prot · H20948 · 2015-01-20 00:00:00 — Det är ett utmärkt exempel på ett positivt initiativ från politiskt håll som visar hur viktigt det är att myndigheter samverkar. Vidare har fått ökade befogenheter att göra punktskattekontroller på de lager där varor omlastas under transporter. Man fick denna befogenhet 2013 och gjorde då 129 sådana kontroller. Det är också ett sätt att från politikens sida uppmuntra myndigheter att utveckla och använda nya metoder. Det tror jag att vi kommer att behöva göra kontinuerligt, för i takt med att politiken utvecklar nya metoder kommer smugglingen att ta nya vägar. Då handlar det om att fortsätta att utveckla metoderna. Det är också viktigt att myndigheter samverkar på olika sätt för att komma till rätta med detta. Det handlar om tullen, polisen och . Det kan också handla om och Arbetsförmedlingen. En annan viktig aspekt som tar upp är att styr hur mycket man får ta in. Från svenskt perspektiv är det ganska generösa regler. Här behöver vi föra en diskussion i EU. Vad är storskalig och frekvent smuggling? Det handlar om definitionsfrågor och gränsdragningar. Att ta med sig den tillåtna mängden är knappast storskalig smuggling. Det finns domar som visar att man fått möjlighet att ta med sig stora mängder när man hänvisat till en stor fest, men man kan inte ha 50-årsfest eller gifta sig . Tullen måste här vara aktiv och göra beslag och givetvis arbeta med spaningsarbete. Såväl spaningsarbete som slumpmässiga kontroller är viktiga för att komma åt den mer frekventa och storskaliga smugglingen. Låt mig säga något om alkoholskatten. Det fanns en bred enighet i om att alkoholskatten skulle höjas, och den har också höjts. Regeringen föreslog det i sin budgetproposition, och det föreslogs också i Alliansen budgetmotion, som antogs av . Det är viktigt att vi följer utvecklingen noga mot bakgrund att vi har höjt alkoholskatterna. Å andra sidan påpekar bland annat att det inte finns något självklart samband mellan smuggling och alkoholskatter. Höga alkoholskatter har dock många andra positiva aspekter vad gäller till exempel folkhälsan, vilket vi ser om vi tittar runt om i världen. 12 PER ÅSLING (C): Jag måste få upprepa min fråga till . Det var positivt när konstaterade att det fanns ett stort behov av att ta tag i denna allvarliga fråga. Han sa att det var viktigt att tillsätta en utredning direkt efter valet om det blev ett regeringsskifte. Vad har i sak förändrats så att det initiativet och den politiska ambitionen inte har fullföljts? Det görs mycket positivt på regeringsnivå. Det kommenterade jag i mitt förra inlägg. Det är bra att Statskontoret ser över ANDT-policyn. Men utgångspunkten är att Statskontoret ska förse regeringen med underlag för nästa periods politik och ställningstaganden , och det är en helt annan del av den fråga vi nu diskuterar. Sedan jag fick interpellationssvaret i går har vi varit i kontakt med ansvariga för utvärderingen, och de bekräftade just det jag säger. Det gör att behovet av att ta ett större grepp kvarstår. Det som görs nu är inte tillräckligt. Det är bra att uppdrag förtydligas, men ett större grepp behöver tas. Frågan är vad som måste göras. Vilka politiska åtgärder ska bli en konklusion av den ökade illegala införseln? Det är svårt, men det får inte innebära att vi inte gör något. Jag är av den bestämda uppfattningen att ett första steg är att göra en ordentlig kartläggning av den illegala införseln och dess omfattning. Hur ser verkligheten ut? Hur ser kartan ut? Jag har själv varit vid gränsorter, till exempel , och sett hur alkohol kommit in. Jag har träffat myndigheter i form av polis, tull och socialförvaltning på plats. Jag har varit med och ordnat ett seminarium här i . Det är samstämmigt att det finns stora oklarheter i hur den svenska illegala införseln ser ut. Om vi ska kunna fatta relevanta beslut här i kammaren är det angeläget att en kartläggning kommer till stånd. Myndigheterna deklarerar dessutom att införseln tenderar att öka. Det säger och polisen, i alla fall i de siffror jag har tagit del av. Utgångspunkten är att värna om folkhälsan, som i första hand är våra ungdomars hälsa. Som har sagts här från talarstolen under denna diskussion ökar tillgången på alkohol för våra ungdomar. Det är inte bra. Det är heller inte bra att det sker på ett sätt som gör att den svenska alkoholpolitiken med Systembolaget mister sin auktoritet. Jag skulle vilja ha svar på den fråga jag ställde. 13 FINN (M): Jag är glad att finansministern inser det innovativa i det myndighetsövergripande sättet att arbeta i bland annat , där projektet har varit banbrytande. Jag tror att det kommer att kunna vara en hjälp för regeringen att komma med ytterligare hjälpmedel för att underlätta myndighetssamverkan. Man ska även kunna kriminalisera. Ett nyckelbegrepp är herrelös alkohol. Människor som redan har det svårt och kanske är långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade lockas tyvärr att åka med bussarna för att sitta och försvara en del av de enorma laster med smuggelsprit som tas in. Den återstående delen som ingen vill kännas vid kallas herrelös alkohol. Man skulle kunna komma åt detta via finansministerns ansvar för att punktbeskatta den herrelösa alkoholen. Tyvärr har det liggande beslutet från dåvarande Regeringsrätten – det som är – inte medgivit att man beskattar denna alkohol. Man måste hitta sätt att minska vinstmarginalen. Ett sätt, utöver att tala om alkoholskatterna i , är att göra det olönsamt för den grova organiserade brottsligheten. Exempelvis bussförarnas ansvar för att frakta godset är något för justitieministern att bita i. alkohol är ganska farligt, eftersom det är både tungt och eldfängt. När man fraktar farligt gods har bussförarna ett ansvar. När det gäller den herrelösa alkoholen kan inte ens bussbolagets ägare kommas åt straffrättsligt . Även på måste man se en samverkan när man nu först genomför denna utredning för att sedan komma med konkreta förslag. Jag noterar återigen att jag och min kollega har givit ett förslag med en hel del vettiga punkter som vi tycker att justitieministern kan titta noga på tillsammans med finansministern. I detta anförande instämde (M). 14 (S): Den här frågan berör egentligen olika saker. En del är den organiserade brottsligheten, som är det allra största problemet. Sedan har vi den lagliga införseln. Det finns en gråzon däremellan som får väldigt negativa konsekvenser. Människor kan försörja sig på att åka fram och tillbaka och fylla en bil eller en buss. Det kan ske fullt lagligt, men det är inte speciellt bra. Det utmanar även Systembolaget, vilket är ett annat problem. Systembolaget är vårt sätt att ha kontroll över konsumtionen så långt det går. Vi har åldersregler. Jag gjorde praktik på Systembolaget och fick då stå i kassan – som tur var fick jag hjälp. Jag upptäckte då att det inte bara är ålder man ska titta på utan även om någon är påverkad. Man får inte sälja till påverkade personer. Det innebär att det blir en skyddande funktion. Systembolaget har speciella öppettider, och man ser till att unga människor och personer som redan är väldigt påverkade inte ska kunna köpa. Privat införsel när man far över gränsen är kanske laglig på papperet. Det är fullt lagligt att köpa öl och vin till sig själv. Man behöver inte ens ha ett skäl som bröllop eller fest. Men det kan bli olagligt om man säljer det vidare i andra ledet eller om ungdomar tar sprit hemma hos sina föräldrar, vilket kanske inte ens märks på grund av det finns så stora mängder. Detta har alltså många dimensioner. Att se över EU-reglerna, den organiserade brottsligheten och att försvara Systembolaget är väldigt viktigt i sammanhanget. 15 Finansminister (S): Jag instämmer med alla som påpekat vikten av att vi har Systembolaget och att det är Systembolaget som står för alkoholförsäljningen i . De utövar en viktig kontroll både när det gäller ålder och i vilken utsträckning man är påverkad. Som det fungerar ger Systembolaget dessutom en bra service till medborgarna i , med möjlighet till ett gott utbud i hela landet. Jag ska inte tala för , men jag har talat med honom inför denna interpellation. Han har inte bilden att han har utlovat en utredning. Däremot har han och andra socialdemokrater i valrörelsen fört fram behovet av att vi tittar på vilka verktyg och metoder har för att arbeta mot storskalig och organiserad smuggling. Det står vi naturligtvis fast vid. Vi har därutöver pekat på behovet av att noga följa smugglingens utveckling när vi höjer alkoholskatten. Det var tydligt före valet att det skulle finnas en bred majoritet i för att höja alkoholskatten och att följa smugglingens utveckling noggrant när vi höjer denna skatt. Det pågår ett ständigt arbete i regeringen med att följa utvecklingen, bland annat genom att visar sin beslagsstatistik när de lämnar sina årliga resultat till regeringen. 16 PER ÅSLING (C): Som flera har sagt tycker jag att det har varit värdefullt att vi har kunnat ha denna diskussion här . Jag tycker också att det är tillfredsställande att det finns en konsensus om att detta är ett problem för folkhälsan och för den svenska alkoholpolitiken och dess trovärdighet. Den här frågan borde inte vara parti- eller blockskiljande. Om vi har som ambition att komma till rätta med en illegal införsel av stora format till borde vi kunna ta ett gemensamt grepp över partigränserna och se till att vi gör en ordentlig kartläggning så att vi får en gemensam och tydlig bild av hur verkligheten ser ut när det gäller den svenska införseln av illegal alkohol. Därför skulle jag vilja be finansministern och regeringen – jag är beredd att sträcka ut en hand – att sätta sig ned tillsammans med oss och dra upp riktlinjer för hur en sådan översyn skulle kunna se ut. Ministerns ingång i det senaste anförandet om att se över metoder och verktyg tycker jag är positiv. Det skulle kunna vara en grund för ett sådant gemensamt politiskt agerande. Det skulle på ett kraftfullt sätt signalera allvaret i frågan och och regeringens samlade ambition om att angripa den, för folkhälsan och för våra ungdomar – vår uppväxande generation. Jag önskar att vi kan skapa en sådan enighet, och jag vill återigen tacka finansministern för diskussionen. 17 Finansminister (S): Jag vill tacka för interpellationen. Jag tycker också att det är väldigt bra att det finns en bred enighet i om  att vi behöver ha en kontrollerad och restriktiv alkoholpolitik  att vi ska ha tydliga restriktioner för hur ungdomar kan få tag i alkohol  att vi ska ett monopol i form av Systembolaget  att vi ska ha en hög alkoholbeskattning. Det är på så sätt vi begränsar alkoholintaget. Högt alkoholintag och hög alkoholkonsumtion är inte bra för folkhälsan. Det är också ett stort socialt problem. Alldeles för många barn och ungdomar i växer upp i hem med alkoholproblem, under omständigheter som ungdomar och barn inte borde behöva växa upp och leva i. Det har vi alla ansvar för. Och en restriktiv alkoholpolitik är viktig för att begränsa även alkoholmissbruket. Att jag kunde peka på två initiativ som den tidigare alliansregeringen hade tagit för att arbeta mer aktivt mot smuggling visar just att det finns en bred enighet om att vi behöver stävja alkoholkonsumtionen och inte minst alkoholsmugglingen. Jag hoppas att det också kan finnas en bred enighet när vi kommer med ytterligare initiativ och åtgärder och att vi kan diskutera med andra partier innan vi går vidare. Den 22-punktslista som Finn har talat om kan vara viktig input i det fortsatta arbete som regeringen avser att driva. Jag hoppas att det arbetet kan göras i kanske inte bred enighet men i alla fall brett samförstånd mellan många seriösa partier i . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:187 om genomförande av ytterligare nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga 18 Finansminister (S): har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att gå vidare med att genomföra den av beslutade politiken om att ytterligare sätta ned arbetsgivaravgifterna för unga. fråga är ställd mot bakgrund av att , vid behandlingen av budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och beräkningen av statens inkomster , bland annat beslutade att tillkännage som sin mening att regeringen skulle återkomma till med förslag om en ytterligare sänkning av socialavgifterna för ungdomar ned till och slopad nedsättning för personer som fyllt – alltså en höjning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar som har fyllt . Tillkännagivandet är föremål för beredning inom . Jag vill inte föregripa denna beredning. 19 (M): , efter valet, flaggar finansministern för att det blir svårt att nå regeringens arbetslöshetsmål till 2020. Det märkliga är att vi i detta läge har en politisk strid om det vettiga i att göra det dyrare att anställa. Det är närmast obegripligt. Forskare och ekonomer har olika åsikter om effekterna av de sänkningar av arbetsgivaravgifterna som Alliansen genomfört . IFAU uppskattar dock att uppemot 10 000 nya ungdomsjobb kan ha skapats till följd av sänkningen. En utvärdering av reformens effekter försvåras av flera orsaker, bland annat av att sänkningarna till stor del genomfördes av mycket djup ekonomisk kris i , vilket höll tillbaka nyanställningarna generellt sett. Dessutom är det svårt att räkna effekterna av alla de jobb för unga som inte försvann tack vare sänkningen. Många företagare vittnar om att de slapp göra sig av med ung personal under krisen tack vare de sänkta arbetsgivaravgifterna. Att en ung människa slipper bli av med jobbet är naturligtvis en lika viktig effekt som att en arbetslös ungdom får ett jobb. Denna viktiga effekt har jag inte kunnat se att någon forskning alls har uppmärksammat. I en färsk rapport från , , gjord av en professor och en ekonomie doktor i nationalekonomi, bekräftas att effekterna av sänkningen inte har varit så stora som man hade förväntat sig. Men man åberopar också forskning som pekar mot att anledningen till att effekterna inte har blivit större helt enkelt är att den sänkning som gjordes var för liten för att få en betydande sysselsättningseffekt. Det är alltså fortfarande för dyrt att anställa unga oerfarna medarbetare. Det är mot bakgrund av detta man ska se beslut om ytterligare sänkning av arbetsgivaravgifterna för de yngsta. beslutade alltså om ytterligare nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga med en ännu tydligare inriktning på de allra yngsta på svensk arbetsmarknad. Medel till detta finns avsatta i den statsbudget som har tagit beslut om. Min interpellation, som jag lämnade , rör hur regeringen tänker tillse att beslut om ytterligare nedsättning verkställs. När jag lämnade in min interpellation rådde ganska stor oklarhet om hur regeringen tänkte hantera situationen och om de verkligen tänkte följa beslut. Det har kommit olika signaler från olika regeringsföreträdare, men i går presenterades propositionslistan som klargör att en proposition i frågan kommer . funderade jag lite över varför finansministern lämnar detta svar om att hon inte vill föregripa regeringens arbete som propositionsförteckningen lämnas över till . Pratar inte finansministerns olika medarbetare med varandra över huvud taget? Viktigast är givetvis ändå att beslut verkställs av regeringen. Min naturliga följdfråga till finansministern är: När kommer den av beslutade sänkningen för unga att träda i kraft? 20 Finansminister (S): Vi har bett att få ändra svaret efter att propositionsförteckningen hade lämnats in, men då var svaret redan expedierat och gick inte att ändra. Den ena handen vet vad den andra gör. Jag vet inte vilka olika signaler du har fått, , men jag har försökt vara tydlig med att när har fattat ett beslut kommer regeringen självklart att verkställa det beslutet. Det har varit självklart att vi skulle lämna den propositionen. Men den behöver beredas. Man behöver göra om de offentliga finansiella beräkningarna. Den kunde därför inte expedieras dagen efter, utan vi har gjort det så fort det bara har varit möjligt. Därför har vi naturligtvis också satt det genomförandedatum som är bedömt som praktiskt möjligt, och det är . Det här en fråga att fundera på. Regeringen har ju för avsikt att komma tillbaka till med förslag om att höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar, inte bara för 25-åringar, som ni har föreslagit, utan även för andra ungdomar. Problemet kan bli att en del arbetsgivare då får hantera flera olika arbetsgivaravgifter . Jag tycker att ska fundera på i vilken utsträckning det är lämpligt. Men regeringen kommer självklart att lämna den proposition som efterfrågas. Du är orolig för att detta kommer att leda till att färre ungdomar får jobba. Om det vore så att vi höjde arbetsgivaravgifterna för ungdomar och stoppade pengarna i fickan skulle det vara ett relevant resonemang. Men det är inte det som regeringen avser att göra. Vi avser att använda pengarna på ett mer effektivt sätt. Ekonomkåren är nämligen oerhört enig om att det här är ett mycket dyrt och ineffektivt sätt att hjälpa ungdomar in på arbetsmarknaden. Bland annat IFAU har konstaterat att just för ungdomar som behöver lite extra hjälp att komma in på arbetsmarknaden har det inte haft någon effekt. Man har inte lyckats hitta någon effekt över huvud taget. I stället för att lägga stora resurser på ungdomar som har jobb och som skulle ha haft jobb i alla fall avser regeringen att använda pengarna till att stötta de ungdomar som behöver mer hjälp att komma in på arbetsmarknaden. Resultatet av det kommer att bli att sysselsättningen bland ungdomar ökar. 21 (M): I den rapport som jag nämnde från varnar man också för att de negativa effekterna av höjd arbetsgivaravgift skulle bli större än vad de positiva effekterna blev av sänkningen. Man kallar detta för asymmetriska effekter. Med det menas att när man sänker arbetsgivaravgiften – i den mån som man inte anställer någon – spiller det ofta över på höjda löner eller höjda vinster. Men om man höjer arbetsgivaravgiften i branscher där det är väldigt låga vinstmarginaler finns det bara ett sätt att hantera denna kostnadsökning, och det är helt enkelt att minska lönekostnaderna. Det går inte att göra genom sänkta löner, utan då säger man upp personal i stället. Därför finns det en väldigt stor oro ute i näringslivet för att man kommer att bli tvungen att genomföra omfattande uppsägningar av unga medarbetare, om förslaget blir verklighet. flaggade finansministern för att det blir svårt att nå arbetslöshetsmålet till 2020. Det lär ju inte bli lättare att nå det målet om man gör det dyrare att driva företag och dyrare att anställa. Värre är ju att den nya regeringen står helt tomhänt när det gäller jobbskapande politik. Det enda som man gör på arbetsmarknadsområdet inriktas på att faktiskt göra det dyrare att driva företag, att anställa och att arbeta. Det enda undantaget som med lite god vilja kan kallas för förslag för att minska arbetslösheten är traineejobben, som man pratade mycket om i valrörelsen. Men det löftet har smält ihop till en liten smörklick i solen. I valrörelsen talade man om 32 000 traineejobb. I budgetpropositionen hade antalet minskat till en tiondel, till 3 200 . Efterhand har löftet tonats ned ytterligare i takt med att kritiken växt från bland annat och Kommuner och Landsting. Man har också problem med att förväntas ha invändningar mot förslaget. I de senaste uttalandena från regeringen – – talar man inte längre ens om några platser alls, utan nu pratar man om någon sorts delegation som ska samtala med kommunerna. säger statsministern att man nu ska byta namn på traineejobben. Det verkar alltså vara en total reträtt på det här förslaget, som nästan är det enda riktiga förslaget på arbetsmarknadsområdet som regeringen har. Höjda arbetsgivaravgifter ska kompenseras med mer riktade insatser, säger finansministern. Men sanningen är ju den att man höjer kostnaderna för arbetsgivarna med 19 miljarder. Hela satsningen på 90-dagarsgarantin och på traineejobben uppgår till 2 miljarder, alltså ungefär en tiondel. av dessa penar hamnar inte alls på arbetsmarknaden, utan de går till helt andra saker, främst till höjda ersättningar och bidrag. Man kan inte säga att pengarna används mer effektivt för att skapa fler jobb, för det är ju inte det man gör. Många riktiga ungdomsjobb med riktiga kollektivavtalade löner riskerar att försvinna. I stället skapar man konstlade åtgärder och skattefinansierade jobb – i bästa fall. Faktum är att finansministern representerar en regering som helt har släppt ambitionerna om att skapa förutsättningar för riktiga jobb med riktig lön. Det är allvarligt i det svaga konjunkturläge som hela befinner sig i. Jag är bekymrad, och jag anser att kan betydligt bättre än så här. 22 Finansminister (S): När man lyssnar på skulle man nästan kunna tro att han inte vill höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Sanningen är ju dock att höjer arbetsgivaravgiften för alla ungdomar som har fyllt . Han höjer dem till och med mer än vad vi i regeringen förslog i höstens budgetproposition, dubbelt så mycket faktiskt. När vi tittar på de beräkningar som den förra regeringen gjorde av sysselsättningseffekten av att fördubbla arbetsgivaravgiften för 25-åringar bedömde man att det inte gav någon sysselsättningseffekt alls. Man trodde inte att jobben skulle minska genom en fördubbling av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Om man inte tror att det inte har någon sysselsättningseffekt alls för 25-åringar undrar man: Har det då någon sysselsättningseffekt för 24-åringar? Framför allt är det uppenbart att allianspartierna själva tycker att man har slösat bort många miljarder på en helt ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt över huvud taget. Den nedsatta arbetsgivaravgiften för 25-åringar har gällt . Den här regeringens politik är tydlig. Vi behöver ändra den inriktning som har haft där jobbpolitiken enbart har bestått att stora ofinansierade skattesänkningar. Resultatet av den politiken är att det tyvärr inte gav de jobb som jag är övertygad om att Alliansen hoppades att de skulle ge. I stället är arbetslösheten högre än när man startade skattesänkningarna som det är stora hål i de offentliga finanserna. Vi måste använda våra skattepengar på ett mer varsamt sätt än vad den tidigare regeringen gjorde och satsa pengarna där de gör allra störst nytta. Det betyder att åtta av tio ungdomar på arbetsmarknaden har jobb. Det betyder att det är två ungdomar som är arbetslösa. Med sänkta arbetsgivaravgifterna sänker man kostnaden för de åtta ungdomarna som har jobb – och många av dem skulle kanske ha haft jobb i alla fall – i förhoppning om att någon av de två ska få jobb. har den sänkta arbetsgivaravgiften verkat , men vi ser inte att ungdomsarbetslösheten har sjunkit i någon större omfattning. Då är det naturligtvis dags att pröva någonting annat. Det blir väldigt dyrt och ineffektivt att lägga mycket pengar på ungdomar som skulle ha haft jobb i alla fall. Det är betydligt mer kostnadseffektivt att lägga resurserna på de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och som inte har jobb. Det är därför som regeringen i stället vill ha en 90-dagarsgaranti där man stöder ungdomar som behöver hjälp. Ungdomsarbetslösheten är också väldigt ojämnt fördelad. Ungdomar med högre utbildning eller gymnasieutbildning är ju i mycket mindre utsträckning arbetslösa än ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Därför vill regeringen genomföra en särskild satsning på ungdomar för att de ska kunna ta sig igenom en gymnasiebildning. Det har allianspartierna tyvärr stoppat, men regeringen avser att återkomma med det förslaget. Gymnasieutbildningen är en vattendelare. Det handlar om att möta varje ungdom där han eller hon befinner sig och kunna stötta och stimulera den ungdomen. Det behövs kanske en kombination av jobb och utbildning. Även för ungdomar som har gymnasieutbildning är det bättre att jobba än att gå arbetslös. Det är därför som regeringen har föreslagit traineeplatser, och vi kommer att fortsätta med den satsningen som vi vill fasa in .