prot · H20987 · 2015-04-16 00:00:00 — Jag bad att titta på skillnaderna. För nästan alla år har ni ett lägre budgetsaldo, med något undantag. I genomsnitt är det 15 miljarder lägre, sett över hela . Det är ganska mycket pengar. Att komma här och påstå att Alliansen efterlämnar underskott och att allting hade sett bättre ut med S-budgetarna är ingenting annat än en grav förvanskning av sanningen. När det gäller hur vi fattar beslut vill jag upprepa det jag sa tidigare, alltså att man måste se ramverket som en helhet. Det går inte att bryta upp det och prata om enskilda delar. Överskottsmålet är en viktig del av ramverket, och man måste se det som en helhet. som helhet ingår inte i budgetprocessen. Jag har fortfarande svårt att förstå varför den så kallade samarbetsregeringen inte tycker att det är angeläget med ett samarbete i de här frågorna, där det i grunden handlar om förtroendet för svensk ekonomi. Vi har haft en bred parlamentarisk samsyn kring vikten av ramverket. vill ni ändra det, för ni behöver få loss pengar snabbt. Ni må ha vilka motiv ni vill för detta, men jag tycker att ni skulle värna den stabilitet och breda politiska förankring vi har haft kring ramverket. Då borde ni också kunna leva med att vi diskuterar och tittar på det ordentligt i en seriös, parlamentarisk utredning. 8 (V) replik: Det är märkligt hur undviker fråga. Du svarar över huvud taget inte på hans fråga, . Det borde du väl göra? Ni har ju ändå varit med i den utredning som har kommit fram till den ordning som faktiskt gäller. Därför borde du enkelt kunna säga ”Ja, vi står bakom det vi sa i den utredningen, och vi står bakom det vi har sagt i decemberöverenskommelsen”. Men det var tydligen svårt. Det var en sak jag över huvud taget inte förstod i det du påstod. Skattesänkningar leder tydligen till riktiga jobb, men om människor som har dålig ekonomi på grund av att de är arbetslösa och har väldigt låg a-kassa får bättre ekonomi leder det inte till riktiga jobb. Jag trodde att människor använder sina kronor till att konsumera ungefär samma saker, det vill säga mat och kläder. Kanske går man och köper sig en dammsugare eller klipper håret. Det finns väl något undantag, nämligen de som redan har det gott ställt. Det är de personerna ni gynnar. De konsumerar mindre eftersom de sparar en stor del, eller spekulerar och skapar instabilitet i ekonomin. En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Jag måste ändå ställa en fråga; det var därför jag begärde replik. För har pengarna blivit målet i sig. Det är så man måste sammanfatta ert resonemang, eftersom ni så hårt håller fast vid överskottsmålet. Men vore det inte lämpligt om ni medgav att ni föreslår utredningen därför att det är den enda lösningen ni har i det här läget? Det är enda sättet för er att dölja er oenighet i frågan. Det kan nämligen inte vara rimligt att man ska sitta och titta på en fråga som så många olika instanser redan har tittat på. Bland annat din egen regering, den förra, tittade på det. Den såg att det till och med skulle bli bättre ekonomisk utveckling om man bytte målnivå. Om du inte litar på i den här frågan skulle du ju kunna ha det som underlag. 9 (M) replik: Det är ändå en smått fantastisk argumentation lägger fram. påstår nu alltså att vi inte är överens inom Alliansen och att det är det som är motivet bakom vårt agerande här. Men snälla , vi har här ett initiativ och ett betänkande som Alliansen har lagt fram i total enighet. Det är tack vare att vi är eniga som det finns förutsättningar för oss att köra över er i den här frågan. Hade vi inte varit eniga hade ni ju vunnit. Vi är eniga i frågan. Det är det som gör att tillkännagivandet nu blir av. Sedan är det så i sak att den välskötta ekonomin och den relativt låga statsskulden öppnar förutsättningar för att diskutera förändringar i ramverket. Vi menar dock att den diskussionen och beredningen måste göras på ett seriöst sätt, och vi tycker att det är rimligt att värna den breda parlamentariska enighet vi har haft i frågan och att göra detta i form av en parlamentarisk utredning. Jag tycker inte att det duger som motiv att säga att det är rätt att helt överge ett mål bara för att man inte klarar av att nå det och inte mäktar med att anstränga sig för att prestera bättre. Det kan vara bekvämt, men det är inte rätt. Om man inte klarar att springa kan det vara frestande att ändra sträckan i stället – eller 60, eller 50 – men det gör ju inte att man blir en bättre . Det imponerar inte heller på vare sig publiken eller motståndarna, tror jag. Ska man förändra någonting i ramverket bör man titta på helheten. Man bör ha alla fakta på bordet, och man bör titta på scenarier för framtiden. Vad händer om vi gör förändringar i ramverket i olika tänkbara scenarier för svensk ekonomi? 10 (V) replik: Det är märkligt att faktiskt glömmer bort hur verkligheten såg ut. Ni övergav ju själva målet i praktiken, . Det sög nämligen så mycket att få sänka skatten ännu mer – på lånade pengar. Det var ju det ni gjorde. Ni övergav överskottsmålet i praktiken, men inte genom att bjuda in till samtal eller genom någon demokratisk beslutsordning. I stället bara lämnade ni det. Ni bemödade er inte ens om att begrava överskottsmålet med värdighet, trots att det har tjänat så väl. Det tycker jag är märkligt. En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Det ni är överens om bland de borgerliga partierna är att under utreda en fråga ni är oeniga i och att låta skattebetalarna betala utredningen. Det är det ni är överens om. Ni är inte överens om hur ni ser på överskottsmålet. Jag skulle vilja fråga dig om det inte är moraliskt rimligt att kräva att ni åtminstone kunde erkänna det, . Ytterligare något jag skulle vilja ha svar på är frågan hur ni ska finansiera överskottsmålet. Var har ni de där 40 miljarderna ni behöver för att nå upp till en målnivå ni tycker ska gälla för det finanspolitiska ramverket? Jag har inte sett någonting i er politik som går i den riktningen – ingenting, faktiskt. Det ska alltså bli spännande att se vilka skatter ni ska höja för att nå överskottsmålet 2018. Jag kan också lova dig en sak, : Offentliga investeringar och att stimulera ekonomin genom att människor med låga inkomster får det bättre är ett mycket träffsäkrare sätt att få en bättre ekonomisk utveckling och fler jobb än att sänka skatter. Det kan man se av er politik, om man inte litar på forskningen i sig. 11 (M) replik: Att har satt en tydlig prägel på regeringen, dess budget och hela dess inriktning i politiken är väldigt tydligt. har nämligen länge sagt att vi inte behöver ha överskottsmålet utan kan kasta bort det. Hon uttrycker det, lite slarvigt, som att vi ska lägga en massa pengar på hög men glömmer bort att det faktiskt fortfarande finns en statsskuld. Det handlar alltså inte riktigt om att lägga pengar på hög, utan det handlar om att minska en skuld och göra oss bättre rustade för framtida besvärliga situationer som ekonomiska kriser och annat som kan hända. Det är ett viktigt motiv för våra barn och för kommande generationer. Vi behöver fortsätta ta ansvar för att ekonomin ska vara hållbar även framöver. Jag säger inte att det ska vara skrivet i sten exakt hur överskottsmålet ska vara utformat och hur det ska se ut eller hur ramverket i sin helhet möjligen kan ändras. Jag tycker att det är rimligt att man tittar på det här seriöst, tillsammans, i en parlamentarisk utredning. Medan det arbetet görs tycker jag att det är angeläget att hålla fast vid det ramverk vi ändå har. Alliansregeringen har aldrig övergivit något överskottsmål, och det vet egentligen också. Överskottsmålet tar nämligen sikte på ett överskott sett över en konjunkturcykel, och vi befinner oss fortfarande i en utdragen lågkonjunktur. Vi vet inte riktigt när den tar slut. Vi har dock presenterat en plan för hur vi skulle nå tillbaka till överskottsmålet. har däremot valt att i stället för att presentera en sådan plan säga att överskottsmålet ska överges. Det finns ingen hejd på och vilja att sätta sprätt på andra människors pengar, så överskottsmålet står mest i vägen för möjligheten att plocka av människor mer pengar och spendera ännu mer. Det tycker jag är ett bekymmer, och jag hoppas att vi kan fortsätta ha en bred parlamentarisk samsyn kring vikten av ramverk som ger stabila finanser även framöver. 12 (C): Under denna ganska korta debatt har redan en hel del intressant sagts. Jag vill tacka som å Alliansens vägnar gav en heltäckande bild av våra bevekelsegrunder för det här initiativet som en riksdagsmajoritet kommer att rösta igenom . En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Jag tillåter mig också tycka att det är lite intressant att finansutskottets ordförande, socialdemokraten , använder sin samarbetskollega som slagträ i debatten mot . Det tyder på ett samarbetsklimat i de regeringsbärande partierna som är långt ifrån så gott som vi är vana vid från allianspartiernas sida. Det är olyckligt att det har blivit en så hög grad av polemik och ett så pass högt tonläge i den här debatten, inte minst från och , för det här är en fråga som inte lämpar sig för det. Det finns gott om andra tillfällen att ta till brösttoner och använda starka uttryck för att beskriva sina politiska motståndares politik, men det här är inte platsen och tillfället. Här borde vi i varje läge eftersträva en bred samsyn och breda penseldrag i de processer som vi nu är inne i och går in i. Som nämnts i debatten var mycket delaktigt i att lägga det finanspolitiska ramverket på plats, då i samarbete med Socialdemokraterna. Det är ett exempel på ett framgångsrikt blocköverskridande samarbete som vi sedan har sett fler partier ansluta sig till. Det har tjänat mycket väl att det har funnits en bred samsyn om dragen i det finanspolitiska ramverket, givetvis inklusive överskottsmålet. Eftersom vi i var lite av föräldrar till det finanspolitiska ramverket tyckte vi att det var mycket olyckligt när Socialdemokraterna och regeringen för sedan ensidigt deklarerade att det nu var dags att gå ifrån överskottsmålet. tyckte vi att det var lika olyckligt när ett antal partier idkade politisk och juridisk kreativitet och bröt ut saker ur budgeten. Det är också en bärande del i det finanspolitiska ramverket att budgetförslag ska ses som en helhet, att man inte bryter ut enskildheter. Den möjligheten är något som vi nu förhoppningsvis har täppt till, och det är bra. Men oron fanns såväl då som den finns nu att det blir en ryckighet och brist på långsiktighet i tagen kring dessa viktiga frågor. Det finns i det här läget ett egenvärde i breda majoriteter. Man skulle nästan kunna säga att samsyn över parti- och blockgränser och samsyn är viktigare än om överskottsmålet ligger på , , eller vad det nu månde vara. Det är helt enkelt så att det finns ett mycket stort egenvärde i att ramverket i dess helhet, inklusive överskottsmålet, alltså vart vi siktar i det finansiella sparandet, står sig och håller även över regeringsskiften. Nuvarande överskottsmål har förändrats på grund av olika beräkningsgrunder och liknande, men det har i stort hållit , alltså . När vi nu initierar en process – eftersom en riksdagsmajoritet nu kommer att rösta för att tillsätta en utredning – är det viktigt att vi eftersträvar en så pass stor enighet att eventuella nya överenskommelser håller framöver. Det kommer att överleva både val och regeringsskiften om vi gör saker rätt här och . Jag tillåter mig att ställa mig frågan vad ordet samarbetsregering egentligen är värt. Det håller på att devalveras till oigenkännlighet och närmast bli något som man säger på skämt, för samarbetsregeringen vill ju inte samarbeta, inte ens i de här frågorna som till sin natur är helt rätt att samarbeta om. Här finns det inte för någon så många politiskt kortsiktiga poäng att vinna med att inte samarbeta, men inte ens om det här vill man samarbeta när vi nu presenterar vägen framåt till just ett sådant samarbete och en dialog. En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Vi vill föra samtal om detta. Vi vill att alla partier samlas i en parlamentarisk utredning för att exempelvis se över hur överskottsmålet har tjänat under och hur eventuella förändringar skulle slå för den svenska ekonomin. Det har ironiserats i debatten över att utredningen ska ta . Ungefär har vi sagt att man skulle behöva lägga på en sådan här process. Det är ganska vanligt för parlamentariska utredningar, och det finns utredningar som jobbar mycket längre än så. Det är också ganska vanligt för utredningar som inte är parlamentariska. Och jag hävdar att det finns ett egenvärde i att det får ta lite tid. Jag skulle vilja passa på att sjunga långsamhetens lov här. Regeringen är beredd att på en kafferast byta fot och ger en myndighet på sig att se över detta. Motsatsen till detta vore att eftersträva. Det finns alltså anledning att ha långsiktighet i tagen och låta denna process ta lite tid. Jag, och Alliansen tror att resultatet då blir bättre kvalitativt och håller längre. Jag får utgå från att det som en riksdagsmajoritet nu röstar igenom faktiskt genomförs. Det skulle vara klädsamt om representanter för reservanterna i den här debatten deklarerade att när en riksdagsmajoritet nu tar detta initiativ är det också något som ska genomföras. Det är lite av en sanitetsfaktor i sådana här frågor. och Alliansen har ett gemensamt alternativ som kommer att vinna majoritet i kammaren som det ser ut. Vi säger att det här regelverket är något som har tjänat oss mycket väl och som måste finnas kvar med sina grundförutsättningar, oavsett om det genomförs förändringar eller inte. Men en sak står helt klar, och det är att det alltid kommer att behövas ett ankare i ekonomin som håller nere utgiftsökningar och ökningar i skuldsättning. Överskottsmålet har varit precis detta ankare och har fungerat så , vilket gör det ännu viktigare att inte lättvindigt säga: kör vi helt plötsligt på balansmål, kosta vad det kosta vill. Vi vet inte riktigt vad det kommer att innebära, men har vi bestämt oss för att göra det. Det är uppenbart att det finns starka tecken på att man inom de rödgröna partierna redan har bestämt sig i den här frågan. Det är olyckligt. Jag tycker att man ska bestämma sig för att ändra målnivån först när analysen är gjord och man ser om det går att skapa ett brett samförstånd i de här frågorna. Så pass viktiga är de här frågorna för förtroendet för ekonomi. Det vore som sagt klädsamt att få höra att det beslut som tas av en riksdagsmajoritet också genomförs. Det om något vore en sanitetsnivå för en regering som fortfarande har ambitionen att kalla sig för samarbetsregering. kommer att fortsätta vara en kraft som driver på för bred enighet i de här frågorna. Vi kommer att eftersträva bredast möjliga samarbeten i de här frågorna för att de ska hålla och för att förtroendet för den svenska ekonomin inte ska påverkas. I detta anförande instämde och (båda C). 13 (S) replik: En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Jag tror inte att man med bästa vilja i världen kan kalla mitt anförande polemiskt. Det var en saklig beskrivning av ramverkets framväxt och dess beståndsdelar och av beslutsprocessen i , som vi har varit överens om. Däremot svingade vilt och fick naturligtvis rätteligen kritik för det av mig och . En eventuell förändring av överskottsmålet ska naturligtvis utredas under ordnade former. Detta uppdrag har gått till . Regeringen har sedan varit tydlig med att man tänker bjuda in till samtal om de resultat som levererar. Detta har inte oppositionspartierna varit nöjda med. De har velat att detta ska ske i en parlamentarisk utredning. Vi har inget som helst problem med det, även om vi, som jag sa i mitt anförande, tycker att det är onödigt. Vi tycker naturligtvis också att det är en väldigt lång process. Det kan jämföras med budgetprocessutredningen som också var parlamentarisk, en av de få som den borgerliga regeringen över huvud taget tillsatte. Den utredningen gick betydligt snabbare, och den behandlade en fråga som verkligen handlade om ramverket. Målnivån är inte ramverket. Målnivån är en del av budgeten och beslutas . Det läggs fram förslag om den i budgeten som sedan beslutar om i det första steget, som jag beskrev i mitt anförande. Det var något som alla var överens om i . Jag frågade i mitt anförande och i flera replikskiften om ni står bakom detta, om ni tycker att det är så man fattar beslut i de här frågorna. Jag fick inget svar från , men jag hoppas att kan ge mig ett besked. Den tolkning som jag beskrev förut, och som ni skriver om i ert eget initiativ, är att det som regeringen föreslår är det som gäller. Är det så? 14 (C) replik: Den här debatten får inte handla om huruvida man kan hitta ett halmstrå som säger att det är juridiskt och tekniskt möjligt att göra detta ensidigt. Vår invändning handlar om huruvida det är lämpligt att göra det ensidigt. Är det inte betydligt lämpligare att låta en sådan här process ta tid och eftersträva största möjliga enighet? Reducera inte diskussionen till en juridisk och teknisk fråga, för det här handlar om vad som är politiskt rätt. Jag har svårt att få ihop det säger. I ena stunden är det en viktig fråga som ni vill ha samtal kring. I andra stunden är det en fråga som är som vilken som helst och som regeringen kan ändra på en kafferast om man så önskar. Vad är det som gäller? Om det är en sådan liten fråga, varför ska vi över huvud taget tala om den? Jag tycker att det är en viktig fråga. Det är något som kräver långsiktighet, lugn och ro. Därför föreslår jag och Alliansen en sådan här utredning. säger att man vill föra samtal. Vi presenterar nu infrastrukturen för dessa samtal. Fem partier tycker att det ska genomföras i en parlamentarisk utredning. Det är en riksdagsmajoritet. Låt oss sätta igång arbetet! En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Tolka inte detta som att jag tror att inte kommer att göra ett bra jobb. Myndigheten kommer att kunna leverera ett bra underlag till en sådan här utredning. Så sent som refererade jag till att har sagt att era förändringar på arbetsmarknadssidan och er höjning av arbetsgivaravgifterna för unga kommer att dämpa sysselsättningen. Jag litar på det säger. Men denna fråga är så viktig att fler måste få komma till tals. Inte minst måste en politisk process sättas igång och avslutas där vi eftersträvar största möjliga enighet och breda koalitioner innan vi gör några förändringar och innan vi bestämmer oss. Det är så vi bygger förtroende för den svenska ekonomin. 15 (S) replik: Som jag har varit tydlig med har vi inga som helst problem med samarbete och breda lösningar i denna fråga. Det har varit regeringens inriktning att skaffa sig ett rejält sakligt underlag för att sedan ha en diskussion med partierna. har svårt med frågan eftersom de bröt mot överskottsmålet och absolut ville hålla fast vid det oavsett vad en sådan här utredning kom fram till. har de ändrat sin position, och har säkert haft en roll i den positionsförändringen. Det är bra. Vi har gärna samtal om detta och kommer gärna överens brett. Det är dock viktigt när vi har slutit en överenskommelse i en budgetprocesskommitté och kommit överens i en decemberöverenskommelse att vi kan lita på att innehållet i det också gäller. Självklart vill vi ha breda överenskommelser, men budgetlagen, riksdagsordningen och decemberöverenskommelsen är tydliga med att detta är något som regeringen kan genomföra ensidigt. Jag säger inte att regeringen ska göra det, för det är mycket bättre med breda lösningar på detta område liksom på många andra. Men om vi vill ha en bred överenskommelse finns det väl en poäng i att vi också hedrar de överenskommelser vi har ingått tidigare och det som blir konsekvenserna av dem, nämligen att det här finns en sådan möjlighet för regeringen. Det är bra om , Socialdemokraterna, och alla andra partier kan diskutera denna fråga och komma fram till en bra lösning för det som ska gälla framåt i tiden. Så har vi gjort fram tills , och det har varit bra för . Skulle det visa sig vara en dum position att stå kvar i det aktuella läget kan man inte ge ett enda parti vetorätt i en förändring. Det är inte en rimlig utgångspunkt för dessa samtal. Men vi har gärna breda samtal. 16 (C) replik: Huruvida Alliansen bröt mot överskottsmålet är ett halmstrå som både och griper efter. Den budget som vi lade fram och som gick igenom visade en väg till överskott till 2018. Banan var klar, vilket vet. Låt mig vara ärlig och säga att om Alliansen hade vunnit valet och haft makten är det inte alls säkert att vi hade klarat det. Det finanspolitiska ramverket är så upplagt att det finns en flexibilitet, och när det sker förändringar i ekonomin och omvärlden måste en regering kunna möta det. En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket Vi har lagt fram budgetar under en rad år som har gått med underskott för att stimulera den svenska ekonomin och för att freda jobb i välfärden och annat. Det är därför sant att vi har befunnit oss en bit från överskott, men det viktiga är att om vi hade röstat igenom socialdemokratiska budgetar hade vi varit ännu längre från ett överskottsmål eller balansmål. Vi hade haft betydligt mindre pengar i ladorna. och decemberöverenskommelsen gäller. Allt vi har kommit överens om gäller. Jag utgår därför från att det vi kommer att rösta om – att en riksdagsmajoritet säger att vi ska ha en parlamentarisk utredning om detta som ska vara klar senast – också ska gälla. Eller hur, ? 17 (V) replik: Det du undvek att ta upp, , var att ni i praktiken lämnade överskottsmålet. För varje budget ni lade fram sköt ni fram tiden för när ni avsåg att nå målet. Så såg det ut. Det kan ta lite tid innan man vågar se verkligheten i vitögat. Det valde den borgerliga regeringen på ett sätt eftersom man lämnade överskottsmålet i praktiken, men man ville inte erkänna det offentligt. Det tycker vi att man borde ha gjort. drev denna fråga och fick även in den i den politiska debatten. Efter finns det nu en rätt stor samstämmighet bland ekonomer på både höger- och vänstersidan och bland arbetstagare och arbetsgivare om att det är dags att lämna detta mål. Ni har till slut också kommit dit, vilket är bra. Ni är också i ett skede där ni anser att överskottsmålet ska lämnas därhän. Vi borde diskutera varför överskottsmålet har spelat ut sin roll. Som dagens samhälle ser ut kan vi inte ha pengarna i sig som mål. Vi måste ha mål som gör att vi tar itu med de samhällsproblem vi har , inte dem vi hade . försökte i sitt anförande glömma bort att vi har 760 miljarder i nettoförmögenhet i staten. Det är alltså knappast statsskulden som är det stora samhällsproblemet . Att vi har massarbetslöshet, att unga inte kan flytta hemifrån och att barn går ut skolan utan fullständiga betyg är det stora samhällsproblemet tillsammans med den nödvändiga klimat- och miljöomställningen. Det vore bättre att föra en politisk diskussion om detta och utgå från vilka redskap vi behöver för att lösa det. 18 (C) replik: kanske har en poäng. Ska vi verkligen låta vara med i denna process med tanke på att det inte finns ett enda område där de inte vill lägga mer pengar och därigenom dränera svenska statens ekonomi? sa att jag undvek att ta upp överskottsmålet, men det var väl precis det jag och debatterade. Jag erkände att alliansregeringen lade fram ett antal budgetar som visade underskott för att vi ville värna jobben i välfärden och göra satsningar på jobb och företagande, för det är sådant som bygger starkt. Det kunde vi göra för att det fanns gott om pengar i ladorna tack vare att vi hade en låg statsskuld. En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket