prot · H20998 · 2015-05-08 00:00:00 — Vi människor är olika, och det ska vi vara rädda om. Prata inte om bidragssamhälle när det handlar om en enda sak! I grunden handlar det nämligen om att sänka skatterna, inte om att man vill se detta. Vem har föreslagit att vi ska införa mer förtidspensioner? Det skulle jag vara väldigt intresserad av att höra. Det har tjatats om detta . Slutligen, herr talman, är det fantastiskt vilka konsekvenser regeringens politik kommer att få och att man träffsäkert vet detta så . Jag vill påpeka att regeringens politik inte har hunnit få genomslag . 26 (MP): Detta utvecklade sig till en intressant diskussion om välfärdens kärna, vad den egentligen är och vad som är fokus där. Jag tycker att ett perspektiv som saknas när socialförsäkringssystemen diskuteras är kommunperspektivet. A-kassan har gradvis urholkats – taket har inte höjts på tolv – och sjukförsäkringen har försämrats. Det har hänt något i detta land . Resultatet är att kostnaderna för försörjningsstödet har ökat runt om i landet. Försörjningsstödet har varit ett system för att rädda människor som har det allra svårast, som har en social problematik och som därför är i behov av en nödlösning. Tanken har inte varit att försörjningsstödet ska vara något för den som är sjuk eller utan jobb. För de människorna har det funnits a-kassa och sjukförsäkring. Försämringen av de statliga systemen har inneburit att fler har hamnat i försörjningsstöd, under allt . Skillnaden mellan systemen är att a-kassan och sjukförsäkringen ligger på den statliga nivån och försörjningsstödet på den kommunala. Merparten av det som menar är välfärdens kärna är det som kommunerna har ansvar för. av kostnadsmassan i kommunerna är vård, skola och omsorg. När försörjningsstödet får ta en allt större del för att de statliga socialförsäkringarna inte täcker tränger försörjningsstödet ut vård, skola och omsorg i kommunernas verksamheter. Åtta av tio kommuner fick ökade kostnader för försörjningsstöd under Alliansens tid. Min fråga till är: Erkänner ni att försörjningsstödet ökade och att de ökade kostnaderna har trängt ut kommunernas möjligheter att finansiera vård, skola och omsorg? 27 Finansminister (S): Det är intressant att här höra de moderata riksdagsledamöternas engagemang för välfärden. Det verkar dock inte som att Moderata samlingspartiet som helhet har lika stort engagemang för välfärden. Om man till exempel tittar på hemsida under , A-Ö, finns det inget under bokstaven v som i välfärd. Söker man genom sökmotorn på hemsida efter ”välfärdens kärna” får man noll träffar. Det är ändå bra att vi har ett engagemang kring den här frågan bland vissa riksdagsledamöter. Här har i sin interpellation försökt problematisera vad som är välfärd. Han hävdar att personer som står till vänster likställer välfärd med offentliga utgifter och skriver i sin interpellation: ”Därmed skulle statlig administration … kunna beskrivas som välfärd.” Det tycker inte verkar vara bra. Sedan skriver han: ”Ett begrepp som inkluderar nästan vad som helst blir urvattnat, tappar sin konkreta innebörd”, alltså om det är för mycket som definieras som ”välfärdens kärna”. Därför föredrar och ”att använda det mer politiskt tydligt definierade begreppet ’välfärdens kärna’”. Mot den bakgrunden måste jag ändå ställa en fråga till , även om du inte svarade på min förra fråga om vad du tycker bör ingå. Man får ju lätt intrycket att du inte tycker att statlig administration ska ingå i begreppet ”välfärdens kärna”. Men som du har definierat det i din interpellation är det ändå så att , , , samt regionala etikprövningsnämnder ingår i definition av ”välfärdens kärna”. Däremot ingår inte handikappersättning, arbetsskadeersättning, garantipension, efterlevandepension samt . Jag måste fråga: Tycker verkligen att detta är en rimlig definition av ”välfärdens kärna”? Hur kan det komma sig att han tycker att statlig administration inte ska beskrivas som ”välfärdens kärna” men ändå gör det i sin egen definition av ”välfärdens kärna”? Jag skulle också vilja höra lite mer om varför handikappersättning inte är välfärdens kärna samt hur han för handikapporganisationerna skulle vilja beskriva att den ersättning man får när man är handikappad inte är välfärdens kärna. Så är inte heller garantipension, som jag tror att många pensionärer med låg pension uppfattar som välfärdens kärna. Inte heller de möjligheter som man skapar via för människor som står långt från arbetsmarknaden och behöver lite stöd är välfärdens kärna. Det är likadant med efterlevandepension, som ges till många personer som har drabbats av dödsfall. Det är inte heller välfärdens kärna – till skillnad från, måste jag ändå säga, regionala etikprövningsnämnder. 28 (M): Varför pratar vi om välfärd? Varför pratar vi inte om skola, vård, äldreomsorg och förskola? Hur använder vissa begreppet ”välfärd”? och socialdemokraterna vill på det sättet dölja att vad de egentligen pratar om är bidrag. Jag måste säga, herr talman: får vi se Socialdemokraternas och rätta ansikte, när vi har tre ledamöter som går upp här och tydligt visar att vi har en vänster som är en bidragsvänster. Det är bara bidrag, bidrag och bidrag som står i fokus för den rödgröna politiken. Jag fick en fråga om när det någonsin inte har lönat sig att arbeta. Då skulle jag vilja ta ett exempel. Jag har en kompis som heter . Han jobbar som webbdesigner. Han har en lillasyster som heter , som tog studenten och fick sitt första jobb som servitris. Hon jobbar på ett fik och tjänar . Om blir arbetslös kommer han med Socialdemokraternas nya politik att få mer i a-kassa för att inte jobba – han kommer att få 20 000 – än vad får för att jobba och slita. Föreställ er diskussionen vid matbordet, när kommer och säger: Jag har blivit arbetslös, jag får . Då säger : Va, får du 20 000 för att inte jobba, när jag får 18 000 för att slita? Kan inte ni socialdemokrater svara på det, svara på rättvisan i att det inte kommer att löna sig att arbeta, att man kan får mer pengar i a-kassa än man får för att jobba och slita? Det är den politiken som kommer att göra att kommer att behöva betala en massa pengar till människor som fastnar i utanförskap och betala bidragskostnader i stället för att satsa på välfärden. Det är det som gör att Socialdemokraterna tidigare inte kunde satsa på välfärdens kärna. 29 (S): Det finns bevisligen en tydlig ideologisk schism mellan regeringspartierna och i synen på välfärdens kärna. Skillnaden är att vi ser skola, vård och omsorg, tillsammans med trygghetssystemen, som en del av välfärdens kärna. vill bevisligen ställa skola, vård och omsorg mot trygghetssystemen. Låt mig då ta ett exempel på hur detta slår ute i samhället. Vi hörde berätta om egna erfarenheter. Jag kommer från en liten bruksort som drabbades hårt i den industriella krisen i . Fabriken på orten fick lägga ned. Det var ett par hundra kollektivanställda och ett antal tjänstemän som fick gå, i en kommun på ca 12 500 invånare, så det var givetvis kännbart. Alla kände någon som jobbade på bruket, antingen föräldrar eller nära anhöriga. I mitt eget fall var det min frus båda föräldrar. Jag såg uppgivenheten när arbetslösheten blev deras ansvar, när de själva fick ta ansvar för att de var arbetslösa. Det var inte längre ett samhällsproblem med arbetslösheten, utan det var att de själva skulle ta sig i kragen och – med incitamentet med lägre a-kassa – gå ut på arbetsmarknaden och söka jobb som inte fanns. Den uppgivenheten, den cyniska bilden av att människan inte vill arbeta, är inget jag delar. Jag tycker, herr talman, att det framgår mycket tydligt att den politiska skillnaden finns här i kammaren också. 30 (S): Jag får väl säga så här till : Jag tror att man har lyssnat och läst väldigt dåligt vad socialdemokrater har sagt och skrivit om man säger att vi inte har pratat om sjukvården, skolan och allt annat som definierar som ”välfärdens kärna”. Då har man nog lyssnat på debatten väldigt dåligt. Det är nästan så att vi blir tillsagda att prata om något annat än skolan, vården och omsorgen när man diskuterar strategi. Jag skulle vilja påstå att det bara är struntprat. Hur var det nu? Det är något som jag tycker att man måste fundera över. Den ersättning som vi har för till exempel arbetslöshet, sjukdom eller något annat, hur ska den byggas upp? Ska den vara inkomstrelaterad? Svaret på den frågan har varit ja. Men det är det inte enligt . Han står nog ganska ensam – till och med på allianssidan – om att tycka att vi inte ska ha inkomstrelaterade ersättningar. Jag har varit ombudsman på och Restaurangfacket och aldrig träffat på någon som hellre har varit arbetslös än har velat jobba. Det tror jag bara är något som finns i huvudet när man har konferenser inom Moderata samlingspartiet. kan ju skriva en interpellation som handlar om just skolan, vården och omsorgen, så kan vi diskutera det hur länge som helst. Men sätt det inte mot trygghetssystemen, för då blir det väldigt fel, och då kommer varje socialdemokrat att resa sig upp och säga nej! 31 (MP): Även jag reagerade på att inte verkar anse att inkomstbortfallsprincipen längre ska gälla i svenska socialförsäkringar. Man ställer sig frågan om detta är någonting som gäller för hela det moderata partiet eller om det är egen åsikt. Jag kan konstatera att det var tur att den person som togs upp i exemplet hade ett trygghetssystem att falla tillbaka på i stället för att bli en av dem som hamnar i försörjningsstöd. Som jag sa i det förra inlägget har det blivit allt fler som hamnar där. Nästan hälften av dem som har försörjningsstöd har det på grund av att de inte har ett arbete. De har inga sociala problem i övrigt, har inget missbruk och är inte sjuka, utan det är arbetslösheten som har gjort att de har hamnat i försörjningsstöd. Jag tycker att det var tråkigt att jag inte fick svar på den fråga som jag ställde till . Erkänner ni att kostnaderna på detta område har ökat? Om de har ökat, är det så att de tränger ut kommunernas kärnverksamhet – vård, skola och omsorg? av kostnadsmassan för kommunerna handlar om dessa områden. När någonting som egentligen ska vara ett statligt ansvar, nämligen socialförsäkringar för människor som hamnar i arbetslöshet och sjukdom, inte längre fungerar så att kommunerna får ta detta ansvar blir konsekvensen att annan verksamhet trängs ut. Jag skulle fortfarande vilja veta om erkänner detta samband. 32 Finansminister (S): Vi har några moderata riksdagsledamöter som yvs över välfärdsreformerna under Alliansens tid vid regeringsmakten. Ja, det är väl tur att man genomförde några välfärdsreformer. Men det är klart att de måste ställas i relation till alla de skattesänkningar som gjordes och som var mångfalt större, men kanske också i relation till det största budgetunderskott som man har haft krisår som man också lämnar efter sig. Vi kan se på resultatet med en borgerlig regering. Satsade man stort, och har vi sett fantastiska resultat? Nej, tvärtom. De ungdomar som sitter här på läktaren går i en skola där resultaten rasar snabbare än i något annat OECD-land. Det är resultatet med alliansregeringen. När dessa ungdomar har gått ut skolan kanske de vill söka till högskolan. Men den har inte byggts ut. Därför kommer en mindre andel av dessa ungdomar att få möjlighet att börja på högskolan jämfört med hur det var 2006, trots att fler än någonsin vill börja på högskolan. Om de inte vill gå på högskolan utan i stället vill börja jobba är risken större än tidigare att de fastnar i arbetslöshet. Det är resultatet med en borgerlig regering – högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet, fallande skolresultat samt stora budgetunderskott. I detta läge försöker regeringen nu göra allt vi kan för att beta av de stora underskotten och reparera det arv som den borgerliga regeringen lämnade efter sig. satsar vi stort på fler lärare i skolan, fler specialpedagoger, fler speciallärare och bättre villkor för lärarna. Men vi satsar också på att ungdomar, om de hamnar i arbetslöshet, ska få möjlighet att vidareutbilda sig och jobba. Vi tycker att ungdomar ska jobba och plugga, inte vara långtidsarbetslösa som de har varit med en borgerlig regering. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:441 om genomförande av förslag 33 Finansminister (S): har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att genomföra , FSK:s, förslag om att ränta och andra finansiella kostnader bara ska få dras av mot motsvarande intäkter och om jag kan garantera att jag kommer att verka för att det av FSK föreslagna finansieringsavdraget genomförs, så att konkurrenskraft inte försämras. Jag har i en debattartikel i gett uttryck för hur jag ser på FSK:s förslag till ett nytt system för beskattning av bolag. Av den framgår att jag anser att ett förslag om ändrad bolagsbeskattning bör tas fram med utgångspunkt i FSK:s förslag och att den så kallade EBIT-modellen är bäst lämpad att ligga till grund för ett sådant förslag. Avsikten är att det omarbetade förslaget dels ska leda till en begräsning av ränteavdragen, dels ge utrymme för en sänkt bolagsskattesats. står det klart att det behöver göras en grundlig analys av FSK:s förslag innan det kan bli aktuellt att införa förslaget. En sådan analys pågår i . 34 (M): ska jag göra någonting som jag inte gör så ofta. Jag debatterar ganska ofta med , men det är inte så ofta som jag kommer med lovord. Men jag skulle i detta sammanhang vilja säga att jag tycker att det är väldigt bra att regeringen fortsätter med det som alliansregeringen satte i rullning. Vi har nämligen ett problem med företag som i stället för att använda eget kapital, egna pengar som aktieägarna eller investerarna pyntar in i företagen, lånar pengar. Detta skapar ett problem. Har man ett företag som har mycket stora skulder kan detta företag vid en kris drabbas mycket hårt och kan inte betala tillbaka på sitt lån. Ett problem har länge varit att det har varit för lönsamt att låna i förhållande till att använda egna pengar när man driver företag. Den tidigare borgerliga regeringen satte igång att ta itu med detta. Det landade i två olika förslag från . Jag tycker att det är positivt att finansministern väljer det alternativa förslaget, det så kallade EBIT-förslaget. I tider när vi jobbar inom EU för att göra skattereglerna mer harmoniserade, så att det är lätt att bedriva företag över gränserna i , tror jag att det är bra att vi följer den modell som de flesta andra länder använder sig av, alltså att man begränsar möjligheterna att göra avdrag för sina lånekostnader. Än så länge tycker jag att det är positivt och bra att finansministern jobbar med denna fråga och tänker föra stafettpinnen från alliansregeringen vidare. Men, herr talman, det finns en sak som jag är orolig för. När man gör dessa åtstramningar och alltså indirekt höjer skatten på företagen för att låna pengar, vilket jag håller med om att man ska göra, måste man ta de pengar som staten får in för att sänka det totala skattetrycket för bolagen. sa finansministern förvisso att hon skulle sänka bolagsskatten. Men jag är orolig för att regeringen, som Socialdemokraterna ofta gör och vill göra, kommer att göra denna åtstramning men sedan inte kommer att ta av de pengar som detta kommer att ge till statskassan för att sänka bolagsskatten. I stället kommer man kanske att ta en liten del av denna pengapåse och ge lite i bolagsskattesänkning. Sedan tar man en annan del av pengapåsen för att satsa på någonting annat. Och vad är Socialdemokraternas favoritutgift? Jo, det är höjda bidrag. Detta kommer, herr talman, bara att leda till att konkurrenskraft försämras och att bolagen får det tuffare att bedriva sin verksamhet här i landet. Det kommer att innebära att det blir färre jobb, färre skattebetalare och mindre intäkter till staten på det stora hela för att finansiera vård, skola och omsorg. Det jag skulle vilja höra för att bara applådera finansministern i denna fråga är att finansministern kan lova oss här i och svenska folket att hon kommer att använda alla pengar som denna åtstramning kommer att ge till statskassan för att också sänka bolagsskatten. Detta är en enkel fråga till finansministern. 35 Finansminister (S): Jag tycker att det är väldigt bra att den tidigare borgerliga regeringen satte igång detta arbete i . Det är ett lovvärt arbete, där poängen är att bredda skattebaserna och sänka skattesatserna helt i linje med den skattereform som genomfördes –1991. Det var ett mycket bra initiativ, och det är ett gediget arbete som har gjorts av . Det är också väldigt bra att tog fram två olika modeller så att man kunde välja mellan dem. Det finns ju många fördelar med huvudförslaget som är en mer radikal modell än alternativförslaget som är den EBIT-modell som regeringen avser att gå vidare med. Det är klart att det fanns fördelar med den som innebar att man gick mer radikalt framåt med ränteavdragsmöjligheterna. ska vi se om man kan inkorporera EBIT-modellen och en del av de fördelar som fanns i huvudförslaget även i en alternativmodell. Det arbetet ska det bli spännande att följa. När man gör den här typen av stora omläggningar av skattesystemet är det bra att man kan föra samtal med de olika blocken i svensk politik. Vi hade en del samtal innan vi bestämde oss för att gå vidare. Jag ser fram emot fortsatta intressanta samtal. Utgångspunkten för arbetet är ju att det ska vara en statsfinansiellt neutral omläggning. 36 (M): är jag verkligen nöjd med svaret som jag fick från finansministern. I princip tänkte jag nöja mig där, men jag skulle ändå vilja ställa en liten kompletterande fråga. Finansministern sa: Utgångspunkten är att det ska vara statsfinansiellt neutralt. Det var en liten glidning på formuleringen. Jag skulle känna mig väsentligt tryggare om finansministern kunde säga: Jag garanterar att vi inte kommer att strama åt för företagen och sedan ta en liten del av pengarna för att göra någonting annat med dem. Om jag bara kunde få det svaret är jag nöjd. 37 Finansminister (S): Det är inte första gången som vill ha garantier för det ena eller det andra. Men livet är sällan så utformat att det finns garantier. Jag tror att det är dumt av politiker att garantera saker. Det kan alltid dyka upp problem under vägen som behöver lösas. Det är sällan särskilt lyckat att politiker utfärdar garantier. Men utgångspunkten är en statsfinansiell neutral omläggning. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:471 om lokaliseringen av verksamhet 38 Finansminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen har tänkt göra för att se till att följer de av tidigare fattade besluten om att ska finnas i . Han har även frågat mig om jag ser några nackdelar med att flytta bort fungerande verksamhet från mindre kommuner till större kommuner och också med risken för ökade kostnader för hyror och lokaler med mera, samt om det är min åsikt att verksamhet ska placeras i endast de större kommunerna. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utifrån medborgares och företags behov. Myndigheternas uppdrag är att ge god service i hela landet på ett kostnadseffektivt sätt. Detta innebär att det i hög grad är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska indelningen av sin verksamhet. Det är ansvar att, med utgångspunkt i målen för verksamheten, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser används. har utrett den föreslagna förändringen . Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att bland annat ta fram ett samlat underlag avseende statliga myndigheters beslut om lokalisering. har meddelat att myndigheten inväntar Statskontorets arbete och avvaktar med beslut om flytt av verksamhet från nio orter till närliggande orter. Regeringen har i budgetpropositionen bland annat uttalat att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller vissa andra orter. 39 (M): Tack, ministern, för svaret! Även om jag har fått vänta på interpellationssvaret är jag ändå tacksam för att ha fått det och för att det så pass positivt. Jag tycker att det bra att Statskontoret utreder detta och att väntar in det som utredningen kommer fram till. Jag fick tidigare ett bra svar också från civilministern i den här frågan. Så långt är det bra. Jag vet att ministern och civilministern tydligt har uttalat att det är staten som har ansvar för de statliga verken och deras verksamhet. Det är regeringen och som har det yttersta ansvaret. Jag vill gärna skicka med till den fortsatta processen erfarenheter från . I försöket med att starta upp region gjorde vi en överenskommelse mellan kommuner och regioner. Som underlag hade vi då beslutet om att inrätta som en egen region. Inom den kommunala verksamheten kom man överens om hur man skulle jobba för att ha kvar den statliga verksamheten på olika platser. Detta urvattnades under resans gång, vilket jag tycker är allvarligt. Har man kommit överens om en sak ska man förhandla om någon annat om man måste gå ifrån den överenskommelsen. Den biten vill jag gärna skicka med ministern i det fortsatta arbetet. Om de statliga verken ingår någon form av överenskommelse och den ligger till grund för beslut har man också ett ansvar för att reda ut frågan innan man går vidare. 80 jobb i motsvarar ungefär 1 600 arbetstillfällen i . Jag kan räkna ut att om 1 600 arbetstillfällen riskerade att försvinna där hade någon minister antagligen åkt ned dit och talat om vad man skulle kunna göra för att mildra effekterna i området. Men i har vi ännu så länge inte sett någon minister som har kommit dit. Vi utgår ifrån att regeringen och ministrarna tar tag i detta och tillsätter Statskontorets utredning. Jag tycker att det vore bra om de statliga myndigheterna kunde få en spridning. Allt behöver inte ligga i där lokalhyrorna är höga. Det kan säkert fördelas på ett helt annat sätt med tanke på dagens teknik och annat. Jag har en fråga till ministern: När beräknar finansministern att utredningen kan vara klar? Finns det någon tidsgräns? Arbetet har kanske precis börjat eller kommer att börja, och jag undrar hur det tar att lägga fram en sådan utredning. Det skulle vara intressant att få reda på. 40 (MP): Den fråga som tar upp i interpellationen är viktig. Det har och funnits en stor oro i de berörda orterna efter det att meddelade att man avsåg att centralisera verksamheten till nio orter. var en av de orter som drabbades. I förslag var det inte fråga om att flytta kontor från glesbygden till , utan i de allra flesta fall skulle det bli en regional centralisering, till exempel från till , från till , från till . Det var alltså nio orter som skulle drabbas. En stor del av personalen kunde av olika skäl inte flytta med, om förslaget hade genomförts. Det berodde bland annat på långa pendlingsavstånd och annat. har sagt att de avvaktar med beslutet, och diskussionerna med berörda parter som skulle föranleda beslutet, till dess att genomgången från Statskontorets sida är slutförd. Vi har, fru talman, och med olika färg på regeringar sett att statliga arbetstillfällen flyttat från land till stad. lät under förra mandatperioden ta fram en rapport om statliga jobb som vid makten gått från landsbygden till städerna. Det behöver inte vara fel eller dåligt, vill jag påpeka, utan det beror på olika omständigheter i olika fall. Som finansministern sa har vi självständiga myndigheter vilkas ledningar ska fatta den typen av beslut. Jag tror inte att någon tycker att det är önskvärt att vi i ska besluta om varje enskild lokalisering av de myndigheter som vi har i landet. Det tror jag inte att någon vill.