prot · H20964 · 2015-02-20 00:00:00 — Vi har ju haft den här debatten , och då tog jag det exempel som jag brukade använda när jag undervisade på . Det är för övrigt samma exempel som jag brukar ta när jag undervisar på SSU-kurser. Jag prövade det nu också i . Jag svarade på den fråga som hade ställt: Hur kan ökade skatter skapa fler jobb? Det var precis det jag svarade på, utifrån ett nollskatteläge. Jag kan i stället svara utifrån det skatteläge som vi har i , och då kan jag ta ungdomsarbetsgivaravgifterna som ett exempel. I mitt svar berättade jag vilken massiv kritik det finns från samtliga remissinstanser för att detta är en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Vi har alltså en skattenedsättning som den tidigare borgerliga regeringen införde, som enligt en samlad remisskritik är en oerhört dyr och ineffektiv åtgärd. Då tar vi bort den dyra och ineffektiva åtgärden, och vi använder pengarna på ett mer effektivt sätt. Vi hjälper de ungdomar som har problem att komma in på arbetsmarknaden i stället för att, som den tidigare regeringen gjorde, sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar som redan hade jobb. I stället för att lägga många miljarder på att stödja ungdomar som har jobb i alla fall lägger vi resurser på att stödja de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Ja, då får vi ned arbetslösheten och får möjlighet att öka sysselsättningen bland ungdomar. Där har vi ett skatteexempel i den skattemiljö som vi i befinner oss i. Det är bra att jag och är eniga om en sak: Det är i de privata företagen som jobben skapas och där vi får in de resurser som vi kan använda till att till exempel skapa en bra skola. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:246 om olika uppfattningar i regeringen om tillståndet i svensk ekonomi 32 Finansminister (S): har frågat mig om ekonomi är stark eller svag och om min och statsministerns bild av det ekonomiska läget skiljer sig åt. Han har också frågat vilket annat jämförbart land som har haft en bättre utveckling än . En trovärdig beskrivning av det ekonomiska läget måste med nödvändighet innehålla nyanser. Det är möjligen detta som får att tro att min och statsministerns bild av det ekonomiska läget skiljer sig åt. Jag kan dock försäkra att min och statsministerns syn på svensk ekonomi är densamma. Däremot låter den sig inte fångas i ett enskilt ord, som relativt ”stark” eller ”svag”. Det är viktigt att komma ihåg att är en liten, öppen ekonomi. Vi påverkas därför i hög grad av vad som händer i omvärlden. Även om inhemsk efterfrågan har utvecklats relativt väl är exporten fortfarande svag, särskilt varuexporten. Läget i världsekonomin är därtill fortfarande allt annat än stabilt. Huruvida återhämtningen i svensk ekonomi kommer att ta fart eller inte beror på hur utvecklingen i omvärlden gestaltar sig. När man jämför utveckling med andra länders är det viktigt att välja ett relevant mått. Om välståndet ska växa långsiktigt och uthålligt krävs att produktiviteten ökar. Produktiviteten har utvecklats svagt i . Till följd av detta har även bnp per capita utvecklats svagt och välståndet knappast ökat. Utvecklingen har visserligen varit något bättre än i södra krisländer men sämre än i andra jämförbara länder som , och . I en beskrivning av svensk ekonomi bör även de offentliga finanserna beröras. Dessa befinner sig i ett bekymmersamt läge. Ofinansierade skattesänkningar gör att de offentliga underskotten har vuxit , trots att konjunkturläget har förbättrats. Det finansiella sparandet avviker tydligt från överskottsmålets nivå och underskrider även den nedre gräns för vårt medelfristiga sparande som EU ställt upp, MTO. behöver en ansvarsfull ekonomisk politik och har inte utrymme för fler ofinansierade skattesänkningar. 33 (M): Jag skulle vilja börja med att säga att jag delar finansministerns uppfattning att man inte med ett ord kan beskriva hur tillståndet i svensk ekonomi är, eller i något annat lands ekonomi. Man kan inte heller titta på ett enskilt mått, utan man måste titta på en bred palett av olika mått och göra en samlad bedömning. Sedan måste man också skilja på jämförelser med sig själv i historien och jämförelser med andra länder. är inte en isolerad ö utan en del av en global ekonomi. Vi är ett litet land, och vi är väldigt beroende av export. Det är det som skapar vårt välstånd i , men det gör också sårbart i tider av ekonomisk kris. Vi har haft tider av ekonomisk kris. Faktum är att den kris som har gjort att vi haft en svag ekonomisk utveckling i stora delar av världen är den värsta globala krisen . När vi då tittar på ifall det går bra för svensk ekonomi eller inte kan vi inte bara jämföra hur det går för här och med hur det gick för när vi hade en fantastisk högkonjunktur och en jättepositiv global ekonomisk utveckling. Vi måste också jämföra oss med andra länder. Tittar man då till exempel på statsskulden framgår det att vi har sett en liten ökning på statsskulden, även om den totalt sett har minskat. Men det beror ju på att det har varit en kris. Jämför man med de flesta andra länder som är relevanta att jämföra med är ett av få länder som har sett sin statsskuld minska. Tillväxten har inte varit lika god nu som under de goda åren 2003, 2004, 2005, 2006 och 2007. Men om man jämför oss med övriga världen är vi tredje bäst i EU, om man tittar på det mått väljer i det här interpellationssvaret, det vill säga bnp per capita i fasta priser. Då är vi tredje bäst i EU och femte bäst i västvärlden. Visst finns det vissa länder som har klarat sig bättre, såsom , och , men då ska man veta att man med måttet per capita också måste ta hänsyn till att har haft västvärldens absolut mest generösa asylmottagande och mottagande av människor från andra delar av världen. De har en stor utmaning i att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är klart att detta påverkar det statistiska måttet. Med andra tillväxtmått är vi kanske bäst i världen. Om man tittar på produktiviteten ser man att har haft en svag produktivitetsutveckling i jämförelse . Så är det, absolut. Men jämfört med omvärlden har vi haft en väldigt stark produktivitetsutveckling. Vi ligger i topp i jämförelse med övriga EU. Den slutsats jag egentligen vill komma fram till är att är ett av de länder i västvärlden som har klarat sig absolut bäst. Vi har skapat absolut flest jobb per capita. har det skapats en halv miljon nya jobb, varav 360 000 . Den beskrivning av ekonomin som gör håller inte. 34 Finansminister (S): Jag delar helt uppfattning att man behöver titta på olika mått. Vi behöver jämföra oss både bakåt i tiden och med andra länder. Beroende på vilka man jämför sig med och vilka mått man använder ser det naturligtvis lite olika ut. Sedan kan man göra en samlad bedömning. gick in i krisen med ett mycket gynnsamt läge. Vi hade haft en exceptionell period där den socialdemokratiska regeringen, efter att ha tagit över offentliga finanser i ett totalt moras 1994, sanerade statsfinanserna som man genomförde stora offensiva satsningar på till exempel utbildning, vuxenutbildning och högre utbildning, byggde ut universitet och högskolor och gjorde viktiga infrastrukturinvesteringar. Det gjorde att vi hade en låg statsskuld och ett mycket stort överskott i de offentliga finanserna när vi kom in i krisen. Den borgerliga regeringen ärvde statsfinanser i ett fantastiskt gott skick. Det var naturligtvis en fördel för när vi gick in i krisen. Den tidigare regeringen kunde då genomföra ofinansierade åtgärder utan att vi fick stora underskott i de offentliga finanserna. Det var bra att vi hade det utgångsläget när vi gick in i krisen. Det har naturligtvis hjälpt , och det gjorde att vi inte drabbades hårdare av krisen än vi gjorde. Om man tittar på krisförloppet som helhet och jämför med andra länder ser man tydligt att länder som , , och har haft betydligt tuffare krisförlopp än . Om man jämför med en del andra länder och beroende på vilka faktorer man tittar på ser man att i vissa fall har klarat sig lite bättre och i andra fall lite sämre. har för tillfället högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Den är till och med så hög att vi får krisstöd från EU i vissa regioner, och det är ändå ett EU där arbetslösheten är hög. Vi har mycket hög ungdomsarbetslöshet jämfört med många länder. Vi har också en arbetslöshet som ligger högre än i många jämförbara länder, till exempel , och . Vi har en statsskuld som ligger mycket bra till, inte så långt ifrån den nivå som rådde när den borgerliga regeringen tog över, vilket var en låg nivå. Den tidigare borgerliga regeringen sålde ut väldigt mycket statlig egendom, vilket förklarar en del av den sänkta statsskulden. Å andra sidan tog upp ett lån som verkade åt andra hållet. Om vi tittar på offentliga finanser och budgetunderskott ser vi att det finns flera länder i EU som för tillfället har större budgetunderskott än , men det finns också många länder som har ett mindre budgetunderskott än , till exempel . Sysselsättningsgraden har i princip legat stilla och har inte ökat . Däremot har befolkningen vuxit. Produktivitetsutvecklingen har legat stilla, och välståndsökningen – bnp per capita – har inte stigit . Det ser olika ut med olika mått. Där delar jag helt uppfattning. Jag delar däremot inte uppfattning att svensk ekonomi, tack vare den tidigare borgerliga regeringen, står helt unik i för tillfället. Man har lyckats lite bättre på vissa områden och lite sämre på andra. 35 (M): Man skulle kunna säga att gör motsatsen till att plocka russinen ur kakan. Man skulle kunna säga att hon plockar hårstråna ur den mat som serveras. Hon försöker på alla sätt hitta de sämsta måtten för hur det går för och jämföra dem med de länder som med just de måtten har klarat sig bäst. Finansministern försöker på det sättet måla upp en bild av att ekonomiska utveckling nog inte har varit så bra, trots allt, därför att det passar hennes egen politiska beskrivning. Sedan stod på en presskonferens , för att vara exakt, och sa att har en väldigt stark ekonomi. Det blir lite lustigt. Socialdemokraterna försöker systematiskt bildsätta att det inte går bra för , att har haft en ganska taskig utveckling, att det kanske har gått bra på vissa punkter men att utvecklingen sammantaget inte är så positiv och att det kanske har gått bra om man jämför med , och men att det i övrigt inte har gått så bra. Det är den bildsättningen finansministern försöker göra. Jag menar att den är ohederlig. Jag menar att den står i strid med det som sa på presskonferensen , nämligen att det går väldigt bra för svensk ekonomi i jämförelse med vår omvärld. Finansministern valde att inte ta upp alla andra länder i som vi har utvecklats bättre än på punkt efter punkt: , , , , och . Det råder ingen tvekan om att är bland de länder i västvärlden som har lyckats absolut bäst. Bnp per capita i fasta priser har som sagt bara ökat med 1–, men det är väldigt få länder i västvärlden som har sett någon större ökning om man använder samma mått. har till exempel sett ett tapp på nästan 4 ½ procent. Återigen: väljer de små parametrar som talar till hennes fördel och rycker loss dem ur sitt sammanhang för att kunna bildsätta att alliansregeringens vid makten inte var särskilt väl utförda, medan i ett svagt ögonblick erkände att det faktiskt går väldigt bra för . Det kanske mest intressanta exemplet av alla är jobben. , , har en halv miljon jobb skapats. Det kan vem som helst kolla; det är bara att gå in på SCB:s hemsida – en halv miljon jobb. Av dessa har 360 000 skapats vid makten. Det säger något. Av de 500 000 jobb som har skapats har 360 000 tillkommit – detta i med den värsta globala ekonomiska krisen . Det säger något. Det beror på att vi i har fört en politik som har uppmuntrat företagsklimat, som har uppmuntrat arbete. får vi en regering som gör det direkt motsatta, som uppmuntrar bidragsberoende och försämrar förutsättningarna för att bedriva företag. 36 Finansminister (S): Det är bra om använder sig av hela citatet från statsministern. Det säger är att har en relativt stark ekonomi, och det är precis det vi har sagt . Det finns vissa länder som vi har klarat oss mycket bättre , medan vi jämfört med andra länder inte står riktigt lika starka. Du bör faktiskt i ärlighetens namn använda hela citatet. Det handlar om en relativt stark ekonomi, och det är precis vad jag har sagt . Jag och är helt synkroniserade på det området. Du säger att jag använder några få variabler som passar mitt syfte. Men ursäkta, jag har pratat om statsskuld, budgetunderskott, ungdomsarbetslöshet, arbetslöshet, sysselsättningsgrad, produktivitetstillväxt och bnp per capita. Det är inte några få mått, utan det är en ganska bred palett av mått. Beträffande en del av de måtten har stått sig lite starkare, och beträffande andra mått har klarat sig lite sämre. Att säga att jag på ett oärligt sätt bara väljer mått som passar mig själv bra tycker jag verkligen är att ta i, utifrån den som jag tycker tämligen balanserade bedömning som jag gjorde, med en bred palett av mått. Jag är helt enig med : står relativt starkt, står sig relativt väl. Relativt vissa länder står vi oss väldigt väl, och relativt andra länder står vi oss lite sämre. Jag vill återigen påpeka att den ökade sysselsättningen inte beror på att sysselsättningsgraden, alltså andelen av befolkningen som jobbar, har ökat, utan det beror på att det har blivit fler invånare i , och det är ju väldigt bra. 37 (M): Är en bra idrottare? Det finns en massa kvinnliga idrottare som är bättre på höjdhopp än vad är, det finns en massa idrottare som är bättre än på längdhopp och det finns en massa kvinnliga idrottare som är bättre än på att springa . Men det kan – vilket gör henne till en unik idrottare, en av mest framgångsrika idrottare – är att hon är väldigt bra och ligger i toppen i en väldig massa idrottsgrenar. Det är det som gör så bra. Individuellt i varje enskild punkt kanske hon inte är bäst, men sammantaget, i den breda paletten, är det få som matchar henne i att ha bredden. Det är just det som är mitt resonemang. väljer ut ett mått och säger: Beträffande bnp per capita har lyckats bättre. Men vänta , har ju en ekonomisk kris av stora mått i termer av att ha en statsskuld som gör att landet närmar sig systemkollaps. har också haft lite bättre ekonomisk utveckling när man tittar på det måttet. Men de har klassklyftor av astronomiska mått. Det är just detta som är det oärliga i beskrivning: Hon plockar ut ett mått och jämför oss med något land som kanske är bättre än oss i det måttet, och sedan struntar hon i att det landet har en massa andra problem. Min poäng är att är som : Vi är väldigt bra beträffande nästan alla mått. Beträffande nästan alla mått är vi i topp. Gör man den sammanvägda bedömningen finns det inte många länder som tävlar med oss. 38 Finansminister (S): tycker att den tidigare borgerliga regeringen är bäst i världen och att är bäst i världen. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker att det finns jättemycket i som kan förbättras, och vi är inte i topp beträffande alla mått. Vi är inte i topp när det gäller ungdomsarbetslöshet och arbetslöshet, till exempel. Däremot har vi låg statsskuld, vilket i huvudsak beror på att den tidigare socialdemokratiska regeringen betalade av på statsskulden. Vi ligger bra till när det gäller sysselsättningsgrad, inte minst därför att vi har genomfört mycket offensiva reformer för att kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden, förslag som utbyggd föräldraförsäkring, utbyggt dagis och maxtaxa på dagis. Vi ligger fantastiskt till när det gäller till exempel kvinnlig sysselsättning. Vi ligger inte i topp när det gäller allt. Vi ligger i topp beträffande några saker och ligger ganska dåligt till på andra områden. Ett område där vi ligger dåligt till, vilket kanske också var orsaken till att vi vann valet, är arbetslösheten, eftersom människor är väldigt otillfredsställda med den höga arbetslösheten och inte minst den höga ungdomsarbetslösheten. Här avser regeringen att sätta in stora och kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de problem som vi har inom det området. Medan lutar sig tillbaka, är nöjd och tycker att är bäst i världen ser jag att det finns flera områden där vi behöver förbättra oss rejält. Det handlar om skolan, jobben, miljö- och klimatomställning och investeringar i infrastruktur och bostäder. Jag ser ett stort reformprogram som jag vill ta tag i. Och jag ser fram emot de synpunkter på det reformprogrammet som du säkert kommer att ha och fortsatta debatter framöver. Jag önskar nu en trevlig sportlovsvecka. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:262 om trängselskatt 39 Finansminister (S): har frågat infrastrukturministern om hon kommer att verka för att resultatet i folkomröstningen angående trängselskatten respekteras och följs samt, om inte, när de boende och företagarna i kan få undantag från trängselskattsbågarna 17–21. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag kan inledningsvis konstatera att trängselskatten är en statlig skatt som beslutats av riksdag och regleras i lag. En ändring av lagen kan ske endast genom beslut av . höll en folkomröstning om trängselskatten i . Det ankommer på att ta ställning till hur kommunen ska förhålla sig till resultatet från folkomröstningen. Det är viktigt att komma ihåg att trängselskatten i ingår som en del av finansieringen av Västsvenska paketet. Regeringen förutsätter att ingångna avtal följs och att de stora satsningar på infrastruktur som ingår i avtalet därmed kan genomföras. Vad gäller frågan om trängselskatt i i har regeringen tidigare anfört att det är angeläget att hitta en lösning på de problem som lyfts fram i hemställan från och . Regeringen avser därför att återkomma med ett förslag till åtgärd för att lösa situationen. Frågan bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa beredningen. 40 (SD): Jag är glad att få svar på min fråga angående trängselskatten i . Som ministern påtalade försökte jag få frågan ställd till infrastrukturministern, som även är Socialdemokraternas ordförande i . Det finns ett stort missnöje bland invånarna med de styrande politikerna i . Mutskandaler har skakat staden, och förtroendet för oss politiker sjunker. kan bara beklaga att i folkmun kallas Muteborg – jag ska inte gå vidare in på varför. Infrastruktursatsningar i och runt är mycket viktiga. Att de styrande har valt att inte satsa kontinuerligt är beklagligt i sig, men det är så det ser ut . Jag kan förstå att man är ivrig att göra infrastruktursatsningar i hamnstad nr 1. Men att ge sig in i stora projekt och fullständigt låsa sig i paket som innefattar stora projekt är oansvarigt. Den stora, klämmande punkten i paketen är Västlänken, med tåg som ska gå i ett U under . vänder projektet upp stora delar av staden . Det finns bra och mycket billigare alternativ till Västlänken, där tågen dessutom slipper köra i ett U under marken. Lyft ut Västlänken ur paketet! Att få till en folkomröstning angående trängselskatten är inte lätt. Men en lokal kvällstidning tog tag i frågan och fick tillräckligt med röster för att få igenom en folkomröstning. En majoritet av göteborgarna vill avskaffa trängselskatten. Är det inte nu man bör bygga upp och återfå förtroendet genom att lyssna på väljarna och respektera folkomröstningen? Regeringen har tidigare ställt sig bakom grundidén om att boende och företagare i bör undantas från trängselskatt när de passerar betalstationerna 17–21. Här har vi ett annat dilemma. De boende i väntar på undantaget fram till dess att trängselskatten är borttagen. borde undantaget varit infört. Jag har stor förståelse för att det har varit lite turbulent för regeringen som inte styrt med sin egen budget. Men är det hög tid att ge svar. Dra inte detta i långbänk genom utredning efter utredning. 41 Finansminister (S): Regeringen har inte för avsikt att dra Backaundantaget i långbänk. Tvärtom jobbar vi intensivt på för att lösa de problem som boende och företag i upplever med situationen . När jag var i under valrörelsen var jag tydlig med att vi vill se en lösning för . Problemet är att det förslag som har remitterats har fått omfattande remisskritik. Det är många tunga remissinstanser som kommer att jobba med detta som hade omfattande kritik mot det förslag som remitterades. Det gör att vi nu jobbar intensivt med att göra bearbetningar så att vi kan få fram ett förslag som är rättssäkert och funktionellt. Men jag anser att det är viktigt för trängselskattens legitimitet att vi löser de problem som finns i . Det är ett arbete som vi bedriver skyndsamt på departementet. Det är som har genomfört folkomröstningen. Då är det naturligtvis också som får ta hand om och förhålla sig till resultatet av folkomröstningen. ser jag från regeringens sida att det finns stora behov av infrastrukturinvesteringar i och i . Det avtal som finns mellan regionen och staten är centralt för att dessa viktiga investeringar ska kunna komma till stånd. Det handlar inte minst om att även hitta en järnvägslösning som är funktionell för . 42 (SD): Jag har kikat på lite andra lösningar när det gäller finansiering. Infrastrukturen är, som sagt var, jätteviktig. Ett stort flöde av gods måste till och från hamn. har största hamn, och det är av största vikt att detta säkras med tåg, lastbil och annan trafik. Om man tar bort trängselskatten och väljer att lägga detta på skattesidan blir det . Hade man i stället valt att lägga detta på regionen hade man fått en skattehöjning på . Det tycker jag känns mycket mer rättvist än att man belägger bilisterna i med trängselskatt, eftersom det är så många fler som får nytta av detta – gångtrafikanter, cyklister med flera. Jag hade gärna sett att man hade följt folkomröstningen. Jag är mycket väl medveten om att det är en lokal folkomröstning och att infrastrukturministern, som är verksam även i , hade kunnat svara på detta. Hon sitter ju även i regeringen. 43 (S): Jag har suttit i och har bytt uppgifter . Jag började min tid i trafikutskottet. Det är nog första gången som jag hör kritik mot Västlänken i denna kammare. Möjligen har representanter från fru talmans parti framfört kritik, men oftast har då Göteborgsledamöter råskällt på ministrar om att man inte får detta på plats. Men det är första gången som jag hör detta resonemang om att Västlänken inte är nödvändig. Det finns två sätt att finansiera infrastruktur. Antingen finansierar man den via skattsedeln helt och hållet, eller också får de som använder infrastrukturen betala lite eller i vissa fall mycket. Vi har till exempel banavgifter på järnvägen. Det har jag inte hört någon protestera mot. När det gäller just skatter var argument för att inte lägga ned sina röster i samband med omröstningen om budgeten att det var så många skadliga skatter i vårt förslag till budget. Då blir det lite underligt att de säger att trängselskatten i ska tas bort och att den inte behövs – den behövs visserligen på andra håll i landet – och att detta i stället ska finansieras via skattsedeln. Men får bestämma sig. Vad är det de egentligen vill i fråga om infrastrukturen? Jag vill ta upp en annan sak. När man gjorde det västsvenska paketet fanns det väldigt många intressenter – regionens politiker, näringslivet men även Hamn – som var väl införstådda med att man var tvungen att göra någonting och att detta var ett alternativ. Man klarar av att finansiera till exempel Förbifart , i alla fall delar av den, via trängselskatter. Om man klarar detta i tyckte man i att man också skulle klara det. Jag har därför lite svårt att förstå argumentationen om att trängselskatter skulle skapa så mycket problem. När det gäller kan jag säga att vi hade samma problem när vi införde trängselskatt i . Enligt ursprungsförslaget skulle man vid transporter mellan olika delar av ha kunnat drabbas av trängselskatt. Därför ändrades det lite grann, och det tog det var på plats. Men vi fick det på plats därför att det uppenbarligen var ett fel i själva systemet.