prot · H20957 · 2015-02-10 00:00:00 — Vi vet hur det är i de kommuner – jag tror att själv har mött det i många kommuner – som har genomfört detta i sin sfi-utbildning, att man förutom att lära sig språket i skolbänken även får nyttja det vid sidan av sin utbildning. De ser fantastiska kunskapsresultat och en fantastisk språkutveckling. Det är bara att vara självkritisk. Instegsjobben, som vi genomförde, var för komplicerade. Det gör mig då väldigt ledsen att ska göra om vårt misstag fast med de mycket mer framgångsrika nystartsjobben. Ta till exempel ett företag som har tio anställda och som kanske inte har kollektivavtal! Man vill ta in någon på ett nystartsjobb. Man vill ge någon en chans att komma tillbaka från arbetslöshet eller ge någon som har kommit till en chans. Om det ska vara kollektivavtalsliknande förhållanden måste man såklart försäkra, men man kan inte försäkra en enskild person. Fora erbjuder inte individuella försäkringar. Då måste man ha kollektiva försäkringar. Då måste man försäkra elva personer, och då är det av lönekostnaden för hela bolaget. Det är långt mer än den subvention man får från nystartsjobben. Med andra ord har vi då effektivt satt stopp för företag som kanske inte har kollektivavtal att kunna nyttja de här bidragen. Jag förstår poäng, nämligen att vi ska se till att det finns kollektivtal på svensk arbetsmarknad. Men det är ju någonting som är upp till parterna. Det är upp till parterna att välja och att se till att bolag skaffar kollektivavtal, också de anställda. Därför vore det väldigt tråkigt om man helt enkelt förstörde nystartsjobben genom att göra dem komplicerade och inte alls lika effektiva och genom att få dem att likna instegsjobben. 138 Arbetsmarknadsminister (S): Nej, , säger i sin granskning att det är problem med de skilda villkoren mellan instegsjobb och nystartsjobb. säger dock inte i sina förslag vilken av formerna som borde ändras. Man pekar på att de borde likna varandra mer. Det är faktiskt det som kommer från . Det kan man välja att tolka på vilket sätt man vill, men det pekar ändå på att de behöver likna varandra mer. Regeringen bedömer att man bör ha tak och att man bör överväga frågan om att ställa krav på kollektivavtal eller motsvarande även för instegsjobben. Den här debatten väcker en fråga: Vad är en framgångsrik lönesubvention? Det måste man definiera när man ska tala om vad som är framgångsrikt och inte. Jag uppfattar att och definierar en lönesubvention som många får som en framgångsrik lönesubvention. Det tycker jag är lite för enkelt sagt, för lönesubventioner är en rätt dyr arbetsmarknadspolitisk åtgärd i jämförelse med mycket annat, och det finns risker om de används fel. En framgångsrik lönesubvention ska träffa rätt person, någon som verkligen behöver subventionen och som inte hade fått jobbet annars. Den ska ha så få undanträngningseffekter som möjligt. Den ska snedvrida konkurrensen så lite som möjligt, helst inte alls, vilket den inte gör om den träffar rätt personer. Och framför allt ska den leda till en varaktigt stark ställning på arbetsmarknaden, helst övergå till en icke-subventionerad anställning. Det är väl dessa krav man bör ställa på vad som är en framgångsrik lönesubvention och inte hur många de är. Jag vänder mig därför emot att man säger att för att det är många som utnyttjar det är det väldigt framgångsrikt. Jag tycker att det ibland har varit nästan lite stötande att man kan få lönesubvention baserad på hela lönebeloppet, oavsett hur högt det är. Det är klart att det blir väldigt förmånligt. Det är helt orimligt om en arbetsgivare är beredd att betala en lön på 40 000–50 000 . Då måste man ifrågasätta om det är en person som verkligen ska ha en kraftfull lönesubvention för arbetet. Vad som är en framgångsrik lönesubvention tror jag kräver lite mer än att bara se till antalet. Jag tror att jag har svarat på frågorna. 139 (M): Jag måste instämma med arbetsmarknadsministern i hennes sista poänger. Det är självklart inte så att en lönesubvention bara ska bedömas utifrån hur många personer det är som deltar i programmen, vilket gör att traineejobben inte blir bättre om de är 20 000, 40 000 eller 60 000. har själv sagt att det inte leder till fler jobb. Det som är unikt med nystartsjobben är att det är riktiga jobb. har tagit sig an människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det har visat sig genom historien att det har varit väldigt svårt att få företag att anställa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden, och nystartsjobben visar på undantaget. Jag tycker att det är alldeles solklart att nystartsjobben är ett föredöme i sammanhanget, medan instegsjobben inte tillnärmelsevis har varit så framgångsrika. Då är det beklagligt att arbetsmarknadsministern har inriktningen att man ska göra den mindre framgångsrika reformen till föredöme och inte tvärtom. Vi har stått här i , med undantag för gruppmötena, och diskuterat arbetsmarknadspolitik. Jag tycker att det har kommit en hel del intressanta uttalanden kring den. Vi har fått höra arbetsmarknadsministern tala om ett mer eller mindre paradigmskifte, att arbetsmarknadspolitiken inte skapar nya jobb. Så har det inte alltid låtit från Socialdemokraterna. Vi har i skarp kontrast till finansministerns ”ladorna är tomma” nu fått en beskrivning av en otroligt expansiv politik från Socialdemokraterna och fått höra motstridiga budskap. Det har verkligen varit en förvirrande kväll, helt enkelt. 140 (M): Jag håller med . Det är utifrån helt korrekta parametrar hon bedömer ett anställningsstöds effektivitet, nämligen vad som är syftet med stödet och vad man vill uppnå med det, helt enkelt. Tittar vi på andelen av dem som får nystartsjobb som går vidare till reguljär osubventionerad anställning ser vi att den är väldigt hög, medan den inte alls är det när det gäller instegsjobben. Syftet med instegsjobben är till och med att så många som möjligt ska ha dem, för man ska nyttja språket när man går i skolan och på sfi. Poängen med den reformen är att så många som möjligt ska nyttja den. Det som är ganska tydligt är att när vi byråkratiserar, när vi gör det svårare och krångligare blir det en sämre subvention och färre som nyttjar den. Det blir också sämre resultat av den. Vi vet av jämförelser som till exempel har gjort av instegsjobben och nystartsjobben att instegsjobben, som är den byråkratiserade varianten där man ställer högre krav på arbetsgivaren, ger ett sämre utfall. har ju varit avregleringens företrädare . Hon har avreglerat Arbetsförmedlingen etcetera. Då är det väl bara att fortsätta på det spåret och också avreglera instegsjobben och de olika subventionssystem vi har. Mer avreglering stämmer jag in i. Tack så mycket, ! 141 Arbetsmarknadsminister (S): Först vill jag säga till att det är min uppfattning att lönebidrag, nystartsjobb, instegsjobb, yrkesintroduktionsanställningar, trygghetsanställningar och väldigt många olika typer av subventionerade anställningar som finns – flera av dem infördes av den förra regeringen – alla är riktiga jobb. Det är faktiskt så. Det är inte ett oriktigt jobb bara för att du har en lönesubvention. Under förutsättning att lönesubventionen är rätt utformad menar jag att det är en bra politik och ett bra sätt att se till att personer som har en svagare ställning får inträde på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är lite nonchalant att säga att anställningar med någon typ av subvention inte skulle vara riktiga jobb. De är också riktiga jobb, även om de är subventionerade. Till vill jag säga att jag är avregleringens och kollektivavtalens minister och företrädare. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellationerna 2014/15:225, 226 och 240 om utredningen av branden i 142 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen avser att förkorta och om detta i så fall är etiskt försvarbart. Interpellanten undrar också hur processen sett ut bakom detta beslut och om jag gjort ställningstagandet att processen är förenlig med god revisionssed. har ställt liknande frågor till landsbygdsministern. Därutöver har hon frågat om han är intresserad av de sociala och ekonomiska konsekvenserna för jord- och skogsbruket i , om det brandhärjade området kommer att skyddas som nationalpark och om markägarna i så fall får en skälig och marknadsbaserad ersättning. har frågat vilka skäl som ligger till grund för beslutet att utredningen ska avslutas och om jag ser en risk med att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ansvara för en central del i utredningen. Interpellationen som är ställd till landsbygdsministern har överlämnats till mig, och jag besvarar de tre interpellationerna tillsammans. Det är viktigt att hanteringen av skogsbranden utvärderas för att lärdomar ska kunna dras för framtiden. utredningstid har förkortats, men uppdraget att utvärdera den operativa insatsen kvarstår oförändrat. Dessutom är det flera aktörer som genomför egna utredningar och utvärderingar av hanteringen av branden. Bland annat är berörda kommuner skyldiga att utreda orsakerna till olyckan, olycksförloppet och hur insatsen har genomförts. Jag har därför fullt förtroende för att hanteringen av skogsbranden utvärderas på ett tillförlitligt och utförligt sätt. När det gäller förslag till fortsatta åtgärder har regeringen gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder som syftar till att stärka samhällets krisberedskap. Regeringen anser att det är lämpligt att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gör detta eftersom den bland annat har en central uppgift att utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för i första hand de skogsägare som har drabbats av den stora branden har regeringen beslutat om ett stödpaket motsvarande . Stödpaketet innefattar åtgärder inom områdena skogsbruk, infrastruktur och lantmäteri. Angående frågorna om en nationalpark har jag blivit informerad om att och i planerar att inrätta ett naturreservat för delar av det brandhärjade området. Ägarna till de fastigheter som ska ingå i naturreservatet kommer att få en marknadsbaserad ersättning eller mark med motsvarande värde. Sommarens brand i är ett exempel på en extrem väderhändelse med stora samhällskonsekvenser. Sådana händelser kräver både klimatanpassning och stärkt krishanteringsförmåga, vilket är något den här regeringen prioriterar. Regeringen har därför bland annat föreslagit i budgetpropositionen att ytterligare skulle investeras i åtgärder som syftar till att förebygga naturolyckor, vilket tyvärr inte fick stöd av . 143 (M): Låt mig börja med att tacka ministern för svaret. Jag har, som ministern sade, skrivit två interpellationer på samma tema som berör två olika ministrar. är det inrikesministern som ska svara på båda interpellationerna, och tyvärr känner jag mig lite bekymrad över att ministern verkar ta så lätt på min grundfråga. Låt mig återkomma till den om . rasade den största branden i svensk modern historia i mitt hemlän . Det var en brand som fick en mycket större omfattning än någon trodde när branden startade. Branden berörde inte bara en kommun utan flera. Snabbt kom den att bli en nationell och sedan en internationell angelägenhet. Denna brand kom att omfatta insatser från en rad myndigheter, organisationer och enskilda inte bara i utan även utanför nationens gränser. Branden kom att få en mycket större spridning fortare än någon någonsin anade i det inledande skedet. Vad anledningen är till denna spridning kan vi spekulera i. Det skulle kunna bero på vädret, på olika omständigheter runt upptäckten av branden, insatsen i brandens inledningsskede eller senare i processen när brandens faktiska storlek blev känd. Jag skulle kunna fortsätta att spekulera i vems fel det var eller var ansvaret borde ha legat och vilken insats som hade varit den bästa. Men det finns ingen anledning för mig att som amatör spekulera i detta. Det finns heller ingen mening för en minister att spekulera. För att utredningen skulle göras på ett bra och säkert sätt tillsatte alliansregeringen en omfattande och oberoende enmansutredning som skulle lämna sitt slutbetänkande . kommer jag till kärnan i min interpellation. Det har kommit till min kännedom via bloggar och hemsidor att regeringen har för avsikt att ändra i utredningen. Den pågående utredningen har avslutats, och uppdraget att föreslå åtgärder har gått över till MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, enligt ett regeringsbeslut. Det är en myndighet som själv har varit involverad i insatsen. Är detta rimligt? Är det så vi ska ha det i under den här regeringen, det vill säga att myndigheter utreder sina egna insatser? Ministern sade i sitt svar att stärkt krishanteringsförmåga för är viktigt. Det håller jag med om. Men hur ska vi veta vilken krishanteringsförmåga och -insats landet verkligen behöver när vi inte har en oberoende utredning som lägger fram förslag i fråga om kritiska åtgärder för framtiden? Det är inte bara jag som är oroad över den förändring i utredningen som kommer landet till del. Kommuner i brandområdet, både berörda kommuner och kommuner i intilliggande län, har gjort egna utredningar. Myndigheter, organisationer och alla de hundratals frivilliga som hjälpte till under brandens spridning är oroliga över vad utredningen kommer att komma fram till för framtiden. 144 (V): Jag tackar inrikesministern för svaret. Tyvärr måste jag medge att efter att ha följt turerna och hört inrikesministerns svar tilltar min förvirring – om det är på en högre nivå är jag dock tveksam till, men det sista kan möjligen bero på mig själv. Låt mig inleda med att säga till ministern att min interpellation inte var ställd till landsbygdsministern utan just till inrikesministern. Erkänna ska jag dock att det var med viss tvekan från min sida om det var rätt statsråd. Jag förstår att frågan numera sorterar under inrikesministerns domän medan uppdraget ursprungligen emanerade från Försvarsdepartementet. Jag tänkte att det kanske är den rockaden som kan vara en orsak till att det är lite svårt att förstå hanteringen. Men för att vi ska få en gemensam bild av förloppet vill jag ställa några kompletterande frågor eftersom jag inte riktigt fick svar från inrikesministern. Jag har förstått att den förra regeringen tillsatte via Försvarsdepartementet en särskild utredare som till skulle för det första dra lärdomar genom att beskriva och utvärdera dels den operativa insatsen, dels övrigt arbete som har bedrivits av olika aktörer i samband med skogsbranden, och för det andra lägga fram förslag till förbättringsåtgärder och också eventuella författningsändringar. Är det rätt uppfattat? har utredningstiden för utredaren bokstavligen förkortats till hälften. Den sista delen har överflyttats till en av aktörerna i själva brandbekämpningen, MSB. Jag håller med i analys att det känns lite märkligt. Det vore roligt att höra en bättre argumentation på området. Om det också är rätt uppfattat kvarstår min grundläggande fråga: Varför gör man denna förändring mitt ? Ser statsrådet ingen risk med att MSB, en i skeendet i högsta grad involverad aktör, ska ansvara för en så central del av utredningen som att lägga fram förslag till åtgärder? 145 Statsrådet (S): Jag börjar med kompletterande frågor. Jag skulle vilja säga att i stort har förstått det hela riktigt. Det behöver vi inte diskutera. Efter det att den opartiska utredningen har gjorts av utredaren ska de operativa slutsatserna dras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det finns två huvudskäl för regeringens beslut, dels att myndigheten har att genomföra åtgärderna senare, dels att den budget som regeringen lade på bord inte vann godkännande. Därmed försvann 200 miljoner, vilket hårt drabbade utredningsbudgeten. Vi var helt enkelt tvungna att minska antalet utredningar. Då var det naturligt att göra den förändringen, det vill säga att efter det första steget i utredningen låta det andra steget gå över till MSB. Jag tror att det finns stora vinster att göra genom att låta MSB dra de operativa slutsatserna eftersom mycket av arbetet ändå ligger på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Den sista kompletterande frågan som ställde gällde om jag inte ser några problem eftersom MSB har hand om krisberedskapen. Mitt svar är nej. Jag tror att det finns stora fördelar med att MSB utifrån den opartiska utvärderingen kan dra de operativa slutsatserna. Vi kan få bättre och mer verkstad för pengarna på det sättet. 146 (M): Tack, ministern, för det kompletterande svaret, även om jag fortfarande känner att några av mina frågor är obesvarade. Om man tyckte att den utredning som alliansregeringen tillsatte ändå har varit bra, varför låter man inte den utredningen fortsätta för att sedan låta de förslag till åtgärder som läggs fram bli en komplettering? Jag ser fortfarande ett problem när berörd myndighet, i det här fallet MSB, först ska föreslå åtgärder och sedan själva se till att åtgärderna blir verklighet inom deras egen myndighet. För mig finns det en liten jävssituation i detta. Jag tycker att det är viktigt att man vågar vrida och vända på detta för att kunna komma fram till så bra förslag som möjligt för framtiden. Ministern nämner i sitt svar lite grann om framtida kriser som kan inträffa. Här tycker jag att ministern är inne på någonting väldigt viktigt. Det handlar om att utreda för att kunna göra bättre, men det handlar också om att förbereda för framtida kriser och katastrofer. Vårt land har gått igenom ett antal olika kriser och katastrofer. Jag tänker på , och liknande. Det finns tyvärr en sannolikhet för att liknande kriser kommer att inträffa , och då är det viktigt att vi är beredda inför krishanteringen. Det som var så speciellt vid branden i var att man var tvungen att söka stöd inom det europeiska samarbetet. Här är det viktigt att berörd myndighet vågar kritisera sitt eget beteende och agerande under själva krisen. Det är där jag känner en liten oro. Jag hade gärna sett att man fullföljt utredningen för att sedan kunna komplettera med vidare direktiv från regeringen. Sedan har vi den fråga som jag ställde i min interpellation om konsekvenserna av branden. Jag tänker på de socioekonomiska konsekvenserna i det område där branden inträffat. En rad olika myndigheter, privatpersoner, ideella organisationer och kommuner har gått in i varandra. Det tillsattes ganska mycket pengar för att kunna hjälpa kommunerna i ett akut skede, men jag skulle önskat att man kunnat fullfölja utredningen för att se vilka fler åtgärder som skulle kunna behövas . 147 (V): Då förstår jag. Det finns två skäl till att göra detta lappkast mitt i utredningstiden. Det första är att det enligt ministern är alldeles utmärkt att de som ska vidta åtgärderna också är de som föreslår dem. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att det vore mycket mer värdefullt, inte minst för trovärdighetens skull, om en centralt placerad aktör i själva brandbekämpningen inte blev den som också föreslog åtgärder. Det finns alltid en risk att man inte kommer att uppfattas som helt objektiv. Det är en sak att MSB har hand om krisberedskapen. Det ifrågasätter jag inte. Men vi pratar om en aktör i själva branden. Det gör att jag tycker att det hade varit bättre om utredaren fått fullfölja uppdraget. Det andra skälet är ekonomin. Jag ska ärligt säga att lika mycket beröm som jag menar att alliansregeringen förtjänade för sin raska och obyråkratiska handläggning av ersättningsfrågorna, lika mycket menar jag att allianspartierna förtjänar som strök det anslag statsrådet refererar till när de med SD:s stöd fick igenom sitt budgetförslag. Det hade varit en satsning för framtiden; det här kommer inte att vara den enda naturkatastrofen. Vi hade med branden i stora översvämningar i . Vi skulle verkligen behöva förbereda oss bättre med tanke på den klimatproblematik vi lever under och som antagligen kommer att bli än värre. Som gammal kommunalman har jag stor respekt för detta kamerala anslag. Men är detta verkligen orsaken till att utredningen inte kunde genomföras så som var beslutat utan lades om ganska brådstörtat på det här sättet? Visserligen är det en händelse som kanske ser ut som en tanke att förordnande som generaldirektör såvitt jag begriper gick ut . Det kan alltså finnas en viss ekonomisk vinst i att lägga över det på MSB. Men å andra sidan blir det egentligen inte billigare för att MSB gör det, även om det kan se så ut rent budgettekniskt. Jag förstår att vi har lite olika syn på det här. Jag tycker inte att det är bra att MSB som part i målet kommer att föreslå åtgärder och eventuella författningsändringar. Jag tycker heller kanske inte att det kamerala borde ha fällt ett så stort avgörande i det här fallet. 148 Statsrådet (S): Vi har olika uppfattningar, men jag har stor respekt för både och uppfattningar. Detta förtjänar att diskuteras och debatteras, stötas och blötas. Man kan faktiskt med goda avsikter och goda argument komma till olika slutsatser. Det är en av styrkorna med demokratin och den demokratiska debatten. Det som jag tror är skillnaden är att interpellanterna ser den här utredningen som Utredningen med stort U. Därmed ser de inte att det också görs en väldig massa andra utredningar och att det alldeles oavsett vad de olika utredningarna och utvärderingarna kommer fram till ligger i uppdraget till MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, att dra nödvändiga slutsatser och föreslå åtgärder. Det hade det gjort även om utredningen fått fortsätta oförändrat. Det hade ändå varit MSB som varit tvunget att implementera det. Då menar vi att det är bättre att låta MSB göra det och att det finns synergier att vinna här. Det är också viktigt att påpeka, så att det inte blir osagt, att den oberoende utvärderingen av brandförloppet ska slutföras av den här utredningen. Den ligger där och kommer att vara helt ograverad. Vilka operativa slutsatser man sedan ska dra av denna utvärdering har regeringen nu valt att lägga på MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 149 (M): Det är viktigt att en utredning vågar vrida och vända på alla stenar för att till slut komma fram till åtgärder som ska sträva mot att göra det bättre. För att kunna göra detta är det viktigt med oberoende. Det är just därför förslaget om att utredningen ska överlämnas till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är problematiskt. Jag säger inte att myndigheten är dålig, och jag säger inte att myndigheten inte gör sitt arbete. Jag säger bara att det är problematiskt att utreda sig själv. Det är också oroande att regeringen inte tar branden i på stort nationellt allvar. riskerade räddningspersonal, piloter, boende och alla frivilliga sina liv för att rädda människor, skog, djur och egendom. Att skylla på budgeten tycker jag är lite tråkigt, herr minister. Det är ett dåligt politiskt argument. Trots allt var det alliansregeringen som tillsatte utredningen och Alliansens budget som vann i kammaren. Den här regeringen har ändå kunnat hitta pengar i fickorna för att tillsätta andra särskilda utredningar, till exempel den om . Det positiva som kommit ur den här katastrofen, om man får säga så, är det civilkurage och den samanhållning som visats av människor. Jag vädjar till ministern och regeringen: Låt inte all denna kunskap och erfarenhet från människorna i det brandhärjade området gå till spillo! 150 (V): Ministern och jag har olika uppfattningar om det här. Jag ska ärligt säga att jag hoppas att ministern har rätt och jag fel. Det enda positiva som kan komma ut ur en sådan här katastrof är de lärdomar man kan dra för att minimera eller till och med undvika olyckor som denna. När man har olika uppfattningar tillhör det traditionen att man försöker stärka sig med auktoriteter. Jag tänkte be att få citera , som var räddningsledare under skogsbranden. Angående det här med att MSB tar över slutdelen av den tidigare utredningen säger han i en intervju med : ”Jag tycker det är olyckligt.