prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Meddelande om aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle närings- och innovationsminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt – Företagsklimatet för forskningsintensiva företag har det kommit två tunga besked om den forskningsintensiva industrin i . Dels beskedet om Mobiles neddragning i och beskedet om neddragningar på en lång rad orter. I båda fallen ska mer verksamhet koncentreras till . Det är av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling att vi har ett starkt företagsklimat för . ska vara ett attraktivt land för globalt verkande företag. Det är oroande att regeringen tänker sig att ytterligare höja världens högsta marginalskatter, att avveckla stabil elförsörjning och att det övervägs att stänga ned en viktig flygplats i huvudstadsregionen. Det är inte den typen av politik som befrämjar det svenska företagsklimatet. Jag begär härmed att anordnar en aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:366 Interpellation 2014/15: 366 Feministisk utrikespolitik och regeringens exportsatsning i diktaturer av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang och resa. Interpellation 2014/15:374 Interpellation 2014/15:374 Kontanthantering i hela landet av Per Åsling (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Per (MP) Interpellation 2014/15:376 Interpellation 2014/15:376 Regeringens engagemang vid uppsägningar i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:378 Interpellation 2014/15:378 Tobaksdirektivet och det svenska snuset av (M) Interpellationen kan tyvärr inte besvaras inom tidsfristen utan besvaras av statsrådet . Orsaken är redan inbokade resor och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:386 Interpellation 2014/15:386 Tyngre lastbilar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:400 Interpellation 2014/15:400 Regeringens handels- och företagarpolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:404 Interpellation 2014/15:404 Riskerna med begränsade resurser för våra akutsjukhus av (M) Interpellationen kan tyvärr inte besvaras inom tidsfristen utan besvaras av statsrådet . Orsaken är redan inbokade resor och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:416 Interpellation 2014/15:416 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:417 Interpellation 2014/15:417 Rättssäkerheten hos av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:419 Interpellation 2014/15:419 Säkerställande av att riktlinjer efterlevs av (M) Interpellationen kan tyvärr inte besvaras inom tidsfristen utan besvaras av statsrådet . Orsaken är redan inbokade resor och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:421 Interpellation 2014/15:421 En sjukersättning som stöder arbetslinjen av Finn (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:88 till 2014/15:91 till socialutskottet 2014/15:84 till försvarsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:TU7 Luftfartsfrågor 2014/15:TU8 Trafiksäkerhet 2014/15:FiU13 Nya administrativa sanktioner på finansmarknadsområdet 2014/15:SfU10 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga 2014/15:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet 2014/15:SkU18 Punktskatter 2014/15:JuU11 EU-förordning om civilrättsliga skyddsåtgärder 2014/15:JuU12 Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel 2014/15:JuU13 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2014/15:JuU16 Polisfrågor 2014/15:JuU17 Kriminalvårdsfrågor § 6 Svar på interpellation 2014/15:371 om svenska pansarbandvagnar till 1 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! har med anledning av försäljningen av pansarbandvagnar till Republiken frågat mig om jag tänker ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att vi inte ska hamna i en liknande situation igen. Inledningsvis vill jag understryka att alltid tar frågan om hur krigsmateriel hanteras på största allvar. Jag vill också påminna om att den svenska exporten av krigsmateriel kringgärdas av ett strikt regelverk. importerade 350 begagnade pansarbandvagnar från . Innan vagnarna fördes till renoverades de av det statliga tjeckiska bolaget 026 Sternberk. I samband med affären lämnade slutanvändaråtaganden till både och Republiken . När flertalet pansarbandvagnar såldes till upphörde det svenska åtagandet gentemot det landet. På grund av slutanvändaråtagandet gentemot krävdes också ett tyskt medgivande för den svenska försäljningen till . Detta gavs av under förutsättning att , som ursprungsland, även fortsättningsvis skulle kunna kontrollera en eventuell vidareexport. Av detta skäl erhöll ett slutanvändaråtagande av den tjeckiska regeringen. Efter försäljningen stod bandvagnarna med andra ord under såväl tjeckisk som tysk exportkontroll. Av de svenska riktlinjerna framgår att ett slutanvändarintyg bör föreligga vid utförsel av krigsmateriel. Enligt min uppfattning är innebörden av denna regel klar. ISP har meddelat att myndighetens tillämpning när det gäller slutanvändarintyg i den här typen av situationer möjligen inte har varit tillräckligt tydlig. ISP:s generaldirektör har konstaterat att myndigheten nu klargjort denna tillämpning för det fall motsvarande situation skulle uppstå igen. 2 (V): Tack för svaret! Hela historien är nästan lite tragikomisk. Från början var det fråga om sovjetiska pansarbandvagnar tillverkade – som jag förstår det – på licens i , sålda till DDR och egendom. Eventuellt slutanvändarintyg borde ha krävts av tjeckerna från tyskarna . , precis som ministern sa, köpte vi sammanlagt 433 vagnar för reapriset . var de i så uselt skick – en del var vattenfyllda, och rostiga var de alla – att det kostade att restaurera dem. Det gjordes av det statliga tjeckiska företaget , som ju återkommer i historien. Sedan upptäckte man tyvärr att framkomligheten på snö var begränsad, för att inte säga rent ut sagt dålig. De Norrlandsbrigader som skulle ha haft pansarbandvagnarna kunde aldrig få någon nytta av dem. Av alla dessa vagnar kom till slut 120 ut på förband. Resten ställdes i förråd. kanske det inte spelar någon roll eftersom innan slutleveransen var klar hade samtliga infanteribrigader som skulle ha haft nytta av bandvagnarna lagts ned. fattades beslutet att sälja 335 vagnar. återkom alltså VOP in i historien, i praktiken som bulvan för det privata företaget – som passande nog har hämtat sitt namn från Artursagan. Det är kanske följdriktigt att även fortsättningen ter sig förvirrande för en nykomling som jag. Flera svenska regeringar har sagt att vi av tämligen uppenbara skäl inte ska sälja vapen eller krigsmateriel till , men det har ändå inte hindrat från att sälja motsvarande materiel till . Via har inte mindre än 250 pansarbandvagnar, sammanlagt krigsmateriel, sålts till det land vi inte säljer krigsmateriel till. Slutanvändarintyget är naturligtvis i fokus. Jag kan spontant tycka att måste ta ansvar för alla vapen vi säljer, även de vi själva har importerat. Det är väl rimligen andan i och tanken bakom lagstiftningen. Det är bra att utrikesministern har reagerat. Samma sak gäller som tankarna om att skicka vapen till . Det är inte mer vapen som behövs i , utan vad som behövs är ett tillbakadragande av de ryska vapnen. Det borde gälla även . Jag förstår ändå inte riktigt svaret. För klarhets vinnande undrar jag om svaret betyder att ISP, nu när beslutsamhetens friska hy övergått i eftertankens kranka blekhet, anser att man har gjort fel. 3 (S): Det framgår tydligt av svaret att rutinerna har skärpts. Redan i detta fall fanns en tanke att både och skulle ta ett ansvar i processen. Om det inte har funkat fullt ut har man skärpt rutinerna. Det är positivt i sammanhanget. Även om de bästa intentionerna finns, och det bästa regelverket, får man om man ser att det inte fungerar lära sig av erfarenheterna och förbättra regelverket. Det har skett. Sedan får man givetvis noga följa vad som händer. Jag tycker snarare att utvecklingen i har varit att rutinerna för vapenexport har skärpts. Det gäller garantier för att vapnen inte ska hamna i fel händer, det vill säga hamna i länder som vi inte vill exportera vapen till, och även i stort. gick Socialdemokraterna, och även och ut med ett besked om att vi ska skärpa rutinerna för vapenexporten när det gäller kränkningar av mänskliga rättigheter och demokratifrågor. Det har getts många undantag. Det sas redan då, och en stor del av stod bakom. Jag tycker att utvecklingen har gått åt det hållet. är inte ensamt. har ifrågasatt sitt vapenavtal för vapenexport med . är inte ensamt i denna utveckling. Det är positivt. Det ska finnas ett tydligt regelverk, och det ska följas. Det är viktigt för att våra svenska vapen inte ska användas på ett sätt som vi inte vill, men det påverkar också utrikespolitik i stort vilken politik vi har för vapenexporten. Det är viktigt att detta går hand i hand så att det blir konsekvent. 4 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! Jag kan bara upprepa att det förstås är ISP, , som ansvarar för enskilda ärenden, och det är den myndigheten som begär in slutanvändarintyg för räkning. Det är därför till ISP som frågor om det enskilda ärendet ska ställas. Den förklaring jag har fått från ISP är att man bedömde att det handlade om återexport av materiel som inte hade svenskt ursprung och att materielen efter försäljningen skulle stå under såväl tjeckisk som tysk exportkontroll. ISP:s generaldirektör har som sagt meddelat att myndighetens rutiner inte har varit tillräckligt tydliga och att man har gjort dem tydligare för det fall den här situationen skulle uppstå igen. 5 (V): Bara så att jag är fullständigt klar över det här: Rutinerna har skärpts, heter det. Betyder det i klartext att vi i motsvarande fall med importerade vapen alltid kommer att kräva ett eget slutanvändarintyg, eller i vilken annan betydelse kan rutiner ha skärpts? Det är kanske så – det vet säkert de som kan historien längre tillbaka än jag – att regelverket både har skärpts och tillämpats hårdare. Ändå händer sådana här saker. Man kan ju tycka att FMV, som hade fått en förfrågan från det privata företaget och sagt nej eftersom vi inte säljer till det företaget på grund av dess privata karaktär, kunde ha reagerat när det statliga företaget erbjöd sig att köpa samma pansarbandvagnar. Det är en fundering man kan ha i marginalen. Ministern kan inte svara på hur FMV har tänkt och resonerat, men det visar att det fortfarande finns lite förbättringspotential i det här. Förhoppningsvis kommer med de skärpningar som jag tror att alla ser behövs. Det är ju så att vi inte ska exportera till länder som befinner sig i krig, använder vapen mot sin egen befolkning eller grovt och allvarligt kränker mänskliga rättigheter. Men det är inte absolut, utan i den nuvarande lagstiftningen ska vi göra avvägningar gentemot svenska försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Det är klart att det är en väldigt grannlaga uppgift, så det är inte helt enkelt att fatta beslut. Men det här var egentligen kristallklart: Vi exporterar inte vapen till , vilket vad jag förstår fortfarande gör. Det är alltså bara den tydligheten jag skulle vilja ha: Betyder det att ISP när man har funderat på sina rutiner har kommit fram till att man i motsvarande fall alltid kommer att kräva ett eget slutanvändarintyg för vapen vi exporterar vidare? 6 (S): Det finns nog alltid förbättringspotential när det gäller det mesta. Jag tycker att svaret från utrikesministern är tydligt: Myndigheten har skärpt och förtydligat sina rutiner när det gäller den här frågan. Tydligare än så tror jag att det blir svårt att få det. Jag tror aldrig att vi får ett hundraprocentigt säkert system. Det är på grund av att vi, om vi till exempel exporterar till ett land som är okej enligt våra riktlinjer, inte vet vad som händer i nästa steg. Det landet kanske exporterar vidare till ett annat land, som vi inte vill exportera till. Jag tror att det alltid kan bli så att vapen hamnar på avvägar. Men vi kan så långt som möjligt se till att vi gör allt vi kan för att undvika det. Det är vårt ansvar men i det här fallet såklart också och att man får tydliga slutanvändarintyg. Jag tycker att det är tydligt att man har lärt av erfarenheten och förtydligat regelverket. 7 Utrikesminister (S): Jag kan bara svara ganska kort och formellt, och det är egentligen samma svar som tidigare: Jag tycker att det nuvarande regelverket i grunden är klart. Jag kan citera; det står att ”vidare bör vid utförsel av materiel ett slutanvändarintyg eller ett intyg om egen tillverkning (bearbetningsintyg) föreligga”. Jag kan bara hålla med , som nästan stal min slutreplik: Förbättringspotential – det säger jag till också – finns det alltid, kanske särskilt på ett område som rymmer så mycket komplexitet och så många svåra avvägningar. Men här har också ISP meddelat att de har sett över rutinerna och kommer att förbättra dem. 8 (V): Jag tycker att det låter bra. Jag väljer att tolka det som precis det som jag efterlyste i interpellationssvaret, även om jag hade lite svårt att förstå skrivningarna. Det är väl så, vilken fråga det än gäller, att arbetet för att förbättra vår värld aldrig tar paus. Förhoppningsvis görs det ständigt nya framsteg – så även på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:353 om utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden 9 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder och initiativ jag kommer att vidta för att förbättra utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden så att de kan få riktiga jobb med egen lön att leva på. Regeringens övergripande politiska prioritering är full sysselsättning. Det är en central uppgift att skapa förutsättningar för fler jobb och att med kraft bekämpa arbetslösheten. Sysselsättningen ska vara lika hög bland kvinnor som bland män. Kvinnor ska i samma utsträckning som män ha ett betalt arbete med bra arbetsmiljö och karriärmöjligheter. Detta gäller givetvis även utrikes födda kvinnor. Det stämmer som framhåller att antalet sysselsatta utrikes födda kvinnor har ökat jämfört med . Deras sysselsättningsgrad har också ökat, men skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och andra grupper i samhället är fortfarande stora. Detta gäller både om man jämför med inrikes och utrikes födda män och om man jämför med inrikes födda kvinnor. Det tar också för många grupper av nyanlända kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden än det tar för nyanlända män. Även den strukturella diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden riskerar att missgynna utrikes födda kvinnor utifrån både kön och etnicitet. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning deltar bland nyanlända med en etableringsplan färre kvinnor än män i arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och arbetspraktik. Kvinnor arbetar också i mindre utsträckning än män efter avslutad etableringsplan. Att säkerställa att både kvinnor och män får tillgång till lika ändamålsenliga insatser är därmed en av de största utmaningarna inom etableringsuppdraget. Etableringsinsatserna behöver därför effektiviseras och utvecklas, både utifrån målgruppens behov och utifrån dess förutsättningar. Regeringen anser att det är viktigt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom effektiva utbildningsinsatser och bättre fungerande validering och genom bättre stöd från Arbetsförmedlingen. Vi har inte råd att förlora arbetstillfällen till följd av att arbetsgivare inte finner personer med rätt kompetens. är det viktigt att motverka och förebygga diskriminering genom insatser på alla nivåer och i olika delar av samhället. Regeringen föreslog i budgetpropositionen flera reformer som bedöms bidra till lägre arbetslöshet och varaktigt högre sysselsättning på lång sikt. Inom arbetsmarknadsområdet handlar det bland annat om satsningar på en mer aktiv arbetsmarknadspolitik – till exempel utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden – liksom reformer inom utbildningsområdet. Regeringen avser också att införa ett sammanhållet nationellt och permanent system för validering. Regeringen bedriver en feministisk och antirasistisk politik som ska spegla det samtida och alla som bor i vårt land, såväl inrikes som utrikes födda. Det är inte en fråga som löser sig av sig själv, utan i all verksamhet och i alla steg av beslutsfattande måste dessa perspektiv integreras. Regeringen har därför infört en skrivning i Arbetsförmedlingens instruktion om att verksamheten ska utformas så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska också redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen följer noga situationen för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden och utesluter inte att ytterligare åtgärder för att främja ökad jämställdhet kan komma att bli nödvändiga. 10 (FP): Tack, statsrådet, för svaret! själv och Socialdemokraterna har ägnat åt att försöka beskriva att den svenska arbetsmarknaden inte fungerar och att den jobbpolitik som Alliansen förde inte fungerade. har vi ett resultat med Alliansen. Vi kan se att jobben verkligen växte till. av alliansstyre kom det 300 000 nya jobb. Av dem gick 200 000 till utrikes födda. skapades det, som jag tog upp i min interpellation, 98 000 nya jobb i . Av dem gick 80 000 till utrikes födda. Det finns en förklaring till den här utvecklingen, och den är att vi hade en konsekvent jobblinje . Vi gjorde reformer. Vi lade om integrationspolitiken med fokus på arbete med etableringsreformen. Vi förändrade föräldraförsäkringen för att särskilt rikta in oss mot utrikes födda kvinnor. RUT-reformen och ROT-avdraget har varit särskilt viktigt för utrikes födda, och vi har gjort det mer lönsamt att arbeta . Med detta sagt har vi, precis som statsrådet beskriver det, fortfarande mycket stora utmaningar när det gäller integration i allmänhet och utrikes födda kvinnor på svensk arbetsmarknad i synnerhet. Det finns inget viktigare för ökad jämställdhet än att fler kvinnor får ett eget jobb att gå till och en egen lön att leva på. Det är också en av de viktigaste integrationsinsatserna när man får den egna lönen och det egna jobbet och får möjlighet att träna svenska på en arbetsplats. Vi hade ett tydligt jämställdhetsperspektiv och ett feministiskt perspektiv i integrationspolitiken. Genom etableringsreformen gick vi från kollektiva ersättningar till individuella ersättningar, vilket vi vet fungerar betydligt bättre ur jämställdhetssynpunkt. En del har gått i rätt riktning. Men vi ser fortfarande, bland annat i en del utredningar som alliansregeringen tog fram, att när det gäller just integrationen och utrikes födda som är nyanlända i är insatserna bättre för män än för kvinnor. Det bedrivs mer arbetsmarknadspolitik för män. Det blir bättre resultat för män, som snabbare kommer ut på svensk arbetsmarknad. Detta är fortfarande en av våra riktigt stora utmaningar. I några stadsdelar i , och finns det kvinnor som aldrig har kommit in på svensk arbetsmarknad. Jag tror att det är ganska viktigt att verkligen sätta på sig jämställdhetsglasögonen när man ska utforma politik på det här området. Vad är det som gör att det blir mer av arbetsmarknadspolitik för mannen än kvinnan hos Arbetsförmedlingen? Vad är det som gör att det verkar viktigare att mannen kommer i jobb än kvinnan? Jag tror att det är ganska enkelt. Det finns fortfarande en allmän attityd bland tjänstemän i både stat och kommun att om bara mannen får jobb händer åtminstone något. När det inte finns barnomsorgsplats hamnar man i situationen att det är kvinnan som är hemma och inte får den insats hon behöver. fick här frågan vilka konkreta insatser hon avser att vidta. Jag har lite svårt att se de konkreta insatserna. hänvisar till den budget som regeringen lade på bord och som föll . Det hon hoppar över i sitt svar är att i den statsbudget som finansministern lade fram skriver ni själva att de skattehöjningar ni föreslår riskerar att minska sysselsättningen, det vill säga antalet jobb. Om antalet jobb i det svenska samhället minskar och vi bryter jobbtillväxten blir det de som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden som först drabbas. Det handlar om utrikes födda, i synnerhet kvinnor. I ministerns svar finns det på slutet en formulering om att vi kanske behöver göra något mer . Utveckla gärna det: Hur ser på konkreta insatser för att utrikes födda som kommer till ska ha samma chanser oavsett om de är kvinnor eller män? 11 (V): Det gick bara inte att låta bli att lägga sig i den här debatten. Jag har ett väldigt enkelt recept när det gäller vad man ska göra. ska jag skryta lite grann i efterskott. tittar på somaliers deltagande i arbetslivet. Det var dystert. var i egen försörjning. I lyckades vi så att av de 100 första som kom efter att spontaninvandringen började var i egen försörjning. Hälften av dem var kvinnor och hälften män. Detta är siffror som man borde kunna reprisera på många håll i landet. Att vara bäst betyder inte att vara bra. har fortfarande inte egen försörjning, och anses av någon outgrundlig anledning vara en brytpunkt för statens engagemang på området. Men det är ändå ganska bra jämfört med att det bara var som var i egen försörjning. Och som sagt är hälften kvinnor. Varför blev det då så här bra resultat? För det första måste det förstås finnas ett stort engagemang i frågan från kommunen och andra aktörer i lokalsamhället och regionen. Det måste finnas ett fungerande samarbete mellan kommunen, kommunens näringslivsorganisation, Arbetsförmedlingen, lokalt och centralt, samhällsaktörer lokalt och regionalt, inte minst på företagssidan, och att man söker hjälp, stöd och kunskaper överallt där de finns att få, antingen det nu är hos , eller någon annan aktör. Med det regelverk som vi har och som inte minst Arbetsförmedlingen lider under måste man tyvärr också hoppa en hel del över skaklarna. Livet har trots allt lärt mig att det är mycket lättare att bli förlåten än att få tillstånd. Så jobbade vi. 12 (S): Även om man kan se att andelen utrikes födda som fått jobb under den senaste regeringens tid har varit stor kan man ändå sammantaget se att vi fick massarbetslöshet . Arbetslösheten ökade faktiskt rejält . Detta slår såklart mot alla som är arbetslösa, även dem med utländsk bakgrund. Även om det var en del som kom i jobb är det, om man ser till den totala arbetslösheten bland de utrikesfödda, fortfarande fler som inte har kommit i arbete. Man kan analysera vad som hände. En central sak är utbildning. Det gäller att se till så att sfi, svenska för invandrare, fungerar, och ser man till detta med utbildning allmänt är det många som inte ens har fått grundläggande utbildning. Där måste vi ändra politiken för alla, oavsett om det gäller dem som är födda utanför eller i . Steg 1 när man är arbetslös måste vara att man får grundläggande utbildning.