prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Jag tycker faktiskt att man ska ha betalt för sitt arbete, och jag tycker inte att vi ska använda skattepengar vare sig för att snedvrida konkurrensen på marknader eller för att subventionera fram låglönejobb. Vi ska satsa på att utveckla arbetsmarknaden. Vi ska satsa på människor – ge dem möjligheter och arbetsmarknadspolitiska insatser – och vi ska öka investeringarna. När investeringarna stiger sjunker arbetslösheten; det kan vi se historiskt. Ni gör dock tvärtom. Ni sänker investeringsnivåerna i den budget ni har föreslagit, och ni sänker de gemensamma utgifterna kraftigt. Det är det ni föreslår. 37 (KD) replik: har varit uppe i många replikskiften och hävdat att vi gör olika typer av besparingar. Vi föreslår alltså inte lika stora utgiftsökningar som regeringen och . Det är inte besparingar. Det är inte nedskärningar. Vi satsar också på utbildning, men vi kan inte satsa lika mycket på grund av att vi inte höjer skatten lika monumentalt på jobb och företag. Ska man jobba ihjäl sig för ingenting? Nej, det ska man inte göra. Man ska ha lön för sitt arbete i . Det är min uppfattning. Det är därför vi föreslår att man ska få behålla mer av sin lön i de förslag vi lägger fram. Det är särskilt riktat till unga och nyanlända som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det handlar om att göra det lättare att förlänga arbetslivet och enklare att få in en fot, för att människor ska kunna bygga upp ett startkapital och till exempel kunna ta sig in på bostadsmarknaden. Det är vår politik. Om man som inte ser dessa problem utan bara säger ”Bara vi satsar mer pengar på att anställa människor i offentlig sektor kommer allt att lösa sig!” finns det ju inga problem. Då har vi inga problem på svensk arbetsmarknad, för då har vi inga problem med att människor inte kommer i jobb. Men de problemen har vi ju. Det är det största sociala problemet att människor inte kommer i jobb. Ska man kunna komma i jobb måste man få sitt första jobb, och den stora skillnaden mellan och många andra länder är avsaknaden av en viss typ av jobb som vi har gjort det för dyrt att ha i det här landet. Det vill jag ändra på. Jag tror att fler ska kunna få en plats. Fler med olika kvalifikationer, fler med olika typer av utbildningsbakgrund och fler utrikes födda ska få en ärlig chans på den svenska arbetsmarknaden. Så ser det inte ut . 38 (S): står inför stora utmaningar. Inte minst påverkas vi av oron i vår omvärld. Det säkerhetspolitiska läget i vår del av världen har försämrats tillbaka, och det är få som har lämnats oberörda av de vedervärdiga terroristattacker vi har kunnat se . Desto viktigare är det förstås att stå upp för öppenhet, demokrati och alla människors lika värde. Statens budget 2016 – Rambeslutet får vi inte vara passiva inför de hot vi ser. Miljontals människor i vår omvärld kan lämna vittnesmål om vad som händer när nationers gränser inte respekteras, när man bombas av sin egen statsledning och när stater slutar fungera och föder fram extremistisk terror i stället för välfärd. Att få slut på konflikter, bidra till förtroendefulla relationer och medverka till avspänning i vår värld är förstås en viktig uppgift. I en orolig tid är det dock också väsentligt att vi förstärker vårt eget land. Det försämrade säkerhetspolitiska läget har resulterat i att vi nu vill stärka vår förmåga att värna vårt territorium, och med försvarsöverenskommelsen höjs anslagen till försvaret. Med denna budget ökas också resurserna till Säkerhetspolisen för att möta det ökande hotet från våldsbejakande extremism. Regeringens budget ger inte bara en ny inriktning för dessa anslag utan också en ny inriktning för . Genom gemensamma investeringar bygger vi starkare. Det är en budget som prioriterar jobb, skola, klimat och välfärd. När regeringen tillträdde 2014 hade de stora ofinansierade skattesänkningarna försvagat de offentliga finanserna. Arbetslösheten hade bitit sig fast på höga nivåer och skolresultaten försämrats i rad. Det är en utveckling som måste brytas. Därför genomför vi nu stora reformer för fler jobb och en bättre skola. Det gör vi för att ska vara ett land där alla är med och bidrar. Fler måste jobba för att vi ska säkra vårt välstånd och vår välfärd . Ett arbete att gå till är också för de flesta människor en förutsättning för ett fritt och oberoende liv. som arbetslösheten är för hög finns det fler lediga jobb . Därför krävs det inte bara investeringar som skapar nya jobb framöver utan också kraftfulla åtgärder som förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Det krävs utbildningsinsatser, och det krävs investeringar både i infrastruktur som möjliggör pendling och i bostäder som gör att människor kan flytta till jobb eller studier. Och sådan politik ser vi också i den budget som vi vill rösta igenom. Sammanlagt investerar regeringen 5 ½ miljard i bostadssektorn . Det är den största bostadspolitiska satsning som har gjorts på . För att tågen ska gå och företagens transporter komma fram genomförs nu en 20-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Om vi ställer krav på att människor ska rusta sig inför de jobb som växer fram måste vi också investera i de kunskaps- och utbildningsmöjligheter som krävs. Därför genomförs ett nytt kunskapslyft med en kraftig utbyggnad av högskolan, , folkhögskolan samt komvux och yrkesvux. Det innebär sammanlagt nära 44 000 nya utbildningsplatser . Gymnasieskolans yrkesprogram är centrala för att såväl företag som välfärdens verksamheter ska få den kompetens som behövs och efterfrågas. Ungas falnande intresse för yrkesutbildning riskerar att göra det svårt för många branscher att hitta rätt kompetens. Regeringen föreslår därför ett yrkesutbildningspaket för att stärka utbildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Vi ser att gymnasieexamen är en vattendelare på den svenska arbetsmarknaden, och därför satsar vi i budgeten på insatser som utbildningskontrakt och traineejobb som gör att fler ska kunna få sitt första jobb, kanske som man läser in sin gymnasieexamen som är nödvändig för att man ska kunna stanna kvar på arbetsmarknaden. Statens budget 2016 – Rambeslutet behöver ta till vara allas kompetens, vare sig man har skaffat den i eller i någon annan del av världen. Vi föreslår därför en valideringssatsning så att man snabbare ska kunna få sin utbildning och kompetens bedömd. För att de som kommer till så snabbt som möjligt ska komma i arbete införs också ett snabbspår, vilket ger snabba, effektiva vägar in i bristyrken och branscher med stora behov. En aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet, ger fler innovativa och växande företag och stärker den svenska exporten. För att ska stå väl rustat i den internationella konkurrensen görs flera exportfrämjande satsningar. Mer av statens riskkapital ska användas i företags tidiga utvecklingsskeden, och satsningar görs på innovation och nyindustrialisering. Vi löser ju inte vare sig matchningsproblemen på arbetsmarknaden, bostadsbristen eller framtida kompetenskrav med ytterligare nedskärningar eller kortsiktiga skattesänkningar. måste vi investera i : i bostäder och infrastruktur, i kunskap och konkurrenskraft för fler jobb och ett näringsliv i absolut världsklass. Det är i skolan som grunden för mycket av detta läggs. Många elever möter riktigt kunniga och engagerade pedagoger som leder dem vidare till både kunskap och självförtroende. Men ojämlikheten i den svenska skolan har ökat, och allt fler går ut med ofullständiga betyg. En skola där elever tillåts halka efter och slås ut kommer naturligtvis att stå samhället dyrt. Därför påbörjar vi nu vändningen i svensk skola. behöver investera mer i en skola där alla får plats och där ingen tillåts halka efter. För att varje elev ska få med sig grundläggande kunskaper är det viktigt att insatserna sätts in . Regeringen har redan initierat en rad tidiga insatser inom ramen för Lågstadielyftet. Där avsätts för att anställa fler lärare i förskoleklass och lågstadiet, så att förskollärare och lärare får mer tid för barnen och så att klasserna kan bli mindre. För att minska barngrupperna i förskolan satsas ytterligare nära . För att höja kunskapsresultaten i skolan behöver läraryrkets status höjas. Vi står inför en stor lärarbrist som söktrycket till lärarutbildningen är för lågt. Därför genomförs en rad reformer för att göra läraryrket mer attraktivt. Genom Lärarlönelyftet investeras för höjda lärarlöner. Ungefär 60 000 lärare kan därmed få en höjning av lönen med i genomsnitt . av ofinansierade skattesänkningar och ökade klyftor är det att mildra en del andra revor i välfärden. För detta finns i budgeten resurser till välfärd, till vård och omsorg. Där finns också insatser för att stärka ekonomin för landets pensionärer och insatser för de barn och familjer som har allra sämst förutsättningar. Men på är det förstås investeringar i jobb, kunskap och skola som är de viktigaste insatserna för att minska klyftorna och skapa ett samhälle som håller ihop. Historiskt många människor i världen befinner sig på flykt. De som söker sig till gör det förstås för att man tycker att vårt land är tryggt och säkert. Statens budget 2016 – Rambeslutet kan vi konstatera att har tagit ett oproportionerligt stort ansvar i ett europeiskt perspektiv. Fler länder måste göra sitt för ett solidariskt och hållbart mottagande i hela Europeiska unionen. Efter migrationsöverenskommelsen återkom regeringen i går med ytterligare förslag till åtgärder för att få ned mottagandet till hållbara nivåer. Tiotusentals personer som befinner sig i vårt mottagningssystem borde få möjligheten att omfördelas till andra länder, så att människor som kommer till och kan få den hjälp och det stöd som man kan förvänta sig, så att man snabbt kan komma igång med sitt nya liv och försörja sig på egen hand och bidra i det nya landet. Regeringen också lagt en ändringsbudget på kammarens bord eftersom antalet asylsökande har ökat kraftigt sedan budgeten presenterades. Det är en viktig poäng att den politik som presenteras i regeringens budget bara blir mer angelägen i det nya läget. Det som krävs är fler bostäder, snabbare vägar till jobb genom bättre validering, snabbspår till jobb för den som har en utbildning eller erfarenheter från bristyrken, ökade utbildningsmöjligheter när det krävs för att få ett jobb, insatser för bättre skolundervisning, förstärkning av socialtjänst och kraftigt höjda ersättningar till kommunerna som ger mer pengar till välfärd. Med den grund som lagts i form av halverade underskott har vi möjligheter att klara utmaningarna, att genomföra reformerna och få dem på plats med stabilitet och ansvar för offentliga finanser. Det är ett styrkebesked från i en orolig tid. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. 39 (L) replik: Jag har gång på gång försökt att ställa en fråga till både statsministern och finansministern, men jag har aldrig fått svar på den. försöker jag med finansutskottets ordförande, . Kan nämna någon oberoende bedömare som tror på regeringens jobbpolitik? Det räcker med ett ja eller nej. 40 (S) replik: Jag förstår att har synpunkter på den politik som vi vill bedriva. Jag har full förståelse för det. När man i regeringsställning inte har kunnat leverera den utveckling som man har utlovat, när arbetslösheten har bitit sig fast och skolresultaten faller, då finns det skäl att flytta debatten över till någonting annat. försöker vi svara upp i vår ekonomiska politik mot de utmaningar som vi ser i . Det finns ett rekryteringsgap, det vill säga det skapas arbetstillfällen men arbetsgivare som vill anställa hittar inte den kompetens som krävs. Vi har en utbildning som inte levererar på ett sätt som gör att eleverna kan gå vidare till gymnasieskolan och sedan får godkända gymnasiebetyg. Det är en förutsättning för att ska kunna utvecklas på ett bra sätt framöver. Det är också en förutsättning för att svensk arbetsmarknad ska kunna fungera som vi vill att den ska fungera, så att det skapas jobb som någon kan ta, så att fler kan delta och så att allt högre löner kan bidra till ett högre välstånd. Statens budget 2016 – Rambeslutet Sedan har jag noterat att Liberalerna har en annan syn på en hel del av dessa frågor. De vill göra stora nedskärningar på anslaget till bostäder, till omställningen på arbetsmarknaden, till utbildning som är så viktigt för att vi ska få fler jobb så att fler kan gå vidare till bättre jobb. Man vill också göra stora nedskärningar på hälso- och sjukvården. Det var sådant som inte gärna talade om i sitt anförande och som han uppenbarligen inte heller vill diskutera här och . Men ta gärna möjligheten att förklara varför den typen av nedskärningar skulle göra någonting bättre i ! 41 (L) replik: Den tv-tittare eller riksdagsledamot som tycker att detta var svar på frågan kan räcka upp en hand. Jag ställde frågan: Finns det någon oberoende bedömare som granskat regeringens politik och som tror på er jobbpolitik? Detta är rätt fascinerande. Anledningen till att jag ställer frågan är att nästan alla sågar regeringens jobbpolitik. , en statlig myndighet, pekar på att den leder till 15 000–20 000 färre sysselsatta, vilket är allvarligt för . Det fascinerande med att det inte går att svara på frågan är att jag har ställt den till såväl statsministern som finansministern, som båda då pratar om något helt annat, precis som . Vi som haft förmånen att sitta i regeringen vet att det finns rätt många duktiga tjänstemän där. Någon tjänsteman skulle väl ha kunnat hitta någon oberoende myndighet eller över huvud taget någon oberoende aktör som kunde säga att regeringens jobbpolitik är bra? Ni har en massa tjänstemän i partihögkvarteret på . Någon borde väl ha kunnat ange någon oberoende myndighet som tycker så? Men problemet, , är att det inte finns någon oberoende myndighet eller oberoende bedömare som tror på er jobbpolitik. Jag tvingas återupprepa frågan, herr talman. Kan besvara frågan? Det räcker med ja eller nej. Finns det någon oberoende bedömare som tror på och har pekat på att regeringens jobbpolitik fungerar? 42 (S) replik: Att räkna jobben innan de kommer, räkna på sina reformer och specificera att det ska bli 100, 1 000 eller kanske 100 000 nya jobb, är något som var väldigt viktigt för den förra regeringen. Man gjorde verkligen det mycket och ofta. När sedan det där utvärderats mot verkligheten har resultaten blivit mindre smickrande. Beräkningarna har inte följts upp med en utveckling i av det slag som man utlovade när man gjorde reformerna. Verkligheten har varit rätt brutal mot den regeringspolitik som representerar. Utvärderingen av den nuvarande regeringens jobbpolitik kommer naturligtvis successivt att synas i verkligheten genom att vi får fler människor i arbete. Utmaningen för den här regeringen är naturligtvis att den kraftiga migration vi haft förändrar förutsättningarna och gör det mycket svårare att exempelvis nå ned till lägsta arbetslöshet. Men vi ska inte sänka ambitionerna bara för det. Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag noterar också att inte gärna berättar hur en bostadspolitik där det inte byggs, en borttagen omställning på arbetsmarknaden och nedskärningar på utbildning skulle kunna resultera i fler jobb och ett bättre fungerande . 43 (KD) replik: En bärande idé i den budget som regeringen har lagt på bord är att höja skatten på jobb och företagande och göra det dyrare att arbeta och dyrare att anställa. För de skattepengar som ni tar in ökar ni det offentliga åtagandet på en lång rad punkter. Ni har förslag om exempelvis fri entré på museer och nya förändringar i sjukförsäkringen. Detta kommer att leda till färre i arbete och kraftigt ökade statliga kostnader. Jag skulle vilja fråga om han känner sig bekymrad för de offentliga finanserna. När man frågar expertmyndigheter om era förslag är det flera som återkommer till att de utgiftsökningar som ni föreslår riskerar att bli mycket större, till exempel på sjukförsäkringens område, där både kassan och Arbetsförmedlingen påtalar detta. bedöms att era förslag till skatter kommer att leda till lägre skatteintäkter, då de minskar människors benägenhet att arbeta. pekar på detta när det gäller ; man kommer att göra vita jobb svarta igen, och därmed går staten miste om skatteintäkter. pekar på det när det gäller marginalskatter och avtrappat jobbskatteavdrag. Detta är också något som påpekas från expertmyndigheter när det gäller den särskilda löneskatten för äldre, som ni vill införa. Jag tycker att man ska smaka på orden: särskild löneskatt för äldre som arbetar. Denna skatt riskerar också att leda till lägre skatteintäkter, då den får den tydliga effekten att färre äldre arbetar och fler trycks ut i arbetslöshet. Min fråga till är: Hur oroad är du för de offentliga finanserna i det här läget? 44 (S) replik: Det är klart att vi har ett ansträngt läge i svensk ekonomi såtillvida att vi fortfarande har ett kvardröjande underskott . Vi har lyckats halvera det ungefär, men det är fortfarande ett underskott. Det innebär förvisso att vi har ett utrymme att ta hand om oväntade händelser innan vi hamnar i ett riktigt besvärligt läge. Men man ska naturligtvis ta detta på stort allvar. Det är därför vi finansierar våra förslag i den här budgeten krona för krona. Vi kan inte fortsätta att sänka skatterna på krita, som ni gjorde under . Det var ansvarslöst att göra på det sättet. Det visar inte minst den utveckling vi haft efter detta. Det hade varit bättre om underskotten då varit mindre, så att vi haft större marginaler . Sedan måste alla finansministrar, samt ordförande och ledamöter i finansutskottet förstås vara väldigt noggranna med både utgifter och inkomster i statsbudgeten. Man måste noggrant följa detta för att inte hamna i stora problem. Men det är också väldigt viktigt att vi nu kan göra de viktiga framtidsreformer som kan sätta fart på tillväxt och jobb i . Vi måste få fram bostäder. Vi måste få fler utbildningsplatser, så att vi kan sluta rekryteringsgapet och så att företag kan fortsätta att utvecklas. Allt detta vill skära ned på, men de berättar inte gärna om konsekvenserna. 45 (KD) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Här har vi ytterligare en debattör som påstår att man står för nedskärningar om man inte går med på alla regeringens utgiftsökningar. Lägg av med det, ! Om man har ett ansträngt läge med underskott, som man visserligen med hjälp av Alliansens budget uppenbarligen minskat, bör man väl vara extra ansvarig och extra noggrann med de offentliga finanserna. Det är därför jag blir lite oroad över brist på oro över att expertmyndigheter uttalat sig om regeringens reformer, framför allt på skatteområdet, och sagt att de inte kommer att ge de skatteintäkter regeringen räknar med. De kommer att ge effekten att färre jobb är vita och fler går över till svart sektor. De kommer att ge effekten att färre vill arbeta och att bidragen till statskassan därmed minskar. När man dessutom använder de osäkra skatteintäkterna till att öka de offentliga åtagandena genom att göra det gratis att gå på museer och göra andra gratissatsningar, som i sin tur kanske ökar benägenheten att nyttja den typen av tjänster, riskerar detta att bli ännu värre och ännu farligare. När man till råga på allt inte ser att vi behöver fler som arbetar längre för att klara pensioner, offentliga finanser och välfärdsåtaganden utan lägger en särskild löneskatt på äldre visar det att man tyvärr bedriver en felaktig ekonomisk politik och inte riktigt har de insikter som krävs. är inte tiden för att vidta den här typen av åtgärder, utan nu är tiden för att vara betydligt mer varsam, inte minst när det gäller hur skattehöjningarna slår mot jobben. 46 (S) replik: Ni vill de facto minska utgifternas andel av vår ekonomi i ett läge där befolkningen växer, . Ja, det leder till nedskärningar. Ni får stå för det. Ni skär ned. Det blir sämre. Det blir färre bostäder. Det blir mindre utbildning. Det blir sämre sjukvård. Det blir mindre omsorg. Det är de facto vad som ligger i era förslag. Ni får stå för den politiken! Vi kommer naturligtvis att jaga er med det, för vi ser hur stora behov som finns i välfärden, hur stora behov som finns av utbildning. när vi får väldigt många nya människor som kommer till ser vi inte minst vilka stora behov det finns av bostäder. På alla dessa områden kan vi konstatera att den politik som ni bedrev inte har levererat, inte har förberett . Man kan visserligen fråga sig hur man skulle ha kunnat veta att just det här skulle inträffa . Nej, det kunde man ju inte. Men redan före det hade vi den här typen av problem och behov, och de negligerades. Ja, nu höjer vi skatter. Vi behöver använda de inkomster vi får till viktiga framtidsinvesteringar som leder till jobb och välfärd. Vi måste få igång hjulen, så att fler människor bidrar och så att skatteintäkterna kan öka. Det är så det hänger ihop. 47 (C) replik: Det är med stigande fascination jag har betraktat de tidigare replikskiftena. förmåga att med många ord och extremt många motfrågor inte svara på någonting och inte ge besked om någonting är imponerande. Statens budget 2016 – Rambeslutet kräver ett mycket enkelt besked om det finns någon extern analytiker som godkänner och tror på regeringens jobbpolitik. Vi vet alla att svaret är nej. Det finns ingen sådan. Alla som granskar regeringens jobbpolitik säger att den leder till färre jobb. Men det kommer inget svar över huvud taget. tar det dessutom ett steg längre och ifrågasätter att över huvud taget göra prognoser på någonting. Ska vi tolka inlägg i replikskiftet med är det enda man kan göra när det gäller att utvärdera reformer att se . Man får se sedan hur det blev. Vi gör det, och sedan får vi se hur det blir. Det är ett oseriöst sätt att bedriva ekonomisk politik, och det är ett oseriöst sätt att bedriva jobbpolitik. Det är också belysande för ett regeringsalternativ och ett budgetalternativ som i jämförelse med dem under Alliansens tid vid makten mer eller mindre är kliniskt rent från jobbprognoser och beräkningar på hur förslagen slår mot jobben. I replikskiftet med säger att det hade varit bra om underskotten varit lägre . Det kan man hålla med om. Det är klart att överskott alltid är bättre än underskott, och underskott är bättre ju mindre de är. I varenda budget då lade på bord – satt i också under den förra mandatperioden – var de socialdemokratiska underskotten högre än i de budgetar som regeringen lade fram. Socialdemokraterna ville göra av med mer pengar. Vad är kvar av trovärdigheten i den ekonomiska politiken om man säger saker som går emot det man sa för bara och om man över huvud taget inte tror på prognoser? 48 (S) replik: Jag konstaterar att av de jobbprognoser som med stort nit förut har utförts av de borgerliga, och då inte minst , har väldigt lite sedan visat sig stämma i praktiken. Man kan naturligtvis leva i en prognosvärld. Det gör många på . Det är inte helt oväsentligt. Men det är inte svaret på alla frågor. De tar inte in allt. Det är helt uppenbart att man misslyckats med detta gång på gång. ställer man återigen sin förhoppning till mycket stora effekter av sina stora skattesänkningar. Den kommer inte att infrias den här gången heller. Det är förstås på det sättet att skattehöjningar kan påverka människor och ekonomin på ett sådant sätt att just själva höjningen påverkar människor så att de blir mindre intresserade av det ena eller det andra. Men vi får också in skatteinkomster som vi använder till viktiga investeringar. Man glömmer bort den delen och vad det innebär när vi bygger bostäder så att människor får jobb när de byggs och också kan flytta dit där jobben finns. Vi investerar i utbildning som gör att rekryteringsgapet sluts så att man kan få de anställda man vill ha så att företaget kan utvecklas och man kan ta in en order till. Statens budget 2016 – Rambeslutet Om man inte glömmer bort den delen av kalkylen blir det inte mycket kvar av gnället om att vi har en jobbpolitik som skulle vara för dålig. I slutänden spelar det inte så stor roll vilka prognoser man har gjort.