prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Avtalet utformades så att inget land som vill att deras finansiella aktörer ska kunna verka i kunde undgå att skriva på avtalet och implementera det som lag i sina respektive länder. Det gäller även , som antog den aktuella lagen . har, delvis parallellt med utveckling av Fatca, arbetat med en generell standard för globalt informationsutbyte om finansiella konton som kallas för CRS – Common Reporting Standard. Det är denna och några andra relevanta standarder samt ett om att medlemsstaterna bör implementera den som ligger till grund för det lagförslag vi nu har att ta ställning till. Syftet med ett internationellt automatiskt informationsutbyte om finansiella konton är i grunden en mycket god sak. Vi ska göra det som går för att skapa en rättvis beskattning så att alla svenska medborgare har samma förutsättningar i så hög utsträckning som möjligt. Det är därmed också viktigt att vi bidrar med motsvarande information till andra länder om deras medborgare med finansiella konton i . Å andra sidan måste vi också se till att utforma de informationssystem som behövs på ett sådant sätt att det blir en rimlig administrativ börda för de inblandade finansiella instituten och så att utbytet blir relevant ur saklig synvinkel. Lyckas vi inte med det riskerar vi att man i stället försöker kringgå lagstiftningen, och då uppfylls i varje fall inte syftet. En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Den här typen av automatiskt informationsutbyte innebär en omfattande byråkrati som ställer stora krav på både de finansiella institut som ska lämna information och som ska samla in data och transportera dem vidare till sina bilaterala motparter. För de allra största finansiella instituten innebär den nya lagstiftningen sannolikt inte så stora ingrepp eftersom de redan har anpassat sig till den amerikanska Fatca-lagstiftningen. För små finansiella institut däremot kan situationen vara betydligt mer problematisk, vilket också framkommit i ett antal olika remissyttranden. I likhet med många remissinstanser som hyser oro för effekterna av detta lagförslag kan vi se risker med de utökade administrativa bördor förslaget innebär för i första hand små finansiella institut. Det är inte heller helt utrett vilka effekter förslagen kommer att ha, vilket också har påpekats av remissinstanserna. Det behövs därför en utökad behovsanalys som kan bidra till väsentliga förbättringar av informationskvaliteten i utbytessystemet. Det är i sig en viktig sak för att det arbete som informationslämnare och mottagare lägger ned på utbytet ska ge optimal nytta för nedlagt arbete och kostnader. Flera remissinstanser som har svarat på propositionen uttrycker oro för att så mycket information kommer att cirkulera mellan olika stater och att kommer att få svårt att hantera och värdera den information som kommer in. Lite enkelt uttryckt kan man beskriva det så att man befarar att det kommer att skickas stora mängder information som aldrig används för avsett ändamål och att det därigenom inte blir relevant att skicka den. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det är viktigt att ett väl avvägt informationsutbyte om finansiella tillgångar på internationellt placerade konton kommer till stånd med det goda syftet att ett korrekt skatteuttag ska kunna ske i rätt land. måste vi se till att inte belasta de finansiella instituten med mer administrativa krav än vad som är relevant. Därför behövs en uppföljning och utvärdering av nyttan med den lagstiftning som man nu vill införa i förhållande till konsekvenserna för såväl de mindre instituten som och externa mottagare av informationen. Det är därför, herr talman, vi genom vår reservation begär att regeringen ska följa upp lagen med utgångspunkt från denna problembeskrivning samt, om det visar sig vara nödvändigt, vidta relevanta åtgärder för att rätta till eventuella brister. Jag är ärligt förvånad över att samtliga övriga partier är så ointresserade av att säkerställa att de lagar vi stiftar här i riksdag är just relevanta och proportionella. Speciellt förvånad är jag över att allianspartierna inte stöder våra förslag i denna anda, det vill säga att skapa maximal nytta för insatta resurser. 167 (S): Det förslag som ligger på bordet här är ett godkännande av ett multilateralt avtal om automatiskt informationsutbyte utifrån den globala standard som utarbetats av och som delvis är en vidareutveckling av det Fatca-avtal vi i den här kammaren godkände . Det innehåller också en del förslag till lagändringar för att det ska kunna implementeras. En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Jag börjar med att ställa mig bakom utskottets förslag i betänkandet. Jag tycker att det är viktigt att sätta frågorna i sitt sammanhang. Det här är en del av det arbete som har skett inom för att komma till rätta med problemen med internationell skatteflykt och skatteundandragande – BEPS, base erosion and profit shifting. , som blev färdig , innehåller olika delar. Att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering är komplext. Men en viktig del är just utbyte av information mellan skattemyndigheterna i de olika länderna. har olika bilaterala informationsutbytesavtal slutits med så kallade skatteparadis, och vi har kunnat se att det har haft effekt. Men har alltså en global standard tagits fram för automatiskt informationsutbyte. Det är ett viktigt steg, som tillsammans med andra delar i BEPS Action Plan, som kommer att implementeras den kommande tiden, kommer att göra skillnad. Det är viktigt för vårt intresse att värna skattebaser, för att finansiera välfärden, för utvecklingsländers möjligheter till skatteuppbörd och för konkurrensneutralitet och rättvisa villkor för de företag som verkar över gränserna. Det finns en bred enighet i kring dessa frågor. Men det är värt att notera att det finns ett parti som skiljer ut sig en aning – . De har i och för sig få invändningar i sak, som vi just hörde. Men det är ändå små markeringar, och inte bara här . Vi har också sett det tidigare, just i frågor som rör skatteflykt. Det är ändå intressant när man vet hur oerhört mycket energi detta parti lägger på att svartmåla och demonisera flyktingar som hot mot vårt samhälle och mot vår välfärd. Men det är bara när det handlar om människor som man uppfattar som annorlunda och som söker skydd här från krig och förtryck. Det är aldrig, aldrig när det handlar om skatteflyktingar. Jag är inte förvånad, herr talman, men jag tycker att det är motbjudande. 168 (SD) replik: Jag trodde att debatten handlade om utbyte av information om finansiella konton. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraternas uppkastningar kring andra frågor i sammanhanget är ganska patetiska. Jag ska ta tre exempel på synpunkter på propositionen som har kommit in i sammanhanget när det gäller just utbyte av information om finansiella konton. , Näringslivets Skattedelegation, , Svensk Försäkring och , till exempel, har ett antal synpunkter ur olika synvinklar på att lagstiftningen lägger en oproportionerlig börda på mindre, finansiella institut och att man kommer att skapa krav på att leverera data som inte är användbara och relevanta. Då undrar jag: Vad tycker Socialdemokraterna om det? Är det bra? Är det bra att våra finansiella institut ska drabbas av administrativa åtgärder som är oproportionerliga och delvis irrelevanta? Jag tycker inte det, men det tycker tydligen Socialdemokraterna. En del andra remissinstanser, , och flera näringslivsorganisationer, till exempel de jag nämnde, tycker också att det finns väsentliga oklarheter i de definitioner som ligger till grund för lagförslagen. Här har man alltså inte tillräckligt penetrerat de förutsättningar som gäller för att skapa den korrekta informationen, och det är själva orsaken till att man riskerar de saker som jag nämnde i den första punkten. Det här har uppenbarligen Socialdemokraterna inte förstått. Har ni läst detta över huvud taget? 169 (S) replik: En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton En naturlig del av lagstiftningsprocesser är dels att ha dialog med berörda parter, dels att efter det att en lagstiftning är på plats utvärdera och följa om den får rätt effekter. Det är en självklarhet, tycker jag. När det gäller det vi båda har nämnt, det vill säga , som vi godkände i kammaren , och det här har vi haft en kontinuerlig dialog med berörda parter. Vi kommer såklart att följa vilka effekter lagstiftningen och implementeringen av avtalet får, särskilt i ljuset av att det som ska implementeras inte bara är detta utan många andra delar som också ingår i BEPS Action Plan. Det är ett ganska stort arbete som vi i skatteutskottet och i den här kammaren kommer att ägna rätt mycket tid och energi åt . Det är fullkomligt naturligt att man då följer upp den lagstiftning man har fattat beslut om också i dialog med de parter som är berörda. Det tycker jag är en helt naturlig sak för oss som lagstiftare att göra. 170 (SD) replik: Då blir det ännu konstigare att man säger nej till att tala om för regeringen att man ska göra en ordentlig uppdatering. Det finns ju så många och kompetenta krav på att det ska göras, och det finns kompetenta utredningar av vad problemen är. Jag förstår inte att man börjar yra om en massa andra saker när vi talar om sådana här . Vi ska klargöra för regeringen hur man ska hantera efterarbetet med en lagstiftning som får så omfattande effekter som denna kommer att få. Man måste se problemen som finns, men det räcker inte, utan man måste reagera också. Men Socialdemokraterna sitter still i båten. Man ser problemen men struntar i dem. Det är jättetråkigt, tycker jag. Man måste reagera och sätta upp riktlinjer för hur man ska lösa de problem man ser. BEPS är en princip för en mängd olika aktiviteter med den förklaring som hade från början. Det är inget vi ska lagstifta om , utan effekterna av BEPS är grunden för detta. Varför vill inte Socialdemokraterna formellt göra det ni nu i efterhand säger att ni vill göra i stället för att kritisera oss för en massa andra saker? 171 (S) replik: Det är lite svårt att uttyda vad det var som ville ha svar på. Som jag sa är det en naturlig del av lagstiftningsarbetet att följa upp vilken effekt olika lagändringar har. Det här är en effekt av BEPS-arbetet som är ett arbete som vi kommer att lägga stor kraft och mycket tid och energi på i skatteutskottet och i kammaren . Då kommer vi också att kunna följa och utvärdera det här. Det är en självklar del av det politiska arbetet och ingenting som behöver påpekas i en motion från . Därför har vi inte valt att stödja den. Vi följer upp lagstiftning som vi fattar beslut om här. Det är inte konstigare än så. En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Därför blir det också en konstig markering från som gör att man funderar över vilka prioriteringar ni gör. Det var alltså det som sa att jag yrade om här. Just när det handlar om frågor om skatteflykt har vi sett en trend att gör små markeringar. Man vill inte riktigt vara med och arbeta med att bekämpa skatteflykt, till skillnad från den stora kraft och energi som detta parti lägger på att bekämpa människor som flyr. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Vissa frågor om behandling av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos betänkande 2015/16:SkU10 Vissa frågor om behandling av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos (prop. 2015/16:28 och prop. 2015/16:29 delvis) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 14 Informationsutbytesavtal med betänkande 2015/16:SkU11 Informationsutbytesavtal med (prop. 2015/16:21) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 15 Informationsutbytesavtal med betänkande 2015/16:SkU12 Informationsutbytesavtal med (prop. 2015/16:22) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 16 Regional tillväxt betänkande 2015/16:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2015/16:1 delvis) 172 (M): Denna debatt behandlar utgiftsområde 19 med . Vi moderater har på detta område inte något annat förslag till anslagsfördelning än regeringen. Däremot har vi ett särskilt yttrande och kommer att avstå från att delta i beslutet kring pengarna. Innehållet inom området beträffande den regionala tillväxtpolitikens inriktning skiljer sig från regeringens. Regional tillväxtpolitik omfattar fler områden än de som finansieras inom detta utgiftsområde såsom arbetsmarknad, infrastruktur och näringspolitik. Det gör i sin tur att det blir mer komplext att titta på hur olika åtgärder ger effekt enskilt eller i kombination, och åtgärder kan vara såväl konjunkturella som strukturella. Det finns ett antal indikationer som styr mot bättre uppföljning, och dessa tar sig utskottet nu an brett över partierna för att följa upp. Jag vill nu säga en del om den moderata motionen för regional tillväxt och vårt alternativ för . Vi tar vår utgångspunkt i de gröna näringarna som tillväxtmotor och ett fortsatt konstruktivt arbete inom landsbygdsprogrammet som underlättar för människor att bo och arbeta på landsbygden som den lokala servicen bibehålls och utvecklas. Turism, den tidigare satsningen på Matlandet och Attraktionskraft är alla delar som bidrar till en mer levande och vital landsbygd. Hela ska leva. En förutsättning för detta är att människor kan bo och verka såväl i städer och i tätorter som på landsbygden. Vi vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. Vi minns säkert alla ”mackdöden” som symboliserade en landsbygd som kände sig undanskuffad och bortglömd. Det duger inte. Regionalpolitikens inriktning måste därför vara att säkerställa att servicenivån kan upprätthållas på landsbygden genom bland annat investeringar i infrastruktur, it och bredbandsutbyggnad. Det ska vara möjligt att driva företag och verksamheter i hela landet. Vårt mål är ett företagarklimat som är dynamiskt och innovativt i hela landet, i storstad såväl som på landsbygd och allt däremellan. Innovationer, entreprenörskap och nytänkande ska uppmuntras och inte tryckas ned. är ett fantastiskt innovatörsland, men det förutsätter att idéer tas till vara, att småföretag får möjlighet att växa och utvecklas, att bra affärsidéer vinner mark och inte minst att potentialen i att kvinnor startar och driver växande företag tas till vara, precis som vi totalt vill öka företagandet. Vårt utgångsläge är också att människor framöver kommer att behöva och vilja köpa långt många fler tjänster och att detta ökar i takt med samhällsförändringarna. Det finns en stor potential i att stora städer växer än mer och att städer, tätorter och landsbygden följer efter, inte på bekostnad av någon annan utan sida vid sida. Regeringens förslag om höjda skatter på jobb, företagande och transporter är ett oroande slag rakt i hjärtat på svensk landsbygd och den regionala tillväxten. Höjd bensin- och dieselskatt leder till försämrade villkor för den som bor på landet och är beroende av bilen för att ta sig till arbete och skola. Kollektivtrafik är sällan ett realistiskt alternativ för människor som bor och arbetar på landsbygden, utan man hänvisas ofta till bil, vilket innebär att det krävs förbättrade villkor och en väl fungerande infrastruktur i stället för nya skatter och pålagor. Ytterst handlar infrastruktur om att människor ska ha en fungerande vardag och att företag ska kunna leverera eller få gods transporterat till sig. Regioners möjlighet att locka till sig nya företag är beroende av att det finns fungerande transporter och kommunikationer. För enskilda företag kan en god infrastruktur leda till att man sänker sina kostnader och därmed får ökad produktivitet och lönsamhet. På så sätt stärks företagets konkurrenskraft, och det blir möjligt att nå nya marknader och nya kunder. Vi ser med oro för flyget. är hotad av denna regering. fortsätter inom regeringen att driva på för en ny flygskatt som slår direkt mot både svenska resenärer och svenskt flyg och har betydelse för den regionala tillväxten. har i en beräkning visat att en flygskatt riskerar att leda till en minskning av antalet inrikes resenärer med upp till 1,2 miljoner människor. Varianter på flygskatt har tidigare införts i , och , men samtliga dessa länder har sedan avskaffat den på grund av dess ytterst negativa konsekvenser för ekonomin. Det är inte bara resenärerna som drabbas av en flygskatt, utan den riskerar också att leda till färre arbetstillfällen. har beräknat att införandet av flygskatten i hotar minst 10 000 arbetstillfällen inom flygindustrin, på flygplatser samt inom hotell- och restaurangbranschen. Varför envisas med att driva detta skadliga förslag? Det skadar tillväxten, leder till minskad sysselsättning och hör hemma i papperskorgen. behöver en fortsatt offensiv tillväxtpolitik som sträcker sig över hela landet och som tar vara på individers idékraft och innovationer. Tillväxt kan endast skapas genom enskilda människors arbete, kunskap, nytänkande och entreprenörskap. Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning, tillgång till offentlig och kommersiell service samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är alla fortsatta väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Politikens roll är därför att fortsätta skapa de bästa förutsättningarna och bidra med verktygen till detta. Vi vill se ett starkt, dynamiskt och innovativt där politiken är till för de enskilda människorna, företagarna och entreprenörerna. I detta anförande instämde och (båda M). 173 (SD): Hela ska leva. ser positivt på landsbygdens möjligheter som vi är medvetna om de stora utmaningarna vad gäller avfolkning och urbanisering. 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på landsbygden . Dessa möjliggör en stark handelsbalans inom exempelvis skogs‑, gruv- och metallindustri. Växande turism har positiva effekter på sysselsättning och inflyttning. ökade turismens totala omsättning med , vilket motsvarar . Mest ökade utländska besökares konsumtion med eller . anser att staten bör ha en aktiv roll gällande förutsättningar för regional tillväxt. anser att skapande av uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt men är inte hållbara långsiktiga lösningar. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur är grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. ser ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Vi vill införa en marknadspott som ska kunna användas snabbt för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad Näringslivets Transportråd lyft fram. Grundpelare i vår regionalpolitik är att delvis utlokalisera statliga arbetstillfällen från större städer till landsbygden, nyetablera myndigheter och verk på landsbygden samt förhindra fortsatt flytt av statliga jobb från landsbygd till storstäder. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen utanför storstäderna, och det finns inga godtagbara infrastrukturella skäl att hänvisa till för att centralisera statliga jobb till storstäderna. Denna omlokalisering är emellertid ett långsiktigt mål. Om den sker i för snabb takt innebär det ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska problem. Utlokaliseringar ska alltså ske med försiktighet, som ett komplement till de nyetableringar som i huvudsak ska ske på landsbygdsorter. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har en ond spiral inneburit att offentlig service dragits undan från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag. är oroade över denna utveckling och vill stärka medborgarservicen genom samverkan, för att bibehålla samt utveckla den offentliga servicen. Behovet av bredband blir allt viktigare, både för näringslivet och för den enskilde medborgaren. Den ambitionsnivå som finns om att av hushåll ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 är inte tillräcklig. Det noteras att landsbygden sannolikt kommer att vara kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande . I vissa fall kan fiberdragning inte försvaras rent ekonomiskt, men att utelämna av hushåll är ett alltför lågt ställt mål. vill höja ambitionsnivån och ser därför ett behov av en ny bredbandsstrategi. granskning av statens riskkapitalförsörjning till privata företag visade att den inte har varit tillräckligt inriktad på att öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsfaser. Granskningen visar att investeras i skeden då privata aktörer redan är verksamma och i företag som varit längre framskridna i utvecklingen. gör bedömningen att det är svårt att stimulera investeringar i tidiga skeden genom att saminvestera med privata aktörer. De framhåller också att kapitalet ofta riktas till vissa sektorer. Vi vill ha en översyn av hur de statliga riskkapitalfonderna används och ser med fördel att de i större utsträckning används för regional tillväxtpolitik. vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. har rikliga förekomster av mineraler. Vi betraktar detta som svenska folkets tillgångar i grunden. Vi ser det också som rimligt att värdet av tillgångarna ska komma medborgarna till del. Av denna anledning vill vi reformera och öka mineralersättningen. Statens andel bör sedermera öronmärkas i en fond, vars syfte ska vara att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. Vi ser också att behovet av matchning och satsningar på utbildningar kopplade till gruvnäringen är stort. Det gäller såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatör. Vi ser också att mer resurser behöver avsättas för riktad geovetenskaplig grundforskning. 174 (C): vill skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. För oss råder det inte någon konflikt mellan stad och landsbygd. Alla ska kunna leva och förverkliga sina drömmar, oavsett var i landet man bor. Grunden är att man ska ha likvärdiga möjligheter att bosätta sig, arbeta och driva företag. Likvärdiga möjligheter innebär också tillgång till bra mobiltelefoni och utbyggt bredband men även tillgång till drivmedel, livsmedel, offentlig service, kommunikationer, infrastruktur och kultur. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Vi talar helt enkelt om en närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt. Det stimulerar en sådan utveckling. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet, att vi genom konkreta styrmedel ska visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter – ett samhälle i ekologisk balans. med alliansregeringen lades grunden till stabila statsfinanser. Över 340 000 nya arbetstillfällen skapades, som den gröna omställningen accelererade. Med fler i arbete ökar skatteintäkterna för offentlig sektor, där kommunerna själva kan prioritera skola, vård och omsorg. Viktiga steg togs för att ge människor mer pengar i plånboken, deras egna pengar som de själva jobbat ihop och kan bestämma över hur de ska användas. När den nu långa internationella finanskrisen äntligen är till ända måste ta nästa steg för att fortsätta skapa maximalt med jobb, inte minst med anledning av den pågående flyktingsituationen men också för att stimulera den globala återhämtningen. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Stora skattehöjningar på jobb och transporter riskerar att bryta återhämtningen och kommer att drabba tiotusentals arbetstillfällen, inte minst i Småortssverige. Urbaniseringen i klyver landet. flyttbidrag sker den allt snabbare.