prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Hur kan fler platser innebära att vi får färre som hoppar av första terminen? 90 (S) replik: Det allra viktigaste för att öka lärarutbildningens attraktivitet är att öka yrkets attraktivitet. Det handlar till exempel om den lärarlönesatsning som Socialdemokraterna och nu genomför. Det är det absolut viktigaste. Det handlar också om att göra arbetsmiljön bättre för lärare. Det påverkar ansökningarna. Vi kan redan nu se att antalet studenter som söker till lärarutbildningen ökar. Till exempel har haft ett större tryck . Givetvis arbetar alla högskolor och universitet med sin kvalitet. Genom att man har systemet med anslag för grundutbildning och lägger på kvalitetshöjande medel har universitet och högskolor ett uppdrag att arbeta med just kvaliteten. Då tror jag att man kommer ifrån att studenterna hoppar av under sina första terminer. Anledningen till att de hoppar av vet vi inte riktigt. Det kan bero på att de upptäcker att det är fel utbildning de har valt. 91 (L) replik: Anledningarna till att de hoppar av kan vara flera. Det kan vara att det var fel utbildning de kom in på. Många kommer in på lärarutbildningen som sistahandsalternativ. Det kan vara för att de inte klarade av studierna. Söktrycket är så lågt på vissa utbildningar att de som kommer in inte har förutsättningar att klara utbildningarna. Men det kan också vara för att de tycker att utbildningen är för dålig och att den inte motsvarar de förväntningar de hade på en universitets- eller högskoleutbildning. Det sistnämnda är någonting som vi faktiskt kan göra något åt. Genom att se till att det blir bättre kvalitet på lärarutbildningarna och andra utbildningar kan trycket och intresset för de utbildningarna öka. Det är jätteviktigt att själva läraryrket blir attraktivt. Men också lärarutbildningen måste vara attraktiv. Annars vill studenterna inte gå den lärarutbildningen. sa att högskolorna naturligtvis har ett uppdrag att sträva efter kvalitet. Men min fråga var mycket enklare än så. Anser att den budget som hon nu tänker rösta igenom innebär att de kvantitetshöjningar, det antal platser som föreslås, motsvaras av en kvalitetsambition som gör att kvaliteten höjs på svensk universitets- och högskoleutbildning? Vi har , flera decennier, haft en politik som främjat antalet platser. Vi har glömt bort att kvaliteten måste vara hög. ska konkurrera med kunskap. Men det förutsätter att den kunskap som studenter får när de går på universitet och högskolor är av hög kvalitet och att fokus inte bara är på platser. 92 (S) replik: All utbildning måste ständigt arbeta med att höja sin kvalitet. Det handlar inte bara om lärarutbildningen. Det handlar om alltifrån vuxenutbildning till forskning. Det är ett ständigt pågående arbete som alla utbildningsanordnare har. Den här budgeten är ett steg i rätt riktning. Regeringen gör en kvalitetssatsning och också satsningar som är viktiga för landet som helhet genom att ha fler utbildningsplatser på många olika nivåer i samhället. Det bidrar till att arbetsgivarna ska kunna anställa människor med rätt utbildningsbakgrund och kompetens. 93 i (C) replik: Jag vill passa på tillfället att ställa ett par ytterligare frågor till kopplat till vad som är nyheterna i propositionen. För den delen av budgeten, som omfattar väldigt mycket pengar, skriver man att man ska ha ett tydligare jämställdhetsperspektiv också när det gäller studiemedelssystemet. Man tydliggör i skrivningarna att det ska vara rekryterande för både kvinnor och män. För att nå det målet, vilka ytterligare delar är det som Socialdemokraterna och ser som viktiga för att bidra till en ökad jämställdhet? Är ett ökat antal platser det viktiga för att bidra till en ökad jämställd rekrytering? Vi vet att det är betydligt fler kvinnor som går vidare till högre utbildning. Men det ser också väldigt olika ut på olika utbildningar. Därför är min första fråga till : På vilket sätt ska det få genomslag att man ska ha ett tydligare jämställdhetsperspektiv och arbeta rekryterande med studiemedelssystemet för både kvinnor och män? 94 (S) replik: Att jobba för en ökad jämställdhet är en sak. Att öka utbildningsplatsernas antal är en helt annan sak. Att öka utbildningsplatsernas antal handlar om att fler människor ska få möjlighet att öka sin kompetens och sina kunskaper så att de ska kunna få anställning av de arbetsgivare som saknar kompetent personal. Jämställdhetsarbetet är någonting som alla utbildningsanordnare ska arbeta med. De har i uppdrag att se över den breddade rekryteringen och jämställdhetsarbetet. Inom högskole- och universitetsvärlden kan man till exempel titta på: Hur ser det ut med de högre tjänsterna och antalet professorer? Varför är det fortfarande mest män som blir professorer fastän det är fler kvinnor som studerar vid universiteten? Det är en fråga som man måste arbeta med . 95 i (C) replik: Jag skulle vilja koncentrera mig på vilket sätt studiemedelssystemet ska vara rekryterande för både kvinnor och män. Jag vill ställa en fråga. Under gårdagen kom med sitt förslag att kvinnor på vissa it-utbildningar skulle kunna få sina studiemedel avskrivna. Är det den typen av åtgärder som ser att man ska kunna arbeta med för att studiemedelssystemet skulle vara mer jämställdhetsrekryterande för både kvinnor och män? gällde det en it-utbildning. Man kan också tänka sig att den modellen, om Socialdemokraterna ser den som positiv, skulle kunna vara någonting att överföra till exempel till förskollärarutbildningen för att få fler män på förskollärarutbildningen och så vidare. Jag är nyfiken på hur funderar på detta. Det gäller inte hur utbildningarna ska jobba mer med sitt jämställdhetsarbete utan hur man skulle kunna utveckla själva studiemedelssystemet för att bidra till att man får en mer jämställd rekrytering till högskolan. Jag kommer tillbaka till den enkla frågan om hur ser på förslag att avskriva studiemedel för kvinnor på vissa it-utbildningar. 96 (S) replik: Rent generellt tror jag inte på att man gör specialregler för män och kvinnor och för olika grupper i samhället. Vi ska bygga ett system som redan i grunden främjar jämlikhet och jämställdhet. Det handlar till exempel om att föräldrar med barn ska kunna få en extra tilldelning, vilket också finns i studiemedelssystemet. Det handlar om att möjliggöra för framför allt ensamstående föräldrar, och det har inte så mycket med kön att göra. Jag tror inte att avskrivningar och är rätt väg att gå, precis som jag inte heller tror på examenspremier. Det blir en märklig snedfördelning. 97 (MP): Ett sätt att öka bildningen och kunskapsnivån i ett samhälle är att ha ett genomtänkt och stödjande studiemedelssystem – ett studiemedelssystem som underlättar och stimulerar vidare studier oavsett om dessa är på högskolenivå eller på lägre nivå. Vi i anser att det är viktigt att den högre utbildningen är öppen och tillgänglig för allt fler samhällsgrupper. Målet med dagens studiemedelssystem är bland annat att bidra till ökad rekrytering av studenter till den högre utbildningen. Ett annat mål är att det ska bidra till att ge även dem som har sämre ekonomisk bakgrund möjligheter att studera på universitet och högskola. Alltså: Studiemedlet ska bidra till att utjämna skillnader och bidra till social rättvisa. Det är mycket viktiga mål som vi ska vara stolta över. Jag är glad att regeringen nu utökar målen med ett ytterligare mål, nämligen att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. För att främja studenternas villkor har regeringen föreslagit flera reformer. En är att det satsas 300 miljoner på att stimulera byggandet av studentbostäder. En annan är att det satsas en kvarts miljard på att öka kvaliteten inom den högre utbildningen. En tredje är att regeringen har satsat på att öka antalet utbildningsplatser på komvux och yrkesvux, och därmed på extra medel för studiemedel för dessa studenter . En fjärde reform är att regeringen har satsat på ökat antal utbildningsplatser på folkhögskolor och därmed extra anslag på ca 50 miljoner . En femte är att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs från till per dag från . En sjätte är den förhöjda bidragsnivån på för dem som läser vid vissa utbildningar. En åttonde reform var det som skedde vid nyår – att öka studiemedlet med och så vidare. Medan vi ökar anslaget med 800 miljoner är det nu en kapplöpning mellan de borgerliga partierna om vem som sänker mest och vem som skär ned mest. Det jag har i handen här är budgeten i det betänkande vi diskuterar . Här finns alla siffror för vad vart och ett av partierna föreslår. Där kan vi konstatera att Liberalerna vill skära ned mest. De vill skära ned med hela . Smaka på det! vill inte vara mycket sämre; de vill skära ned med . , och SD som röstade på förslag, vill skära ned med bara 1 250 miljoner. vill skära ned med . Det är Alliansens satsningar på studiemedlen. Med tanke på detta är det tur att det inte är de som styr. Avslutningsvis vill jag referera till , , som på sin hemsida skriver ett omdöme. Vi vet alla att detta är en oberoende organisation. Så här skriver de: Sammantaget visar budgetpropositionen på många bra initiativ för studenterna. Tack, SFS! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 98 (M) replik: Jag har en egentligen ganska enkel fråga till . Låt oss säga att man bygger ut antalet platser på högskolan och att många av studieplatserna kanske är tomma. Men vi kan bortse från det. Man bygger ut platserna på högskolan och säger att man vill göra det lättare för äldre att mitt i livet kunna studera. Men man ändrar inte studiemedelssystemet så att det blir just så. De ökningar som och regeringen föreslår när det kommer till studiemedel är på samma nivåer i samma system som vi har . Det är kopplat till fler platser, precis som här redogjorde för. vet och ser vi att det finns många äldre som skulle behöva och vilja plugga mitt i livet för att kunna jobba längre på arbetsmarknaden och för att kunna byta jobb, men de har inte råd att göra denna omställning. Hur blir det bättre för dem? Det undrar jag. 99 (MP) replik: satt i regeringen . Just när de har lämnat regeringsmakten kommer de med förslag om studiemedel. Det är ett förslag som inte håller. Det de gör här är att sänka anslaget med . Det ni säger från moderat håll är inte trovärdigt. Det vi behöver är exakt det regeringen gör: att satsa på att ge fler möjligheter att bilda sig, utbilda sig, utvecklas, få jobb och bidra till samhällets utveckling. Det är det som ger utdelning, och det är det som utvecklar samhället. Vi ska ge allt fler individer möjligheter att studera vidare. Det är inte tomma platser, utan det är platser som är eftertraktade. Vad säger de? Senast när de var hos oss sa de att de till och med kan öka om de får möjligheten. De ser att de utbildningar som läses ger utdelning. De människorna utvecklas. De människorna får jobb, och de människorna kan bidra till samhällets och sin egen utveckling. Det är det vi lanserar här. Det är det vi säger här. Det är därför vi satsar hela 800 miljoner extra jämfört med . 100 (M) replik: Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt att inte svarar på min fråga. I stället börjar han prata om att satt i regering . Ja, det gjorde vi. Det var bra, och vi gjorde stora förändringar . Sedan tillägger att vi inte gjorde någonting när det gäller studiemedlen, men då tycker jag att han får titta tillbaka lite och fundera på historien ett varv till. Vi gjorde stora förändringar, exempelvis i fribeloppet, vilket gjorde skillnad för studenter som jobbar. Vi gjorde också stora förändringar när det gäller lånedelen. Det hände mycket . Många av de sakerna brukar vara emot. Du får bestämma dig. Antingen gjorde vi mycket, och så är du emot det, eller så gjorde vi ingenting, och då vet jag inte varför du är emot det. Ni satsar på kvantitet i stället för kvalitet. Jag förstår att det är så. Jag har också stått här i talarstolen och sagt att jag vet att ni bygger ut högskolan mer än vad vi gör och att ni därför utökar studiemedlen. Men vad gör ni för de äldre som behöver plugga för att kunna behålla sina jobb eller byta karriär och finnas kvar på arbetsmarknaden? Vad gör ni för dem så att de ska ha råd att göra det? Ni gör ingenting, och det är därför jag inte får svar. 101 (MP) replik: klagar över att jag tar upp att har suttit vid regeringsmakten och inte har gjort så mycket på det här området. Självklart är det relevant att peka på att ni satt vid makten och inte gjorde något av det du hävdar att ni vill göra. Ni sänker anslaget med över 1 miljard, och det kommer att drabba många. Självfallet finns det inte någon budget där man drar ned med 1 200 miljoner utan att det drabbar studenter och dem som ska använda sig av studiemedelssystemet. Jag upprepar: Det är jätteviktigt att vi ger fler möjlighet att studera och vidareutbilda sig och att de på så sätt kan bidra till sin egen och samhällets utveckling. Vår budget är genomtänkt. Vi satsar stort och utvecklar detta, och det är jag mycket glad över. 102 (L) replik: Jag har två frågeställningar om kvalitet till . Den ena gäller högskolan. Anser att man kan öka antalet platser hur mycket som helst på högskolan som man inte ökar resurserna till utbildningen utan att kvaliteten faktiskt blir försämrad? Och innebär inte det också att chanserna för att utbildningen blir bra försämras? Min andra frågeställning handlar om kvaliteten på egen argumentation. Är det rimligt att kalla det för en nedskärning när man inte skriver upp ett anslag lika mycket som regeringen föreslår? 103 (MP) replik: Man kan inte öka utbildningsplatserna hur mycket som helst. Vi har inte hävdat att vi vill utöka antalet utbildningsplatser med en kvarts miljon. Svaret på den frågan är alltså nej. Vi satsar både på kvalitet och på kvantitet. Kvantitetssatsningen ger fler personer möjlighet att utvecklas och bidra till samhällets utveckling. Din andra fråga var om det verkligen kan kallas nedskärning om man inte satsar pengar. Självfallet är det en nedskärning i relation till regeringens budget. Det ni gör är en nedskärning jämfört även med förra årets budget. Vi utökar med 800 miljoner, och säger att det är våra utökningar som de inte vill gå med på. Det är inte sant. Liberalerna vill sänka med hela 2 167 miljoner. De vill återgå till hur det var . Det är en rejäl minskning av anslaget, . Det är inte bara det att ni inte vill gå med på ökningarna, utan ni försämrar även jämfört med och året före det. Det står här i siffrorna i betänkandet. 104 (L) replik: Jag får erinra om att han i talarstolen förut sa att vi skär ned med de summor som han nu säger att vi inte ökar med. Det är en viss skillnad på att skära ned på saker som finns och att inte bygga ut saker lika mycket som regeringen vill bygga ut. När det gäller kvaliteten i högskolan är det klart att man, som Socialdemokraterna ofta uttrycker det, kan ge folk en meningsfull sysselsättning genom att ge dem en plats på högskolan. Men den sysselsättningen kan innebära att man inte får en bra utbildning utan snarare en dålig utbildning som inte motsvarar de krav som finns på arbetsmarknaden och som inte ger en chans att klara den tuffa globala konkurrens som vårt näringsliv möter. Är det sjyst att bara skapa platser för att de minskar arbetslösheten? Eller ska vi ha en högskolepolitik som faktiskt innebär att högskolan ger människor en chans att klara en bra utbildning och bidra till att blir ett land som kan konkurrera med kunskap? Att bara öka antalet platser så som vi har gjort i utan en motsvarande satsning på kvalitet är inte bara att lura människor som går på högskolan utan också att underminera långsiktiga förmåga att upprätthålla välståndet i en tuff global konkurrens. 105 (MP) replik: En politiker måste vara ärlig. En politiker ska inte luras. säger: Det vi gör här är att inte gå med på utökningarna som Socialdemokraterna och vill göra. Det är inte sant. Vi ökar med 800 miljoner, men det och vill göra innebär en försämring även jämfört med deras egen budget från . I Alliansens budget var anslaget 20,3 miljarder. vill Liberalerna sänka till och med det. Det är inte bara själva utökningen som vi vill göra på 800 miljoner, utan de vill försämra om. Du måste vara ärlig och medge att det är det ni vill och inte bara opponera dig mot att det är era utbildningsplatser som vi inte vill gå med på, för det är inte sant. Jag tittade på siffrorna . I Alliansens budget var det 20,3 miljarder – kom ihåg det! Det Liberalerna nu föreslår är ännu mindre än vad de föreslog . Därför är ett råd till Liberalernas : Man måste vara ärlig när man opponerar sig här. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2015/16:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2015/16:1 delvis och redog. 2014/15:RS2) 106 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 om målet för politiken för mänskliga rättigheter. Runt om i världen finns krafter som utmanar öppenheten och trotsar demokratins spelregler. Terrorattacken i sätter blixtbelysning på att det i finns människor som tar avstånd från de värden som ligger till grund för våra demokratiska samhällen, människor som hatar friheten, öppenheten och jämställdheten. Motståndet mot våra öppna samhällen är så starkt att dessa krafter inte drar sig för att mörda urskillningslöst för att främja sina extremistiska våldsideal. En ökad radikalisering utmanar tryggheten, minst sagt, och måste bemötas med lagens fulla kraft som våldsyttringarna måste bekämpas med förebyggande arbete. Under anslag 6:1 finansieras flera stöd och uppdrag till bland annat nationella myndigheter med koppling till arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. För att utveckla detta viktiga arbete vill vi tillföra till anslaget, vilket i förhållande till regeringens förslag innebär ytterligare . Regeringen föreslår att politiken för mänskliga rättigheter inte längre ska ingå som en del av målet för demokratipolitiken. Förslaget lyder: ”Målet för politiken för mänskliga rättigheter ska vara att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter.” Vi moderater menar att regeringen gör oss en otjänst genom att exkludera den svenska rättsliga dimensionen av de mänskliga rättigheterna och den tradition som har föregått dessa, till exempel bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i våra grundlagar. har en lång tradition när det gäller att värna dessa grundläggande rättigheter. Vi föreslår därför att målet ska lyda: Målet för politiken för mänskliga rättigheter ska vara att ”säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i ”. I en civiliserad rättsstat är det angeläget att medborgare, företag och organisationer har lika god kännedom om vad som gäller i fråga om rättigheter, skyldigheter och ansvar i de digitala miljöerna som de har i verkliga livet. Överträdelser på nätet måste följas upp genom noggrann tillsyn och rättsliga sanktioner. Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga integritetskränkningar, inklusive näthat, är prioriterat. Vi föreslår därför att myndigheten tillförs 5 miljoner extra, vilket innebär en ökad satsning med i förhållande till regeringens anslag. Enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk är det möjligt att utöka förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska genom att låta ytterligare kommuner ansluta sig efter ansökan hos regeringen. I takt med att allt fler kommuner har anslutits har de nationella minoriteternas rättigheter och förutsättningar stärkts. För tillfället väntar åtta kommuner på besked från regeringen. Och besvikelsen är förstås stor hos minoriteterna i de berörda kommunerna efter att regeringen har meddelat att man inte planerar att bevilja deras ansökningar, i väntan på en översyn av minoritetslagstiftningen. Vi moderater menar att en utvärdering av lagstiftningen inte ska utgöra hinder för att ansluta fler kommuner. En lag upphör inte att gälla bara för att den utvärderas. För att ansökningarna ska kunna godkännas höjer vi anslaget med . Regeringens skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas och att trösklarna in till arbetsmarknaden höjs. Regeringens politik skapar inte några bra möjligheter till en god integration. De moderata reformförslagen däremot fokuserar på jobben, på hur jobben ska bli fler och komma fler till del och på hur utanförskapet ska minska. Därför står vi upp för rimliga skattenivåer, stärkta investeringar i utbildning och infrastruktur och värnar företagsklimatet. Fler i arbete betyder mer skatteintäkter som ger högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Ett starkare förutsätter kloka politiska beslut. Därför är det allvarligt att regeringen i budgetpropositionen har tagit bort redovisning som visar effekten av regeringens politik på antalet, till exempel när det gäller antalet årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och bnp. Utan redovisning av förslagens förväntade effekter försvåras såklart analys av regeringens politik. Så länge regeringen inte lever upp till rimliga krav på öppenhet är det angeläget att får ökade resurser, så att svenska folkets främsta företrädare, riksdag, får större möjligheter att värdera regeringens förslag. Därför föreslår vi att utredningstjänsten förstärks genom att förvaltningsanslag höjs med . Förstärkningen finansieras genom motsvarande neddragning av förvaltningsanslag. 107 (S) replik: Jag vill knyta an till det allra sista som sa, angående anslagen till . Det är en neddragning som endast i ringa del används för att finansiera anslagsförstärkningar på utgiftsområde 1. Det går till andra delar i samlade politik. Anser inte att partiet är bundet vid den överenskommelse som träffades 2011? Jag refererar till att Socialdemokraterna , första året efter alliansregeringens seger 2010 som kvarvarande regering, hade föreslagit en nedsättning av anslag med . Det väckte opposition. Men anslöt sig till yrkandet som gick igenom. Inför nästa budgetår träffades dock en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och den dåvarande regeringen. Parterna bestämde sig för att tillföra anslaget igen, för att återställa det regeringen hade föreslagit. Det finansierades budgettekniskt genom att man tog av anslagssparandet. Parterna träffade en överenskommelse om att föra pengar till anslag för att på det sättet finansiera hotade nedstängningar av svenska ambassader i andra länder och exportfrämjande åtgärder. Anser ni moderater att den överenskommelsen fortfarande har giltighet? Vi socialdemokrater slutade nämligen att lägga fram förslag om att sätta ned anslagen för . 108 (M) replik: Frågan är vid första anblicken fullt rimlig. Men när man tänker efter inser man att vi nu har en situation där regeringen inte redovisar siffror som skulle beskriva effekten av de förslag som regeringen lägger fram. Då sitter lite med skägget i brevlådan, så att säga. Hur ska vi tolka förslagen när vi inte kan se effekterna utskrivna i budgetpropositionen, vilket man till exempel kunde göra under alliansregeringens år? Det är det som ligger bakom. Vårt motiv är att vi inser behovet av att vi får utreda detta själva. Vi har då till vårt förfogande. Och tillför vi mer resurser dit. 109 (S) replik: Det var inte den frågeställningen jag väckte. Vi har ansett att det som skedde 2011 var en överenskommelse av principiell karaktär. hade på nytt fått en minoritetsregering. Vi förstod att vi kanske också skulle komma att bilda en minoritetsregering efter nästa val. Är det rimligt att majoritet, eller majoriteter, går in och beskär möjligheterna för den regering som nu har att arbeta på ett rimligt sätt? Vi har tolkat överenskommelsen på det sättet. Den hade en principiell och långsiktig karaktär, och den syftade till att bidra till stabilitet och handlingskraft hos den regering som är skyldig att se till finns. Jag kan säga att vi är förvånade och besvikna över att använder sig av denna metod för att finansiera sin politik i övrigt.