prot · H209121 · 2015-08-27 00:00:00 — Det är det som kommer att diskuteras på . Vi hoppas kunna hitta nya svar. Men vi får framför allt inte glömma bort att det stora problemet är kriget. Den globala responsen går på knäna. Krisen är bara finansierad till knappt hälften, utifrån de behov som FN har gett uttryck för. Oerhört många människor lever dessutom utanför räckvidden för någon som helst hjälporganisation. Respekten för Röda Korset, Röda Halvmånen och FN:s organisationer är obefintlig i de områdena, och dessa modiga människor är måltavlor. Det är oerhört bekymmersamt. FN kommer att ha en stor konferens om det humanitära systemet . En av de stora knäckfrågorna är hur vi ska kunna jobba bättre när respekten för det humanitära tillträdet har försvunnit från många aktörer. Krig och konflikter ser inte ut som . Det är inte två stater som krigar. Det är andra typer av makter och krafter som inte har några som helst elementära principer och som inte respekterar de humanitära principerna. gör allt det kan. Vi ser väldigt allvarligt på de fruktansvärda händelserna och på de mord som sker på civilbefolkningen. Vi försöker göra allt vi kan för att hjälpa till, mer än många andra länder gör. 29 (KD): Jag instämmer inte i ministerns beskrivning av situationen inne på flyktingförläggningarna. Jag har själv drivit en sådan fråga och sett till att de kristna flyktingarna från har fått en egen flyktingförläggning i , i staden i de sydöstra delarna av . Det kom rapporter om att de kristna flyktingarna inte kunde bo kvar i dessa traditionella nationella flyktingförläggningar på grund av trakasserier och förföljelse. Vi har även sett det hända på ett av våra boenden i län. En familj tvingades bort på grund av att de hade kors. Man ville inte ha dem i gemensamma samlingsrum och så vidare. Sekterismen och intoleransen ska vi alltid kämpa emot. Alla människors lika, unika och okränkbara värden är grunden för demokratin, oavsett religionstillhörighet, etnicitet, ras, kön och så vidare. Jag har tagit upp frågan med Röda Korsets generalsekreterare om hur svårt det är för dem att nå människor inne i på grund av säkerhetsrisken. Om vi inte kan komma in i landet den traditionella vägen för att hjälpa människor där ska vi inte lämna dem åt deras öde. Det måste finnas alternativa vägar. I just det här fallet är den syrisk-ortodoxa kyrkan, andra kyrkor och andra lokala civila organisationer alternativ för att nå behövande inne i landet. Vi har ett bistånd på ca 40 miljarder, efter en del avräkningar. En stor del är Sida ansvarigt för. UD ansvarar för ca 10 miljarder av biståndet. Jag undrar om biståndsministern är redo att använda medel från denna pott för att hjälpa behövande direkt via syrisk-ortodoxa kyrkan i . 30 Statsrådet (MP): ser att behovet av att respektera de humanitära principerna är större . Humanitär katastrofhjälp och bistånd i konfliktsituationer måste uppfattas som opartiskt, neutralt och oberoende. Annars undergräver man all möjlighet att få tillträde till de besvärliga och fruktansvärda krigsområdena. Det är Sida som fattar beslut om enskilda projektstöd. UD har, precis som säger, också pengar, men de går i huvudsak till olika FN-organ som jobbar med dessa frågor. Vi är största kärnstödsgivare till UNHCR, som är . UNHCR tar hand om väldigt många av de flyktingar som har fördrivits från sina hem i på grund av kriget. Situationen där är fruktansvärd. Över halva befolkning är på flykt, 4 miljoner människor utanför och 8 miljoner inne i . Av dessa befinner sig drygt hälften i mycket svåråtkomliga områden. Nästan en halv miljon finns i ockuperade områden. Situationen är alltså fruktansvärd. Vi måste använda politiska påtryckningar för att se till att det hela löser sig och för att se till att humanitär hjälp får tillträde. Framför allt måste kriget ta slut. Omvärlden måste genom utrikespolitik och genom alla till buds stående medel göra allt för att få slut på lidandet. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2014/15:721 om kvalitetskontroll av statens lärarutbildning 31 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen kommer att se över resursfördelningssystemet i syfte att säkerställa högre kvalitet i lärarutbildningen och om regeringen avser att ge ett ökat uppdrag för att bättre hitta brister, exempelvis genom att se över etableringsprocessen för att bedriva utbildning. har vidare frågat om regeringen överväger att se över vilka lärosäten som ska få bedriva lärarutbildning. Inledningsvis vill jag bemöta påstående att regeringen inte håller sina vallöften. Som jag framfört i ett tidigare interpellationssvar så pågår försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid två lärosäten. Försöksverksamheten följs av Universitets- och högskolerådet och ska slutredovisas till regeringen . När det gäller frågan om att skärpa antagningskraven till lärarutbildningarna har regeringen inte fattat något beslut. Förändringar av antagningssystemet för högre utbildning kräver noggrann analys för att klarlägga möjliga konsekvenser, inte minst när det gäller så viktiga utbildningar som lärar- och förskollärarutbildningarna. Jag instämmer i åsikt att läraren är central för elevernas resultat i skolan. Kvaliteten inom lärarutbildningarna är därför en mycket viktig och prioriterad fråga för regeringen. Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten en förstärkning av resurserna till bland annat lärar- och förskollärarutbildningarna om . –2018 beräknar regeringen . När det gäller resurstilldelningssystemet kan eventuella förändringar få stora konsekvenser och beröra många utbildningar. Då och då framförs kritiken att systemet leder till att universitet och högskolor frestas att sänka examinationskraven på studenterna. För att motverka detta finns det ett kvalitetsutvärderingssystem där granskar att utbildningarna håller hög kvalitet. remitterade en promemoria med förslag om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Målet är att skapa ett system som i ännu högre grad än dagens bidrar till att utveckla och stärka kvaliteten i den högre utbildningen, inklusive lärarutbildningen. Ärendet bereds i . Det är också viktigt att i sammanhanget komma ihåg att det inte enbart är resurstilldelningssystemets utformning som påverkar kvaliteten i utbildningen. När det gäller etableringsprocessen för lärarutbildning inleds den med att en utbildningsanordnare ansöker om tillstånd att utfärda en examen. prövar sedan ansökan utifrån de krav som ställs i högskolelagen och högskoleförordningen. Regeringen bedömer att prövningarna fungerar väl och har inte för avsikt att förändra uppdrag på den punkten. Det är regeringens ambition att alla studenter, både de som ska bli lärare och andra studenter, ska erbjudas en utbildning av hög kvalitet. 32 (FP): Tack så mycket, statsrådet , för svaret på min interpellation! Det är korrekt att vi så sent som hade en debatt här om antagningskraven till lärarutbildningen. efterfrågade då till att börja med om regeringen avsåg att skärpa antagningskraven till högskolan via högskoleprovet, inte minst med fokus på lärarutbildningen. I princip skulle studenter kunna chansa lite grann på högskoleprovet och ändå antas till den viktiga lärarutbildningen. Den andra frågan handlade om lämplighetstest. Statsrådet säger att regeringen inte har fattat några beslut, men den förra interpellationen handlade om beskedet från statsrådet, att man inte avser att lägga fram något förslag. Man diskuterade också tidsramen , det vill säga fram till slutet av den här mandatperioden. Då valde vi att återkomma till kammaren med frågan om det i den befintliga lärarutbildningen enligt statsrådet och regeringen finns några brister i resursfördelningssystemet, inte bara i kvalitetskontrollen – detta med tanke på de indikationer och brister som statsrådet själv nämner i svaret när det gäller sänkta examinationskrav. Tyvärr är det med besvikelse som jag tar del av det skriftliga svaret. Varken på frågan om resursfördelningssystemet, etableringsprocessen eller granskningsprocessen meddelar statsrådet några besked. Varför är vi angelägna om detta? Jo, det är 1,2–1,4 sökande per plats till lärarutbildningen. Enligt och årsredovisningar har det varit stora avhopp. Det är många som egentligen inte uppfyller kriterierna för att klara av den viktiga lärarutbildningen. Det finns också vissa tendenser i genomströmningen till att studenterna hoppar av eller att de inte slutför utbildningen. De tar inte ut sin lärarexamen. Parallellt finns det också indikationer på brister i kvalitet när det gäller den verksamhetsförlagda utbildningen, alltså lärarpraktiken. Ett annat problem är de generellt sett låga antagningspoängen. Svenska studier och den senaste har visat detta när man tittat på lärarutbildningen. Den utveckling som vi är oroliga för sker som kommuner, fristående skolor och lärarfacken för fram att det finns ett jättestort behov av lärare. Jag tror att ministern själv har nämnt siffran 60 000–65 000 för den rekrytering som behövs i det svenska skolsystemet bara , och det är ingen lätt uppgift. Det är därför som vi är angelägna om lärarutbildningen, och det är därför som vi ställer dessa frågor. Men tyvärr uteblir svaren. 33 Statsrådet (S): När man lyssnar på låter det som att det var väldigt länge sedan som de hade regeringsmakten och att det var just deras parti som hade ansvar för dessa frågor. Det är ju inga nya frågor, utan vi har känt till väldigt länge att det är ett lågt söktryck till lärarutbildningen och att det finns problem med attraktiviteten i läraryrken. För den här regeringen och för mig är dessa de mest prioriterade frågorna. Vi ska se till att både stärka lärarutbildningen och göra läraryrket attraktivt, och för detta vidtar vi en rad åtgärder. En av dessa åtgärder presenterade jag tillsammans med statsministern i , nämligen att vi satsar 3 miljarder på ökade lärarlöner – vilket vi har förhandlat fram med parterna – för att göra läraryrket attraktivt. Som jag sa har vi till skillnad från den borgerliga budgeten, som lades både och , kvalitetspengar som ska gå till att stärka bland annat lärarutbildningen så att vi kan se till att vi har fler lärarledda timmar på utbildningen. Sedan pågår det också ett arbete för hur vi ska stärka den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Det är, precis som säger, den del som framför allt ofta får kritik. Den är dock inte dålig överallt, och där pågår, som vi väl känner till, ett försök med övningsskolor enligt finsk modell, vilket jag tagit del av och kommer att fortsätta att ta del av, just för att kunna ta fram de positiva erfarenheter som finns där. Vi ser en 10-procentig ökning av antalet sökande till lärarutbildningen. Det är också fler som antas eftersom den här regeringen bygger ut lärarutbildningen för att möta kompetensbehovet, som enligt vad SCB bedömer uppgår till 65 000 . När det gäller antagningspoängen vill jag säga att bara för att antagningspoängen är låga betyder det inte att alla som kommer in har låga betyg. Precis som säger måste du vara tillräckligt kvalificerad för att klara dig igenom utbildningen. Lika tufft som det är att komma in på utbildningen är det att genomgå den. Det är så vi säkerställer att utbildningen håller kvaliteten och att man är väl förberedd för det yrke som man valt. 34 (FP): Ja, har haft ansvaret för dessa frågor. Det var vi som startade övningsskolorna. Vi har i flera omgångar anslagit motsvarande 2013. 600 miljoner sköt vi till för samhälls- och humanioraområdet på grund av att de utbildningarna hade varit underfinansierade. Det gjorde vi för att bland annat höja kvaliteten och den lärarledda undervisningen. Vi är mycket kritiska till att det fortfarande inte fungerar. De pengar som och Alliansen skickade till detta ändamål har tyvärr inte fått full effekt. Därför tar vi upp frågan igen. Statsrådet kommenterar inte ens frågan ifall hon avser att göra några förändringar, utan hoppas på och aviserar nya miljoner in i det svarta hålet, om jag får använda det begreppet. Med tanke på de indikationer vi har finns det risker, och därför lyfter vi upp den här frågan. Det är vi som har lagt fram förslag till Linnéuniversitetet och de andra att de ska hitta metoder för lämplighetstester, inte statsrådet och hennes regering utan . Det lät på statsrådet som om vi inte gjorde någonting åt dessa frågor. Det är fel. Statsrådet måste i så fall gå till departementet och läsa de tidigare beslut som vi fattade. Det stämmer inte att försöksverksamheterna har dragit igång. Man håller fortfarande på att snickra på ett koncept. kommer det att bli tillämpbart på dem som söker lärarutbildningen då. När det gäller antagningskrav och lämplighetstester var det, herr talman, som eldade på och ville ha ännu fler övningsskolor, ville ha ännu mer lämplighetstester, ville ha ännu högre antagningskrav via högskoleprovet. Sedan meddelar statsrådet att hon inte tänker lägga fram några sådana förslag ännu utan inväntar eller avvaktar eller ska göra bedömningar och analyser . Det är inte vårt fel att vi inte har infört lämplighetstester tidigare. Det är inte vårt fel att vi inte har skärpt antagningskraven via högskoleprovet, utan det är statsrådet som har valt en annan politik än den man torgförde före valdagen. Det beklagar vi. Vad gäller lärarutbildningarna och de brister som finns är frågan: Hur ska tolka det här interpellationssvaret? Kommer resursfördelningssystemet som den dåvarande oppositionen kritiserade att ligga fast? Är det det som är beskedet i kammaren ? Det vore intressant att veta eftersom den frågan inte kommenteras i svaret. En jätteviktig fråga som vi lyft fram både i medierna och på olika sätt i kammaren, också i den här interpellationen, är vad vi gör med lärarutbildningarna och lärosätena. Jag har ställt frågan ifall statsrådet överväger att se över vilka lärosäten i som ska få bedriva statlig lärarutbildning. Inte en enda kommentar ger högskoleministern i sitt svar. Jag kan åtminstone inte på de en och en halv sida som svaret omfattar hitta ett enda ord om den saken. Det är en mycket aktuell och relevant fråga, inte minst efter den kritik, eller som vi hellre ser det, den rekommendation som skolexperter gav . 35 Statsrådet (S): Jag påminner igen om att många av de saker som efterlyses kunde ha gjorts som Alliansen satt vid makten och hade ansvaret. Precis som säger var det de som lade projektet om lämplighetsbedömning till 2018. Jag tycker att det är givet att även om vi får en regeringsväxling ska vi respektera att använda de metoder som den tidigare regeringen lagt ramverket för. Jag kan bara konstatera att även om ni, , säger att ni har gjort satsningar fortsätter ni inte med dessa satsningar för att få högre kvalitet. Om ni inte klarade av att följa upp dem ordentligt, eller om det kvalitetsutvärderingssystem som vi har inte räcker till för att det verkligen ska bli fler lärarledda timmar, beklagar jag det, men för oss är det viktigt att vi gör det här. Det är därför vi hänvisar till att vi har ett förslag om ett nytt kvalitetsutvärderingssystem som både ska säkerställa lärosätenas kvalitetssystem och göra det möjligt att göra nationella utvärderingar och framför allt jämföra dem med utbildningar i EU. Vi ser nu att det är en ökning av antalet sökande till lärarutbildningarna, men inte till alla utbildningar. Vi har haft en utredning som vi fick presenterad för oss strax om just dimensioneringen. Den visar att lärosätena i huvudsak klarar dimensioneringen av utbildningarna sedan de fick det ansvaret . Som sagt, ni ändrade inte på det ansvaret ni satt vid makten, utan det är en fråga som ni väcker nu när ni sitter i opposition. Det man pekar på är att det behöver göras mer när det gäller att öka antalet sökande till lärarutbildningen, och det tar regeringen tag i genom att jobba med att göra läraryrket mer attraktivt men också att säkerställa kvaliteten i lärarutbildningen. 36 (FP): Ja, det är på grund av våra reformer som vi ser ett ökat söktryck. Det såg vi även . Men jag förstår inte att statsrådet är nöjd. Vi är inte nöjda. Det sker från en mycket låg nivå. Glöm inte att kvaliteten, eller förutsättningarna för dem som antas, är riskabel, det vill säga att det inte är de absolut lämpligaste och duktigaste studenterna rent meritmässigt som söker till lärarutbildningen. Det säger även lärarfacken. Även om fler personer antas betyder det inte att vi har löst lärarkrisen i och att det är rätt lärarstudenter som söker till platserna. Det är därför vi vill ha en tidig utvärdering av lärarutbildningen. Vi vill titta på VFU, den verksamhetsförlagda praktiska utbildningen, och vi vill titta på lämplighetstester . Problemet är inte att vi har gett Linnéuniversitetet ett uppdrag som ska börja testas och införas, utan problemet är att statsrådet i princip har avfärdat det när hon i en Eko-intervju sagt att man inte har några sådana förslag, att man inte har lagt fram några sådana skarpa förslag varken beträffande högskoleprovet och antagningspoängen eller beträffande lämplighetstester. Statsrådet har inte lagt fram ett enda förslag till riksdag trots att hon suttit på sin post. Inte ett enda förslag har jag sett i utbildningsutskottet, herr talman. Avslutningsvis: Vi har ställt frågor om vilka lärosäten som ska få bedriva lärarutbildning. Vi tar till oss kritiken eller rekommendationerna från . Vi anser inte att vi kan tuffa på som vanligt, utan vi ska skärpa upp det hela. När det gäller dimensioneringen, som statsrådet själv pekade på, sägs det att när det gäller just lärarutbildningen klarar vi inte av det uppdraget . Därför finns det anledning att titta på den frågan. Jag har fortfarande inte fått svar på det. 37 Statsrådet (S): Tack, , för den här debatten om ett för oss båda väldigt angeläget ämne! Som sagt, ni kunde som ni satt vid makten ha ändrat på vem som ska ha ansvaret för dimensioneringen, men det gjorde ni inte. Jag tror att det beror på att inte heller ni har svaret på frågan vilka lärarutbildningar som ska läggas ned och på vilka platser de ska läggas ned. Jag kan garantera att jag är långt ifrån nöjd. Det är därför vi i regeringen fortsätter det här arbetet, och det är därför vi bland annat lägger fram ett förslag om ett lärarlyft som är värt 3 miljarder på årsbasis. Det är just sådana saker som ni inte gjorde. Vi fortsätter att göra kvalitetsförstärkningar på lärarutbildningen, vilket är något som ni inte har i era förslag. Jag hoppas verkligen att jag missförstår dig när det låter som att du föreslår att vi ska föregå det här arbetet som pågår på Linnéuniversitetet och lägga fram ett skarpt förslag innan utvärderingen är gjord. Det tänker jag inte göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2014/15:714 om bristen på bostäder för studenter 38 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta tillkännagivanden gällande bullernivåer och anpassningar till tillgänglighetskrav och andra lättnader gällande studentbostäder i beaktande och följa upp dem, genom vilka regelförenklingar och incitament som jag kommer att se till att fler studentbostäder byggs, om jag ämnar tillse att planprocessen effektiviseras och i så fall hur samt om jag ämnar öka tillgången på byggbar mark i kommuner med bostadsbrist. Inledningsvis kan jag konstatera att jag och interpellanten har ett gemensamt intresse av att bristen på studentbostäder ska minska. Jag anser att det har vidtagits väsentliga åtgärder för att öka studentbostadsbyggandet . aviserade regeringen det så kallade bostadspolitiska paketet som bland annat omfattar ett investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och studentbostäder. Avsikten är att stödet ska träda i kraft . Stödet gäller dock retroaktivt och omfattar de bostäder som påbörjades . Stödet förbättrar väsentligt byggherrarnas finansiella förutsättningar för att bygga studentbostäder. Dessutom införs ett ekonomiskt stöd för att stimulera till åtgärder i kommunerna för att öka bostadsbyggandet. funktionshinderspolitik, som utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, har som utgångspunkt att personer med funktionsnedsättningar är medborgare med samma skyldigheter och rättigheter som alla andra. Jag anser att det är mycket viktigt att värna tillgängligheten vid bostadsbyggande oavsett typ eller kategori av bostad. Med detta som utgångspunkt har gjort långtgående förändringar i byggregelverket för studentbostäder. Dessa förändringar trädde i kraft . Ändringarna innebar bland annat att funktionskraven i byggregler ändrades så att funktionerna för daglig samvaro, sömn/vila, måltider och hemarbete helt eller delvis kan överlappa varandra. Sammantaget innebär dessa ändringar att det nu är möjligt att bygga en studentbostad . Inom ramen för regeringsuppdraget övervägde ändrade regler för tillgänglighet men föreslog inga inskränkningar, bland annat med anledning av att det endast skulle ge en marginell ytterligare minskning av bostadsytan. Angående interpellantens fråga om buller kan nämnas att regeringen har beslutat om förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Det har varit en grannlaga uppgift att utforma förordningen med hänsyn till den kritik som framfördes från många remissinstanser mot det förslag som remitterades under förra mandatperioden. Förordningen innebär en rimlig avvägning mellan intresset av att underlätta byggandet av bostäder och människors hälsa. Beträffande tillkännagivandena bereds dessa inom med avsikt att återkomma till vid nästkommande . Det är den nuvarande regeringens ambition att fortsätta driva på för förenklade byggregler för att snabba upp byggprocesserna. Att planprocessen ibland tar beror inte sällan på att lagen tillämpas på ett ineffektivt sätt. Det är i grunden samma bestämmelser i som används, oavsett om planprocessen tar eller om den tar . När planprocessen tar beror det ofta på att det finns många motstående intressen. En konkret åtgärd för att förenkla och snabba upp planarbetet är att tydliggöra hur reglerna i ska tillämpas. och länsstyrelserna följer kontinuerligt upp tillämpningen av . Att öka tillgången på byggbar mark i kommuner med bostadsbrist är förstås angeläget. har bland annat i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att öka den kommunala planläggningen för bostadsbyggande och utbudet av markanvisningar. ska lämna sitt slutbetänkande . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 39 (C): är det terminsstart för många studenter på högskolorna runt om i landet, och det är nu som bristen på studentbostäder visar sig som tydligast. har vi i medierna kunnat läsa och se mycket om svårigheter för studenterna att hitta en bostad. Det får inte bara konsekvenser för studenterna, utan det får också långtgående konsekvenser för utbildningsnivå, attraktivitet, konkurrenskraft och tillväxt. Det är ett stort och växande problem i hela landet men framför allt i de större städerna. Det är med anledning av detta som min kollega har ställt den här interpellationen till statsrådet om vad regeringen kommer att göra för att få fart på byggandet av studentbostäder och även frågat när regeringen kommer att ta de tillkännagivanden i beaktande som har framfört till regeringen. Alltför många studenter på studieorterna runt om i landet upplever problem med att hitta en lämplig bostad. presenterade Studentbostadsföretagen en årlig kartläggning som visade att det var brist på studentbostäder på tolv av landets studieorter. Och enligt , som är landets största studentbostadsföretag med drygt 8 000 lägenheter i , är väntetiden för en student att få ett boende . kan jämföras med 120 högskolepoäng eller två tredjedelar av en kandidatutbildning. Att en studerande som blivit antagen till ett lärosäte ska behöva vänta eller tacka nej till en utbildningsplats på grund av svårigheter med att hitta boende är rent slöseri. För att bostadsbristen ska minska måste bostadsbyggandet öka och fler studentbostäder komma till.