prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Om jag inte har alldeles fel kommer det förslag om hur vi ska minska gapet. Det kan hända att vi ökar det till en början därför att det brukar vara de som har högst utbildning som tar till sig budskapen. Jag kan se den utvecklingen i andra länder, där gapet har ökat för att man har kommit åt rökningen bland välutbildade men inte bland lågutbildade. Det arbetet får vi kanske höra mer om i statsrådets inlägg. Vi i Liberalerna är inte beredda att lägga särskilda pengar som går vid sidan om det andra arbetet. Det blir rörigt då i politiken. 122 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. De områden som vi debatterar berör den generella välfärdens allra innersta kärna. Det handlar om vår rätt att vara trygga och känna oss delaktiga även när hälsan, funktionerna eller omsorgen sviktar. Det kan drabba oss eller våra anhöriga vid olika skeden i livet. Det handlar om hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, och den sociala omsorgen, som omfattar oss alla och som vi alla värnar, om än på olika sätt. Det är därför välkommet med de satsningar som regeringen presenterar i förslaget till budget. av skattesänkningar och nedskärningar i välfärden kan vi nu investera i kvalitet och jämlikhet inom sjukvården, i utsatta grupper och i att sluta hälsogapet under en generation. Det känns bra att nu få peka på de investeringar och förslag som efterfrågades här i kammaren tidigare. I har vi en mycket väl fungerande sjukvård som vi alla har rätt att ta del av och som har mycket goda resultat internationellt sett. Den solidariskt finansierade sjukvård som ges efter behov är väl förankrad och har högt förtroende i befolkningen men behöver också värnas när den utsätts för utmaningar och tryck från omvärlden. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi socialdemokrater ser med oro på att hälsan är ojämnt fördelad i befolkningen liksom att det finns tecken på att vården inte fördelas på ett jämlikt vis och att resultaten ser olika ut beroende på socioekonomi eller geografi. En ojämn tillgång till modern vård av hög kvalitet liksom brister i tillgängligheten riskerar också att försämra vår tilltro till hälso- och sjukvården. Det är därför välkommet med regeringens miljardsatsning för att upprätthålla och utveckla kvaliteten liksom den professionsmiljard som ger möjlighet till bättre förutsättningar för vårdpersonalen att använda och utveckla sin yrkeskompetens och även förbättra förutsättningarna för att behålla och rekrytera personal. I sitt svåra och viktiga yrkesutövande behöver personalen ett gott administrativt stöd och en mer effektiv organisation och arbetsfördelning. Detta är inte minst viktigt med tanke på den snabba utveckling som sjukvården genomgår. I detta sammanhang är det också värt att betona hur viktigt det är att ta till vara de resurser och den kompetens som de nyanlända svenskarna med utländsk sjukvårdsutbildning för med sig. Det är av största vikt att validera deras kunskaper och erfarenheter så snabbt som möjligt. För att möta framtidens utmaningar och moderna människors krav behöver hälso- och sjukvården bli mer hälsoinriktad och personcentrerad. Hälso- och sjukvården är i allt för hög grad präglad av ett organisatoriskt perspektiv. Perspektivet behöver i stället bli patientens, och vården behöver samordnas kring patienten och styras utifrån dennes behov och delaktighet. Det är därför välkommet med den överenskommelse som slutits mellan regeringen och Kommuner och Landsting om tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård. Ett annat bra exempel i sammanhanget är uppföljningen av huruvida den nya patientlagen lever upp till lagens intentioner. En sådan hälsofrämjande och personcentrerad vård är av särskild vikt för personer som ofta kommer i kontakt med olika delar av hälso- och sjukvården. Det handlar till exempel om personer med kroniska sjukdomar. Därför välkomnar vi socialdemokrater satsningen på att utveckla arbetet med att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Vi ser också stora möjligheter kring den redan beslutade och överenskomna insatsen för att korta väntetider i cancervården, att göra vården mer jämlik över landet och att arbeta med standardiserade vårdförlopp. För patienter med en så svår sjukdom är det av särskild vikt att känna trygghet och tillit till en likvärdig vård av hög kvalitet. Sjukvården behöver anpassas till ett förändrat sjukdomspanorama. Ett av vår tids gissel är den ökade psykiska ohälsan. Särskilt oroande är att många barn och ungdomar uppger sig må psykiskt dåligt. Den satsning som regeringen gör på tidig upptäckt och snabba åtgärder i skolan och på ungdomsmottagningar är värdefull för att möta ohälsan men också för att utveckla en effektiv vård. Vi lever allt längre, och vi har allt bättre hälsa i vårt land. Det är ett bra mått på vad vår generella välfärd har åstadkommit. Men vi kan inte vara nöjda med hur ojämlikt hälsan fördelar sig i befolkningen. Det är inte acceptabelt att det skiljer så mycket som i medellivslängd mellan den högutbildade och den lågutbildade. Regeringen har tillsatt en hälsokommission för att arbeta med kunskapsläget i frågan. Vi ser naturligtvis fram emot resultatet av deras arbete. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Precis som med hälso- och sjukvården måste äldreomsorgen bli mycket bättre på att möta den enskildes behov och önskemål. Som äldre måste man kunna lita på att omsorgen håller en likvärdig kvalitet var man än bor och att jag som gammal kan vara delaktig i min vardag och ha ett fortsatt inflytande över mitt liv. Äldreomsorgen behöver utrymmen för att fokusera kring vårdtagaren och inte bara tänka på att pressa priser. Det är i mötet mellan den äldre och omsorgspersonalen som kvalitet skapas, och då måste det finnas förutsättningar för detta i en adekvat bemanning och med den kompetens som krävs. Det är dags att inse att ju äldre vi blir desto mer olika varandra blir vi, med olika krav och önskemål. Att arbeta med att ge äldre människor en värdig ålderdom är bland det mest kvalificerade man kan tänka sig. Det kräver hög kompetens och stor flexibilitet bland personalen. Därför är det mycket glädjande med den stora satsning regeringen gör på bemanning, kvalitet och kompetens, liksom satsningarna på nybyggnation, ombyggnation och andra insatser riktade mot äldre. Vi hälsar också stödet till demenssjuka välkommet och ser fram emot resultatet av det arbete som utredarna av den nationella kvalitetsplanen ska lämna . Nedsatta funktioner ska inte vara ett hinder för att vara delaktig i samhället, att ha inflytande och att kunna styra sitt liv. Budgeten innehåller flera viktiga förslag dels för att riva ned hinder för människors delaktighet, dels för att ge möjligheter till att skapa förutsättningar för ett samhälle på lika villkor. Ett nationellt regelverk för hjälpmedel är viktigt för en mer jämlik tillgång till hjälpmedel med hög kvalitet. Vi ser fram emot att diskrimineringslagen ska ses över och breddas för att skapa likvärdiga förhållanden. I arbetet med att skapa ett rättvisare samhälle är det av största vikt att de funktionshindrades brukarorganisationer deltar med sin speciella kompetens och medlemmarnas erfarenheter. Det känns bra att anslaget, som legat stilla , nu höjs. Särskilt angeläget är det att våra gemensamma insatser riktas till barn som är utsatta på grund av sviktande omsorg av olika slag. De stora flyktingströmmarna för med sig många barn, vilket kräver särskilda insatser för att skapa en hoppfull framtid och ett fortsatt bra liv för dem. Det gäller inte minst de ensamkommande barnen. Redan före höstens stora ström av flyktingar var betydande delar av utsatta för hårda påfrestningar. Socialsekreterarna ute i landet gör ett stort och betydelsefullt arbete, och de behöver resurser och uppmuntran för att fortsätta att orka göra ett bra jobb. Inte minst kräver arbetet för barnen stöd och stimulans. Därför är regeringens satsningar på ökad bemanning, liksom satsningarna på kompetens och kvalitet, helt nödvändiga. Försörjningsstödet till barnfamiljer ökas också, vilket är glädjande, och vi socialdemokrater tycker att det är helt rätt att även fattiga familjer får fatta sina beslut vid köksbordet om hur de vill ordna för barnens fritid på bästa sätt. Fritidsaktiviteter är viktiga för barn, och därför är det välkommet att kommunerna får mer resurser att ordna sådana även under sommarloven. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Barnens väl och ve är bland de viktigaste uppdrag vi har, och därför är det väsentligt att följa den nationella samordnarens arbete. Att säkra barnens perspektiv och delaktighet i den sociala omsorgen, liksom hur socialsekreterarnas goda yrkesutövande kan stödjas, känns mycket angeläget. ska bli lag i . Regeringens vision är att ska bli ett av de bästa länderna för barn att växa upp i. Den visionen, herr talman, måste gälla för alla barn oavsett härkomst, och konventionen är förpliktande för oss alla att leva upp till. 123 (M) replik: En bekymrad pensionär påminde mig om löfteskarusellen. lät det så här i många seniorers telefon när ringde upp på en datamaskin: Något har gått sönder i och i välfärden. konstaterar för samhällsskydd och beredskap: Det finns nu risk för liv och hälsa, risk för undanträngningseffekter. Det konstateras med som statsminister och med vänsterregeringen som ansvarig. Vårdens utmaningar är tydliga. De är flera, och de är växande. Väntetiderna ökar, personalbristen gör att vårdavdelningar stänger. Inför jul- och nyårshelgen är det tuffare . avgör bostadsort överlevnad och cancervård. I tar det att få vård än i till exempel . Jag tror absolut att är väl medveten om utmaningarna. Hon nämnde några av dem, men många fler kvarstår. Därför blir jag fundersam när det talas om miljardsatsningar trots att de miljardsatsningar som räknar med är av den totala omfattningen av svensk hälso- och sjukvård. Enligt är det . Om det är som ska lösa vårdens utmaningar skulle jag vilja ha listan på de åtgärder som och avser att vidta och som ska omfatta och lösa allt detta, när nu allt ska räcka till alla. , var finns förslagen? Var finns reformerna som ska göra det möjligt att ta sig an de viktiga vårdutmaningarna, bland annat köerna, för att nämna en av utmaningarna? 124 (S) replik: nämner en rad olika utmaningar som jag tror att vi är överens om att vi ser. Där behöver vi sluta oss samman för att lösa dem. Men jag kan inte se hur utmaningarna kan lösas med minus 4,1 miljarder till vårt utgiftsområde, till hälso- och sjukvården, den sociala omsorgen, äldreomsorgen. talar om oroliga äldre människor, men var finns egna satsningar? Man säger nej till alla reformer som vi föreslår. Man föreslår 4,1 miljarder mindre och fler skattesänkningar. med vid regeringsmakten har inte lett till en förbättrad välfärd. Snarare har det lett till stora hål i välfärden med färre anställda inom offentligt finansierad vård än med de stora kriserna. Hur ska man lösa de utmaningarna? 125 (M) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det här replikskiftet är symtomatiskt. Jag får inte svar på mina frågor. Därför tänkte jag upprepa dem. Jag konstaterar att Socialdemokraterna förfäktar att i satsning på den totala hälso- och sjukvården kommer att lösa den krackelerade välfärden, som man talade om i valrörelsen . Det handlar om de äldres oro. Anledningen till att mannen hörde av sig var att maxtaxan i sannolikt kommer att höjas i hans hemkommun. Det är Socialdemokraterna som ser till att det blir höjda avgifter, att maxtaxan höjs. Därför finns oron bland äldre. Var finns listan med åtgärder som alliansregeringen aldrig presenterade men som ni nu ska presentera för att komma till rätta med vårdens utmaningar? Specialiserade operationer har ökat med 12 000 sedan kömiljarden plockades bort. Det är ett konkret och tydligt exempel på hur väntetiderna ökar. Ni väljer att inte ha fokus på kvalitet. Ni tar bort incitament för prestation. Var finns era förslag som ska vara så mycket bättre, som ska korta köerna i hälso- och sjukvården? Var finns de konkreta förslagen? Propositionslistan är tom. Åtgärdsprogrammet är tomt. Det förs samtal, men var finns de konkreta förslagen som ska göra det möjligt? 126 (S) replik: talar om en krackelerad välfärd. Det är märkligt att den kunnat krackelera på mindre än . Det var väl snarare med stora skattesänkningar, i 100-miljardersklassen, och stora urgröpningar i välfärden som ledde till krackeleringar, med mindre personal i vården, både i omsorgsvården och i hälso- och sjukvården. Jag vet inte om inte lyssnade på mitt anförande. Jag tyckte att jag redogjorde för en hel rad olika satsningar – åtgärder, förslag, utredningar som satts igång, kommissioner för hälsa som arbetar, överenskommelser som träffats med Kommuner och Landsting. Jag tror att också statsrådet kommer att redogöra för en hel del av dem. Jag kan lämna över listan som vi har. Förresten tror jag att har tillgång till vår budget, där det framgår. Men hur ska kunna åtgärda de utmaningar vi ser med 4,1 miljarder mindre än vad regeringen föreslår i sin budget? 127 (KD) replik: Det är alltid intressant när vi börjar debattera välfärden, för då målas det upp en bild av som om de enbart bestod av nedskärningar och skattesänkningar – som om de pengar människor fick behålla i sina plånböcker skulle ha försvunnit. Ingen hänsyn tas i debatten till effekten av skattesänkningarna, nämligen att fler människor kom i arbete och fler människor arbetade mer. Bara inom RUT-sektorn skapades enormt många jobb tack vare skattesänkningar. Dessutom innebar den långsiktighet vi hade i den ekonomiska politiken att skatteintäkterna fick utrymme att växa, och därtill satsades det under våra år i regering mer än på välfärden. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om har andra uppgifter än att vi satsade mer än på välfärden vore det bra om vi här i kammaren och de som tittar på debatten på tv kunde få belägg för det. Min fråga, herr talman, handlar om vad regeringen kommer att göra framöver. Vi har en stor utmaning i att ta hand om de människor som flyr till vårt land. Det är en prioritering vi gör därför att vi är beredda att rädda liv. Men när finansminister ser att kostnaderna kommer att öka har hon i huvudsak två förslag på hur det ska finansieras. Huvudförslaget är att skära i LSS, alltså att skära i medlen för dem som är mest sårbara i vårt samhälle. Menar Socialdemokraterna att det är en klok välfärdsprioritering? 128 (S) replik: satsar 4 miljarder mindre än regeringen på det här utgiftsområdet. När alliansregeringen lämnade över regeringsinnehavet till den nuvarande regeringen var arbetslösheten högre än när man tillträdde 2006. Det var färre anställda inom vård och omsorg i den offentliga sektorn än . Antalet vårdplatser hade minskat under de här åtta åren. vill man fortsätta i samma spår och föreslår skattesänkningar och mindre pengar till omsorgen och vården. Det är vad politik innebär. tar upp frågan om LSS. I regeringens budget finns förslag på en översyn av LSS. Jag har inte sett någonstans att motsätter sig den översynen. Jag tror att håller med om att kostnaderna har stigit mycket och att man behöver se över LSS så att resurserna hamnar där de ska hamna och verkar bäst. Det finns stora frågor kring det här. Jag kan inte se i budget att man anslår mer pengar till LSS eller till funktionshinderspolitiken över huvud taget. 129 (KD) replik: Det var inte svar på frågan jag ställde. När Socialdemokraterna nu har regeringsmakten och man ser behov av att finansiera viktiga och angelägna områden för människor som kommer till vårt land har finansministern två svar på var man kommer att göra nedskärningar i budgeten. Det uttrycks just så: som nedskärningar . Det är sjukförsäkringen, och det är LSS. Vi har mycket riktigt också sett behovet av att se över hur LSS fungerar . Men vi tycker inte att man ska gå in i det arbetet med ambitionen att skära ned för att klara flyktingmottagandet eller att det är en av de enda saker man ska göra. Vi tog i kammaren beslut om sjukförsäkringen, där regeringen har valt att ta bort taket. Det kommer med mycket stor sannolikhet inte att betyda att människor blir friskare eller tryggare men att kostnaderna ökar. Där finns alltså inte så mycket av finansieringen att hämta. LSS ska, som jag förstår det, bantas enligt Socialdemokraterna, inte för att man har använt pengarna fel, utan för att man behöver skära ned för att prioritera andra saker. Detta gör man trots att man i sin budget har en massa reformer som vi vet är ineffektiva och går till människor som inte alls behöver det. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi är ganska många människor i det här landet som har barn och som känner att vi klarar av att betala våra barns läkemedelskostnader fram till att vi slår i taket för högkostnadsskyddet. Vi är ganska många som har råd att betala vår mammografi och för kostnaderna i alla andra reformer som regeringen gör och som vi vet är ineffektiva. Men där har Socialdemokraterna inte ambitionen att göra någon omprioritering, utan man ska slå mot dem som redan har det tuffast. Jag ställer återigen frågan: Finns det några belägg för att vi inte satsade mer på välfärden än vad man någonsin gjort tidigare? 130 (S) replik: Bevisen är talande. Det var färre anställda inom offentligt finansierad vård och omsorg när den nya regeringen tog över från den gamla alliansregeringen. Färre vårdplatser är ett synligt bevis som jag ser det. blir själv svaret skyldig. Hur ska med sina förslag om 4 miljarder mindre i budgeten kunna möta de utmaningar och behov som vi ser i samhället ? Jag tycker att det är talande att lyfter fram det här med gratis läkemedel till barn. brukar annars säga att föräldrarna själva är kloka nog att kunna styra sitt liv och ta beslut om vad familjen behöver. Jag har svårt att tänka mig att föräldrar, och även läkarkåren, inte har ett gott omdöme när det gäller läkemedel. 131 (L) replik: Jag återvänder till det här med ansvarsfördelningen mellan stat, kommuner och landsting. Om regeringen nu lägger mer pengar för att stärka bemanningen i den kommunala äldreomsorgen, för vilken kommunerna har ansvar, undrar man var det slutar. Kommer staten att ta över hela ansvaret för bemanningsnotan? Nej, det tror jag inte. Jag vill efterlysa ett underlag. Kan man tänka sig att ge Vårdanalys ett uppdrag att ta fram ett aktuellt underlag som ger svar på varför en del äldreboenden klarar sig bra med den bemanning de har till kostnader som är lägre än för andra boenden som får kritik? Jag menar att man nog behöver ha den typen av underlag innan man går vidare och bara delar ut pengar lite hej vilt. Det var min ena fråga. Min andra fråga handlar om översynen av diskrimineringslagen. Gäller det bara den del som handlar om funktionsnedsattas situation, eller är det hela bredden? Det jag ser är att man ofta klagar över bemötande, och det gäller inte bara inom äldreområdet och funktionshindersområdet utan rakt över oavsett diskrimineringsgrund. 132 (S) replik: När det gäller ansvarsfördelningen mellan stat och kommun tror jag att och jag är rörande överens när det gäller det kommunala självstyret, eller så kanske vi inte är det. Jag tycker att det är viktigt att värna det, och det gäller även regionerna och landstingen. Hälsovård, sjukvård och social omsorg var tidigare inne på att staten borde bli bättre på kunskapsstyrning. Det håller jag med om. Det är en klok tanke. Vi borde ägna mer kraft åt att låta kunskapsstyrningen verka ut i kommuner och landsting. Jag tycker också att det är en bra idé att låta Vårdanalys titta på hur äldreboendena sköts och lyfta fram de goda exemplen. När det gäller just äldreomsorgen tror jag också att och jag är överens om att det krävs mer utrymme för personalen för att kunna utveckla mer kompetens, fortbilda sig och utveckla en mer flexibel hållning gentemot de gamla. Det är ett kvalificerat yrke att arbeta med gamla människor. Vi behöver verkligen förstärka äldreomsorgen. När det blir dags för oss att ta del av den kommer vi att ställa många andra och högre krav på personalen och omhändertagandet än man gör . Det tror jag att och jag är överens om. 133 (L) replik: Jag tror att det är ledarskapet på äldreboendena som lyser igenom. Det är där den stora satsningen bör göras och kanske inte på att räkna antalet människor som arbetar där. Med bra ledarskap blir det låg personalomsättning och också ett lågt antal sjukskrivningar. Det ligger massor av pengar i det. Jag skulle vilja diskutera en översyn av diskrimineringslagen. Jag skulle också gärna vilja veta hur tidsschemat för ser ut. Jag vet inte hur länge vi har diskuterat denna konvention – år . Det är en svår nöt att knäcka. Jag ser på att hon kommer att behöva hjälp av någon annan i den frågan. Jag vill också diskutera fritidspengen som har betytt mycket för barnfamiljer med låga inkomster. Man ska inte behöva skämmas över att inte kunna skicka sina barn på fritidsaktiviteter. Varför tog ni bort den? 134 (S) replik: Vad gäller diskrimineringslagen är det främst tillgängligheten för funktionshindrade som vi inte är nöjda med. Det ska till en bredare översyn för att komma till rätta med det. Bemötandefrågor kan också handla om tillgänglighet i många fall. När det gäller kunde se på mitt kroppsspråk att jag inte vet det. Jag överlåter det till statsrådet, om han kan svara på det. Annars får vi be att få återkomma om detta. Men jag tror att alla tycker att det är angeläget att den införs och att vi känner ett förpliktande att den implementeras och efterlevs. Det är intressant att tar upp fritidspengen. Liberalerna brukar vara tillskyndare av att människor ska få bestämma över sina angelägenheter själva. Vi har tagit bort fritidspengen men höjer i stället försörjningsnormen, just för att föräldrar och barn själva ska få fatta beslut om det här. Vi hör ofta från de borgerliga att familjerna själva ska få fatta sina beslut kring köksbordet. Det måste väl även gälla fattiga familjer. Något annat tror jag inte att man skulle kunna tänka sig. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag håller med om att fritid är viktigt. Därför är det bra att det finns satsningar på sommarlovsaktiviteter, när skolan inte är öppen och mycket annat inte finns tillgängligt i kommunerna. 135 (C) replik: Rubriken på min fråga är: Socialdemokraternas problematiska beroende av . När fler människor kommer i arbete ökar skatteintäkterna för kommuner, landsting och stat som kostnaderna för utanförskapet minskar. Det tillför mer resurser till vård, skola och omsorg än aldrig så många riktade statsbidrag från riktade skattehöjningar. Om skattehöjningarna dessutom skulle komma från sådant som minskar drivkrafterna för att arbeta och försämrar företagens konkurrenskraft är totaleffekten extra negativ. driver detta och får igenom riktade satsningar lite här och där. Det menar jag är skadligt, även om det låter behjärtansvärt. Jag talade just med om det här med att det ska vara gratis. Det är den principfrågan jag vill diskutera. Det är mycket som ska vara gratis. Jag vill koncentrera mig på läkemedel, gratis läkemedel till alla . Det är inte gratis. Det kostar alltid. Det är det ena. Det andra är att om något är gratis och man kan rekvirera det finns det risk för att användningen ökar och blir för hög. Det finns risk att det inte bara används av barn utan även går till hela familjen, vilket det finns exempel på från andra länder. Det är svårt att kontrollera. Läkemedelskonsumtionen kan öka. Är det inte bättre att man betalar något lite för det man ska ha? Vi har ett högkostnadsskydd som gäller för en hel barnfamilj, för alla barnen. Kostnaden för läkemedel är max 2 200 , tror jag. Det är per dag. Är det ändå inte rimligt att man får betala något för läkemedel så att det inte är gratis? Vad säger om den principfrågan? 136 (S) replik: Jag är överens med om att det inte finns gratis luncher. I det här fallet handlar det om avgiftsfria läkemedel. Man kan också säga att det handlar om en omfördelning, från de som har det lite bättre till de som har det sämre.