prot · H20955 · 2015-02-05 00:00:00 — Jag har en fråga till utrikesministern. har vi sett en mycket oroande utveckling i östra med ökade stridigheter, många civila skadade och dödade, en upptrappning av våldet som vi givetvis inte vill se och en svår humanitär situation. Därför var det ett extra råd för utrikes frågor i EU angående utvecklingen i . Det var glädjande att höra att det fanns en enighet om att förlänga sanktionerna mot . Men frågan är hur stödet ser ut för att utöka sanktionerna och de restriktiva åtgärderna för att verkligen visa att det inte kan fortsätta så här. Det är ett nytt möte . Hur ser läget ut när det gäller utökade sanktionsmöjligheter mot ? 45 Utrikesminister (S): Jag tackar för en viktig fråga. Just nu ser det hyfsat bra ut i förberedelserna inför utrikesrådet . Vi hoppas att också ska stödja ett förslag om att utöka sanktionerna så att vi kan betona EU:s enighet i denna fråga. Det är ett mycket allvarligt och oroande läge, och det är nödvändigt att vi håller fast vid den etablerade politiken, fullföljer sanktionspolitiken och tydligt markerar vad vi tycker. Än så länge ser det lovande ut, och den kommer att göra allt för att detta också ska vara linjen inför beslut . 46 (M): Förlängda sanktioner är en bit på väg, men det är avgörande att på olika sätt kunna markera ytterligare. Jag förstår att ett uppdrag är att inventera vilka ytterligare sanktioner som kan vara aktuella, till exempel andra ekonomiska sektorer eller fler restriktiva åtgärder. Jag är glad att utrikesministern säger att ska göra allt. Men vad lite mer detaljerat kan den göra för att uppnå denna enighet, och vad gör den just nu? 47 Utrikesminister (S): Vi verkar vara eniga i synen att sanktioner är en del av en större policy, politik och strategi för hanterandet av förhållandet till och hur vi ska hjälpa . Vi har drivit på för att man ska förbereda för ytterligare åtgärder om det visar sig vara nödvändigt. Det är viktigt att vi fullföljer och håller uppe pressen på . Vi vill ju att de ska reagera så som vi önskar, nämligen följa Minsköverenskommelsen. Vi kan göra detta genom kontakter med våra kolleger, och vi gör det i alla förberedelser av underlag och papper. Men vi betonar och diskuterar också denna fråga och argumenterar för att hålla trycket uppe. Här har vi stor enighet. Vi har dessutom lagt till att vi måste diskutera den informationskrigföring som bedriver och att vi måste ha en långsiktig strategi i vår relation till och . Svenskt stöd till återuppbyggnad av Kobane 48 AMINEH KAKABAVEH (V): Det krig som pågår i är inne på sitt fjärde år. Det har kostat flera hundra tusen liv, och flera miljoner människor är på flykt. Större delen av landet är sönderbombat. I kriget mot Daesh i Kobane spelade kurdiska kvinnor en betydande och historisk roll. Rojava är inte någon större provins eller något större område, men det som har inträffat där inger hopp och innebär en utveckling som är värd att stödja. Den sönderskjutna och sönderbombade staden behöver resurser för återuppbyggnad. Där kan spela en viktig roll, eftersom humanitära insatser är det som är bäst på. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet om regeringen avser att stödja återuppbyggnaden av Kobane. 49 Utrikesminister (S): Det är en förödande katastrof vi ser i detta område, och vi vet att flyktingströmmarna är enormt stora. Vinter och svåra förhållanden, inte minst i flyktinglägren, gör att det finns ett pressande behov av fler humanitära insatser. har gett mer än i humanitärt bistånd, med inriktning på kvinnor och barn och dem som bor i flyktinglägren, till dem som har tillgång till de här områdena och kan komma in och hjälpa till. Självklart ska vi så fort vi får möjlighet hjälpa till med återuppbyggnadsinsatser där det går. Vi följer ett politiskt spår, för det är den långsiktiga lösningen på den här frågan. 50 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, , för att du, regeringen och vill hjälpa till! Det är viktigt därför att många miljoner människor, inte minst 200 000 invånare från staden , är på flykt. Tänk om vi kunde återuppbygga denna stad. Kristna och andra religiösa minoriteter och inte minst kvinnor har byggt upp mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter och minoriteters rättigheter i denna del av Rojava. Där bor inte bara kurder utan även andra folkgrupper. Det är därför viktigt att vi stöder den lilla ljusning som finns så att den kan utvecklas. Jag vet att vi är bra. Miljoner människor vet att har hjälpt flyktingar, men det är viktigt att återuppbygga denna stad som är sönderslagen till . hjälp är viktig. 51 Utrikesminister (S): Det gäller att det vi gör är förankrat i verkligheten. Så sent som i går satt jag med en grupp yazidier som beskrev hur svårt det är att få hjälpen – också det humanitära stöd vi ger – att komma fram. Det är en ständig utmaning för oss. Vi måste jobba med våra partner, som i de flesta fall är FN-organ men också frivilligorganisationer. Den största insatsen just nu bedrivs av dem som själva kommer från detta område och har kommit hit som flyktingar och vill hjälpa till. Vi arbetar med detta och med att se hur vi kan bli effektivare i att få hjälpen att komma dit den ska. Amineh Kakabaveh behöver inte tvivla på att det är vår dagliga uppgift och något vi tar på stort allvar att se till att vi blir ännu effektivare. Vi måste jobba via EU och FN och på alla sätt för att se till att vi får en långsiktig politisk lösning, som vi stöder den koalition som just nu bekrigar Isil. Avskaffande av avdragsgilla gåvor 52 (KD): Jag riktar min fråga till utbildningsministern. Avdragsgilla gåvor är en fantastisk succé. och 2013 gav 761 000 människor i 1,3 miljarder – pengar som gick direkt till viktig forskning inom Cancerfonden och Hjärt-Lungfonden och till ideell verksamhet, exempelvis . vill regeringen avskaffa avdragsgilla gåvor. Det är väldigt förvånande, inte minst med tanke på att i opposition vid ett flertal tillfällen via sin talesperson bedyrade hur mycket de var för avdragsgilla gåvor och att de ville utveckla dem och ge dem till fler organisationer, vilket är väldigt bra. Frågan är varför det har blivit så här. Om regeringen går vidare med detta, hur tänker man kompensera organisationerna för bortfallet? 53 Utbildningsminister (MP): Om detta var den enda skattesänkning ni hade åstadkommit hade det varit lite lättare att få budgeten att gå ihop. Under Alliansens sänktes skatten med 140 miljarder . Alla dessa skattesänkningar var inte fel. Det fanns en del som kunde vara produktiva för ekonomin eller som hade andra goda effekter i någon mån, så som beskriver. Men den totala effekten för statsbudgeten blev att vi fick ta över en statsbudget som visade minus till och med när konjunkturen vände uppåt. Det var tomt i ladorna. I det läget, när vi behöver finansiera reformer inom skolan, sjukvården, äldreomsorgen och kulturen, har vi varit beredda att vända på varje sten och ompröva en del av era skattesänkningar, också denna skattesänkning. 54 (KD): Här kan man tala om att sila mygg och svälja kameler. Ministern pratar om miljardskattesänkningar, och så ger man sig på 250 miljoner. Det är vad regeringen skulle spara på detta. Det måste vara felprioriterat och feltänkt. Men det är inte nog med det, utan det kommer fler negativa nyheter. har gått ut och sagt att i princip all secondhandverksamhet ska beläggas med full moms. Det kommer att bli förödande för många ideella organisationer. , som jag nämnde förut, kommer exempelvis att få göra stora neddragningar och kommer att kunna göra betydligt mycket mindre bra. En fråga nu är hur många negativa besked man kan lägga på hög för en så viktig sektor. Avser regeringen att ändra reglerna så att secondhandverksamheten kan få stabila spelregler? 55 Utbildningsminister (MP): När man sitter och gör en statsbudget fnyser man inte åt . Det tror jag att trots allt vet från sin tid i regeringen. Det är viktigt att få ihop de pengar man kan när man behöver göra investeringar i skolan, sjukvården, äldreomsorgen och miljön. Vi har valt att göra de investeringarna. Vi har vänt på de olika skattesänkningar som genomfördes under den tidigare regeringen, och vi har ibland fått ta en del tuffa beslut. Den civila sektorn och dess bidrag till ekonomin och till samhället går inte på något sätt att överskatta. Det är oerhört viktigt att vi har ett levande föreningsliv. Folkrörelser, föreningar, kyrkor och andra församlingar gör ett mycket viktigt jobb. Och nej, det är inte så att de beslut vi fattar ensidigt ska göra det svårare. Vi kommer tvärtom att fatta flera beslut som gör jobbet enklare. Vi för en dialog om detta med de olika folkrörelserna, och vi bereder frågan om de förändrade momsregler som frågeställaren tar upp utifrån EU:s momsdirektiv. Arbetet för globala gemensamma nyttigheter 56 (MP): Vi lever i en globaliserad värld. Nationsgränserna suddas ut alltmer. har vi ett internationellt system som i mångt och mycket är byggt i ett annat tidevarv. Vi står inför några av våra största globala utmaningar . Vi har terrorismen, som är global. Vi har hälsohoten som kan flyga från en kontinent till en annan . Vi har patent som gör att utvecklingsländerna inte får livsnödvändiga mediciner eller miljöteknik i den takt de borde. hade jag förmånen att jobba med något som hette globala gemensamma nyttigheter. och regeringar satte upp en högnivåkommission som tittade på strukturerna kring de frågorna. Detta lades i träda under den borgerliga regeringen. Men förstår jag att du, , kommer att återuppta det arbetet. Jag skulle vilja veta lite mer om hur. 57 Statsrådet (S): Jag håller helt med : Detta är oerhört angeläget. Det har tidigare funnits en hel del initiativ, bland annat det som den tidigare socialdemokratiska regeringen och den franska regeringen tog initiativ till: Global Public Goods eller globala nyttigheter. Det brukar förkortas GPG – det är ju mycket förkortningar i det internationella arbetet. Man lade ett förslag 2006, tror jag att det var. Men sedan blev det ett byte av regering innan det hade börjat tillämpas. tar jag tag i en del av de här sakerna, även de förslag, analyser och initiativ som de tidigare borgerliga regeringarna har lagt fram, som och , och tar det ett steg vidare för att försöka hitta lösningar på alla de problem och alla de behov som dessa utredningar och analyser har visat på. Vi tillsätter nu en analysgrupp som vi kallar Analysgruppen för global samverkan och utveckling. Det är ett arbete som vi förstås kommer att bedriva i nära samarbete med och andra departement. 58 (MP): Tack så mycket, ! Detta är mycket angeläget, och jag är oerhört glad att framtidsministern tar tag i detta viktiga arbete. Vi har också ett annat viktigt arbete som delvis hänger ihop med detta. Det är politiken för global utveckling, som beslutades av en enig riksdag . Det har gått lite långsamt med implementeringen. Den samstämmighetspolitik som politiken för global utveckling ska stå för är att man inte ska ge bistånd med ena handen och ta tillbaka genom handelshinder, vapenexport etcetera. Man ska få hela regeringen att sträva åt samma håll, helt enkelt. Hur ser du att vi skulle kunna komma framåt i de här frågorna? 59 Statsrådet (S): Jag ser att detta går ihop med vartannat. Politiken för global utveckling är en politik som ska omfatta hela regeringsarbetet, hela . Alla departement ska medverka till att genomföra de mål som läggs fast genom den politiken. Det har varit svårt att få det att operationaliseras. Det behövs ett övergripande ansvar för detta. Jag ser fram emot att få vara med och försöka axla det ansvaret genom mitt arbete i Statsrådsberedningen. Jag ser också politiken för global utveckling som ett instrument för att genomföra FN:s nya Post 2015-mål. Det är mål, och sedan behöver man ha instrument för att genomföra dem. Då är den här politiken, som är fastlagd och beslutad av , ett sådant. Jag tycker att det är synd att vi inte kunde göra mer under de år som har gått. Det är hög tid att verkligen operationalisera och genomföra alla dessa goda tankar. 60 (M): Jag vill ställa en fråga till ministern för högre utbildning och forskning. Det gäller utländska doktoranders villkor. Dessa högt utbildade akademiker och forskare har tidigare haft problem då det gällde möjligheten att få permanent uppehållstillstånd för att kunna stanna kvar i efter disputationen. Men det löste alliansregeringen. Dessvärre har nya problem kommit . Doktorander som studerar på utbildningsbidrag har inte rätt till barnbidrag, även om de har fått permanent uppehållstillstånd. Det är något som andra invånare i med permanent uppehållstillstånd har. De har inte heller rätt att tillgodoräkna sig doktorandtiden om de senare vill ansöka om ett svenskt medborgarskap. Det är olyckligt, för det är viktiga personer, och det är viktigt att de blir sysselsatta i . Jag undrar helt enkelt vad ministern kommer att göra för att åtgärda dessa problem. 61 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en oerhört viktig fråga! Precis som riksdagsledamoten är inne på är detta en av våra riktiga framtidsutmaningar: att vi kan utbilda forskare inom vårt eget land men också attrahera utländsk kompetens och talangfulla forskare utifrån och skapa möjligheter för dem att inte bara utbilda sig, doktorera eller forska här utan också kunna stanna kvar i och verka här. De delar som du pekar på är en av många frågor som vi måste titta på för att se hur vi kan bli ett attraktivt land för forskare från utlandet. Den förra regeringen valde att satsa på framför allt äldre, seniora utländska toppforskare. Det är en satsning som vi fortsätter. Men vi ser ändå att den ska vara tidsbegränsad. Vi vill i stället satsa på unga forskare och även utländska sådana, och då är detta viktiga frågor. 62 (M): Tack för svaret, ministern! Men jag vet inte om jag riktigt delar uppfattningen att vi satsade bara på de seniora forskarna. Faktum är att av 3 100 nybörjardoktorander är utländska. Så har det varit inte bara 2013 utan under en följd av år. Visst finns det stora satsningar som görs. Det är viktigt, för vi behöver all form av tillgång till kompetens som också vill verka i . Jag är också tacksam över att ministern delar min uppfattning att detta är ett viktigt problem att komma till rätta med. Men jag skulle gärna vilja höra något om tidshorisonten. Vad kan vi förvänta oss att ministern kommer att göra lite mer konkret? 63 Statsrådet (S): Tack för följdfrågan! Vi kommer att sätta igång ett arbete med en forskningspolitisk proposition som ska läggas fram 2016. Det hoppas vi kunna göra i bred samverkan med partierna i men också med forskarsamhället och samhället i övrigt. En av frågorna handlar om hur vi ska säkerställa tillgången till forskarkompetens och få fler att vilja välja en forskarkarriär men också hur vi ska se till att mobiliteten är hög och att vi kan attrahera topptalanger även från utlandet till forskningen. Detta är en fråga som kommer att ingå i det arbetet. Det kommer att pågå under det här året och ska landa i en forskningspolitisk proposition till 2016. 64 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Jag vaknade av ett sms med anledning av en debattartikel i . Jag ber att få gratulera till framgångarna med en hel översyn av vargjakten. Det är helt uppenbart att man ska ta om det hela från början. Det kan man ha mycket funderingar över, när vi har haft en väl fungerande vargjakt som bygger på alliansregeringens och beslut . En slutsats är att det finns fler vargar i reviren än vad man har trott. Vi har nog aldrig haft så mycket varg i som vi har . Det känns väldigt tryggt att vargstammen nu kan börja förvaltas, så att vi löser en hel del av problemen. Jag vill ställa frågan varför man ska riva upp de infekterade sår som har varit i debatten genom att göra om allt från början igen. 65 Utbildningsminister (MP): Jag är glad att vaknade , men jag undrar om har sovit under den process som har varit fram till att vargjakten drog igång . Det är nog få som kan beskriva det så att det var en trygg och enkel resa genom den svenska förvaltningsprocessen som ledde fram till beslutet att det skulle bli vargjakt. Det var beslut som överklagades, omprövades och prövades igen, och lagligheten att få fatta beslut prövades. Just nu ligger det faktiskt frågor i EG-rätten i förhållande till om vi har möjlighet att ha det regelverk som ligger på bordet. Det är inte osannolikt att man konstaterar att det regelverk som finns har problem i förhållande till de internationella konventionerna om miljö- och djurskydd. I det läget är det väl ganska vettigt att se till att bygga ett system som är lite säkrare. Det är vad regeringen vill göra. Därför kommer vi att ge i uppdrag att i samverkan med göra en vetenskaplig bedömning av vargens status, och vi kommer att återinföra en rovdjursdelegation eller vargdelegation på ett sådant sätt som efterfrågar. 66 (M): kollega gjorde tidigare ett uttalande om att forskarna var partiska. Helt uppenbart verkar det nu också vara regeringens uppfattning eftersom man ska göra om allt från början och ifrågasätta bevarandestatus med mera. Detta är otroligt olyckligt. Jag hade helt fel när jag trodde att det var på väg att bli lugnt när det gäller den här frågan och att den kunde få testas i för att man ska få se om lagstiftning håller också juridiskt. Det finns även en process i EU. Om man har klarat ut den också skulle man kunna ha en bra förvaltning. Men tänker regeringen helt såga den fungerande jakt som vi har haft. Jag kan garantera att jag har varit vaken, och jag bor där folk har dessa problem. 67 Utbildningsminister (MP): Vi har faktiskt haft en varg i också. Det är få personer som beskriver att en process är lugn och okej när man säger att vi väntar på utslag från och har en process i EU, där vi eventuellt kan ha problem med det regelverk som har undertecknat utifrån miljö- och naturskydd. Det är inte en lugn situation. Det är en situation där vårt regelverk faktiskt är ifrågasatt. Ifrågasättandet gäller att det fram till att vargjakten startade var osäkert om det över huvud taget skulle bli någon vargjakt. Samma osäkerhet gäller med detta regelverk även framöver. Av dessa anledningar ser vi nu till att räta upp systemet och att ge och , där våra experter sitter och där forskarna kan arbeta tillsammans, ett uppdrag som gör att vi får ett tryggare system för dessa beslut. Sedan var det inte forskarna som fattade beslut om bevarandestatusen. Det var , och är partisk. Här har vi olika åsikter, och vi kommer från olika partier. Jag tycker att den här typen av beslut snarare bör tas av forskare som kan göra en rimlig bedömning. Åtgärder mot terrorism och radikal islamism 68 (SD): har i en ny resolution kommit med en respons på hur vi ska hantera terrorism och radikal islamism i . Den belyser vikten av att inte skapa en stigmatiserad bild av muslimer i ljuset av terroristernas hävdande att de agerade i islams namn. framhålls det i resolutionen att vi måste vara medvetna om att dessa jihadister var fransmän, födda och uppvuxna i utanförskapsområden, och att det fanns unga muslimer som stödde terroristerna i sociala medier. uppmanar därför länder i att bekämpa segregation, diskriminering och våld som grogrund för religiös fanatism och hitta lösningar för att förhindra uppkomsten av radikal islamism och terrorism samt ha en konkret gemensam europeisk plan mot hotet från jihadister. I är det uppenbart att vi har problem med den typen av segregation och utanförskap som det talas om i resolutionen, och har varnat för terroristceller i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att leva upp till resolutionens intentioner? 69 Statsrådet (S): Vi har från regeringen just aviserat att vi ska ha en ny nationell strategi mot terrorismen. En av de centrala delarna i en sådan är just det förebyggande arbetet, att förebygga radikalisering. Vi har också aviserat att regeringens samordnare mot våldsbejakande extremism, , kommer att få ett vidgat uppdrag och mer resurser för att också kunna ta tag i dessa delar. Sammantaget har vi alltså ett brett batteri av åtgärder för att kunna komma till rätta med detta. 70 (SD): Detta är en resolution som hela den svenska delegationen röstade för, och jag hoppas att statsrådet tar den på yttersta allvar. Det som ni kommer med är positivt. Men jag tror att vi behöver mer konkreta förslag. En politik som har lett till att riskerna för förekomsten av radikal islamism, jihadism och terrorism har ökat i måste verkligen tas på största allvar. 71 Statsrådet (S): Vi tar naturligtvis dessa frågor på största allvar, inte främst för att har antagit en resolution utan för att vi ser hotet. Det är det som är grunden. Vi har sagt att vi ska ha en ny nationell strategi mot terrorismen. Ett sådant förslag kommer att läggas fram här i kammaren, förhoppningsvis , så att vi kan ta ställning till konkreta åtgärder. tillsatte regeringen en utredning om att kriminalisera deltagande i terrorresor men också organisering, finansiering och rekrytering till terrorresor. Denna utredning förväntas vara klar , och vi hoppas kunna lägga fram förslag om ny lagstiftning på bord före detta utgång. 72 (S): Min fråga går till utrikesminister . Kvinnor och flickor har en utsatt position i världen, och alldeles särskilt i konflikter. Kvinnor är allt oftare måltavlor i dagens konflikter, och det finns återkommande berättelser om hur kvinnor utsätts för systematiska kränkningar sexuellt, fysiskt och mentalt. Dessutom drabbas kvinnor ofta hårdare av följdeffekter av krig, såsom social utsatthet och fattigdom, beroende just på att de är kvinnor och redan tidigare varit offer för strukturell diskriminering. Trots att krig och konflikter slår mot både män och kvinnor förvägras ofta kvinnor någon roll i fredsförhandlingar, ofta med argumentet att det är de stridande parterna som ska sluta freden. På många håll i världen förvägras kvinnor grundläggande mänskliga rättigheter. Kvinnor missgynnas i fråga om representation och resurser. Detta hänger ihop. har en hög svansföring i fråga om jämställdhet och kvinnors rättigheter, vilket vi med rätta ska ha. Därför vill jag nu ställa en fråga till utrikesministern. Hur framskrider arbetet med en feministisk utrikespolitik? 73 Utrikesminister (S): När du ställde den frågan, , gick . Det finns faktiskt ett stort intresse för detta. Det finns ett stort intresse i utrikesförvaltningen, därför att man ute i fält i många olika länder ser precis hur diskriminering och våld drabbar kvinnor och hur orättvisorna och bristen på mänskliga rättigheter drabbar kvinnor och barn. För dem är det självklart att det måste finnas en sådan profil på arbetet som vi gör. Jag kan också se i många andra länder, till exempel i när jag var där, att det finns ett stort intresse av att höra hur vi tänker kring rättigheter, representation och resursfördelning inom den ramen. Detta är absolut nödvändigt. Tänk bara på det nya grekiska inre kabinettet – elva män och inte en enda kvinna. Och i har man sex tankesmedjor som arrangerar 150 panelsamtal om . Inte en enda kvinna finns med där. 74 (S): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det finns stora utmaningar för att ytterligare stärka kvinnors och flickors situation i världen. Det känns tryggt att nu tar frågan på allvar. Jag tror också att kan bidra med viktiga perspektiv i till exempel FN för en jämställd och jämlik värld. 75 Utrikesminister (S): Jag anser också att den här politiken prövas i var och en av de frågor som vi hanterar, till exempel i Ukrainafrågan. Vem bevakar situationen för kvinnor och barn, inte minst genom den humanitära hjälp som vi bidrar med? Hur ser vi till att hjälpa den ukrainska regeringen, kanske med rådgivare, för att de ska kunna utforma reformer så att de gynnar jämställdhet och jämlikhet? Hur bevakar vi kvinnors och barns utsatthet i krigs- och konfliktsituationer? Detta är alltså någonting som vi kommer att bära med oss och tillämpa på vart och ett av de frågeområden som vi hanterar. 76 (M): Min fråga riktar sig till i hans egenskap av utbildningsminister.