prot · H209102 · 2015-05-22 00:00:00 — Behovet av nyproduktion av framför allt mindre lägenheter är stort. Den föreslagna subventionsgraden på är i enlighet med vad som gällt för tidigare ROT-avdrag. har undersökt hur ett slopande av ROT-avdraget skulle kunna påverka svartarbetet och funnit en begränsad effekt. Det gör att påverkan på svartarbete kan antas vara ännu mindre av ett begränsat ROT-avdrag. 89 (M): Jag vill börja med att konstatera att det gått sedan jag lämnade in min interpellation och sedan sista svarsdagen inföll. Två månaders svarstid känns inte helt okej. Jag kan konstatera att finansministerns svarstider blir allt längre för varje interpellation. Jag vet inte heller om jag riktigt kan tacka finansministern för svaret på det sätt som man normalt brukar göra i kammaren. Tyvärr fick jag inget svar på min fråga över huvud taget. Jag fick ett försvarstal för det försämrade ROT-avdraget, vilket jag tänker bemöta i nästa inlägg. Min fråga var vilka ytterligare vallöften finansministern avser att bryta . Den frågan besvaras inte alls. Att hålla vallöften är inte något man kan göra lite grann när man vill. Vallöften är ofta det som avgör hur väljarna röstar. Om väljarna hade vetat före valet att ROT-avdraget skulle försämras och att bensinskatten skulle höjas efter valet så hade troligen en del väljare röstat annorlunda. Det den nuvarande regeringen gjort är därmed att lura till sig regeringsmakten med falska löften. Det är allvarligt i en demokrati att väljarna inte kan lita på sina politiker. Det är kanske därför som det till exempel står i att av väljarna ansåg att vårbudgeten är en katastrof. Det är ganska rejäla reaktioner. De utvärderingar som gjordes under Alliansens regeringstid visade att vi var bra på att hålla våra vallöften, och vi gjorde det på alla större och viktigare politikområden. Det fanns undantag. Det var ofta när EU-regler förhindrade någon ny idé och vi fick pröva nya vägar. Jag är stolt över att den moderatledda alliansregeringen höll sina löften. kan inte vara lika stolt över sin regering. Det finns ett klassiskt uttalande från en tidigare socialdemokratisk riksdagsledamot som heter . Han konstaterade en gång: Folk uppfattar vallöften som löften. Det är ett problem för oss. Frågan är om Socialdemokraterna har samma slarviga syn på vallöften som de hade då. Faktum är att dåvarande S-ministern var ärligare med sina bevingade ord . Hon sa: Det är ett löfte att det är en målsättning som vi lovar att ha som mål att arbeta för. Det var ganska ärligt. Hon vågade inte ställa ut några större vallöften. Det kanske är något för finansministern att ta efter i kommande valrörelse. Bakgrunden till min fråga var att denna regering uppvisar en strid ström av brutna vallöften. Bara inom finansministerns eget ansvarsområde finns flera exempel. Förutom det försämrade ROT-avdraget handlar det om synen på överskottsmålet och höjningen av bensinskatten. I förra interpellationen från hittade vi ytterligare ett vallöfte som man bröt, nämligen friskvårdsavdrag för ridning. Det finns fler. Gemensamt för dessa förslag är att de återspeglar en närmast desperat jakt på pengar för att kunna genomföra olika bidragshöjningar som man lovade under valrörelsen utan att ha någon finansiering. Men det kostar också att bygga sitt regeringsinnehav på och stöd. Det är inga billiga fläskben Socialdemokraterna måste betala till dessa två ibland ganska extrema partier. En regering som inte förbereder sig är oförberedd, som vår tidigare statsminister ofta konstaterade under valrörelsen. Exakt så blev det, och det kostar! Med tanke på detta och andra ministrars yviga löften om både det ena och det andra finns en uppenbar risk att finansministerns numera tomma lada behöver ytterligare påfyllning. Det är som alltid vi skattebetalare som får betala notan. Berätta nu för mig och svenska folket, : Vilka ytterligare vallöften avser regeringen att bryta? 90 Finansminister (S): talar om vallöften och tycker att den tidigare alliansregeringen var fantastisk på att uppfylla sina vallöften. Berätta gärna var någonstans i valmanifesten det stod att man önskade sig en ökad arbetslöshet, att skolresultaten skulle falla snabbare än i något annat jämförbart land eller att underskotten i statsfinanserna skulle vara så stora att svenska folket lånar 10 miljarder . Det är på det mer övergripande planet. Vi kan ta de mer konkreta sakerna. Var någonstans i Alliansens valmanifest eller valmanifest stod det att bensinskatten skulle höjas innan man höjde bensinskatten? Var någonstans stod det att man skulle sänka skatten på lånade pengar? Eller stod det tvärtom i Alliansens valmanifest 2010 att man bara skulle genomföra det femte jobbskatteavdraget och en höjning av brytpunkten om man kunde säkra överskott? Hur var det nu med överskottsmålet, som i valrörelsen dyrt och heligt lovade skulle nås till 2018? efter valet har man skjutit fram datumet, och inte bara det. Därutöver har man i sin budgetmotion luftfinansierat med Monopolpengar två av tre finansieringskronor. Det regeringen nu gör med vårpropositionen är att vi börjar leverera på våra vallöften. Vi var tydliga med att vi ville satsa resurser på skolan för att vända utvecklingen i skolan. Vi vill införa 90-dagarsgaranti för ungdomar. Där tar vi de första viktiga stegen. Vi tar viktiga steg för att öka järnvägsunderhållet och för att öka möjligheterna för ungdomar att få en utbildning i stället för att gå långtidsarbetslösa. Vi bygger ut komvux och yrkesvux. Vi satsar mer på klimatinvesteringar. Vi höjer taket i a-kassan och genomför en rad andra åtgärder som vi lovade i valrörelsen. Vi börjar med den här budgeten att leverera på våra vallöften. Det kommer vi att fortsätta att göra . 91 (M): Finansministern räknar upp ett antal saker som hon menar att vi inte lovade i vårt valmanifest. Nej, , vi lovade inte i vårt valmanifest att skulle drabbas av den djupaste finansiella krisen i modern tid. Det var lite svårt att veta det innan det hände. Det är klart att det hade betydelse både för arbetslösheten och för statsfinanserna. Men det vi gjorde var att vi prioriterade klokt under krisen, vilket många har gett regeringen beröm för. Vi såg till exempel till att kommunerna fick kraftiga tillskott; annars hade vi nog sett mycket allvarligare effekter av krisen. Vi klarade väldigt bra genom krisen, och det är jag stolt över att vi gjorde. Vad gäller bensinskatten sprider Socialdemokraterna och en myt när de påstår att vi lovade att vi inte skulle höja några bensinskatter inför valet . Det finns inga sådana löften. I Alliansens gemensamma valmanifest nämns inte bensinskatten över huvud taget. Vi bröt alltså inte mot något vallöfte när vi höjde den. I själva sakfrågan om ROT-avdraget, som jag tänkte gå in lite på , åberopar finansministern bara sin egen tidigare arbetsgivares, , remissyttrande. Hon bortser helt från alla de tunga remissinstanser som pekar i motsatt riktning och riktar hård kritik mot förslaget. har visserligen sagt att en minskning eller ett slopande av ROT-avdraget skulle få en begränsad effekt på svartjobben, men en begränsad effekt innebär ju inte att det inte blir någon effekt alls. Både och är betydligt mer oroade och varnar för ökat svartarbete. Lönsamheten för svartarbete blir bättre, och det finns en uppenbar risk att detta ökar, skriver till exempel . skriver att det finns risk att svartarbetet kommer att öka i väsentlig mån och därigenom den ekonomiska brottsligheten. Det är två helt andra inspel i frågan än det som har gjort. Det är också intressant att läsa vad skriver om hur statskassan faktiskt tjänar på ROT-avdraget när man även räknar in den framtida skatten på den kapitalvinst som uppstår till följd av den värdehöjande förbättringen av bostaden. Man beräknar att uppgick skattereduktionen för ROT-arbete mycket riktigt till nära . Men staten fick direkt tillbaka 14,6 miljarder till följd av de direkta skatterna kopplade till det utförda arbetet. Det var inte någon minuspost på 17 miljarder, som finansministern påstår. Om man räknar med den framtida skatten på kapitalvinst till följd av att man har förbättrat sin fastighet och får antingen högre värde eller mindre förbättringskostnader som minskar vinsten, och om man har gjort saker på sin fastighet som annars kanske aldrig skulle ha gjorts uppgår skatteintäkterna enligt till 22 miljarder. Det är alltså en vinst för statskassan på 5,2 miljarder. Jag undrar igen: Varför vill finansministern försämra en reform som såväl uppskattas av hushållen och skapar fler arbetstillfällen som minskar svartjobben och går plus ekonomiskt för staten – trots att hon före valet lovade tvärtom? Det är inte bara ett vallöftesbrott. Jag tycker att det är dumt – dumt på riktigt! 92 Finansminister (S): Det är bra att tycker att man ska prioritera utifrån förutsättningar. Jag antar att då också tycker att när verkligheten förändras är det viktigt att man anpassar politiken. Kostnaden för ROT-avdragen ökade med 2 miljarder bara . Om man i ett sådant läge vill ta ansvar för de offentliga finanserna är det också viktigt att man försöker stoppa denna kostnadsutveckling. Det är precis det regeringen försöker göra. I valmanifestet 2010 för stod det tydligt att man inte skulle sänka skatten och genomföra ett femte jobbskatteavdrag om man inte kunde säkra överskott. Men det var inget överskott 2014 när man sänkte skatten med lånade pengar. Det var ett underskott – ett underskott på . Det utökades av att man sänkte skatten trots att man inte hade säkrat överskott. Det är svårt att se hur logiken hänger ihop med det som stod i valmanifestet. Eller handlar också detta om att prioritera utifrån förutsättningar? Ni lovade också i valrörelsen att ni skulle säkerställa att överskottsmålet skulle nås till 2018. Där har ni ändrat er. Är det ett vallöftesbrott eller inte? Det är svårt att hävda att ROT-avdraget skulle vara självfinansierande. När vi gör beräkningar på finns det ingenting som tyder på att detta på något sätt skulle kunna vara självfinansierande. Jag vet att det är en dröm hos många moderater att man ska kunna sänka skatten och att det är gratis att göra det. Men tyvärr är inte ROT-avdraget någon gratislunch. Det kostar skattebetalarna pengar – mycket pengar. Det kostar också skattebetalarna en ökande andel av våra gemensamma utgifter, och det är en kostnad som har ökat år för år. Bara ökade den med 2 miljarder. Om man vill ta ansvar för de offentliga finanserna måste man också se till att stoppa områden där utgifterna ökar på det här sättet. 93 (M): Finansministern säger att verkligheten förändrades. Jag undrar vad det är för verklighet som har förändrats sedan valrörelsen fram till när det gäller ROT-avdraget. Fler människor använder ROT-avdraget, och det har långsamt ökat . Det är ingen nyhet; så har det sett ut . Det gäller även RUT-sektorn och HUS-avdragen i övrigt. Vad gör det om fler människor använder ROT-avdraget om det medför att vi får fler arbetstillfällen, mindre svartjobb och ökade skatteintäkter till statskassan i den andra änden? Vad är problemet? Finansministern borde tvärtom tycka att det är jättebra att det är fler som använder ROT-avdraget eftersom nästan alla pengar kommer tillbaka direkt och den lilla mellanskillnaden med god marginal täcks av att man får in mer kapitalskatt när människor får bättre värden på sina fastigheter när de säljer dem. Jag har svårt att se problemet. Jag konstaterar att finansministern underkänner sin egen myndighet, , som hävdar att detta går med plus. säger att det inte finns någon möjlighet att det kan vara så. Jag undrar om finansministern över huvud taget talar med . Har ni någon dialog i frågan? Jag tycker att det är märkligt att en statlig myndighet fullständigt underkänns av finansministern. Under Alliansens regeringstid sänkte vi skatterna, och ökade skatteintäkterna kraftigt. Det är ingen konstighet; det är ganska självklart. Om man sänker skatten så att fler människor kommer i arbete är det fler människor som betalar skatt. Var och en betalar lite mindre per man, men totalt sett får man in mer pengar. Det är detta som är den kloka ekvationen, vilket finansminister tyvärr aldrig kommer att medge. Men det är faktiskt sanningen. 94 Finansminister (S): sa tidigare att eftersom bensinskatten inte nämndes i Alliansens valmanifest var det inget löftesbrott att höja den. Sedan säger han att det faktum att vi nu ändrar ROT-avdraget och tar ansvar för den kostnadsutveckling som har varit med den är ett löftesbrott. Men det stod ingenting om ROT-avdraget i Socialdemokraternas valmanifest. Enligt den logik som har bör han därför inte längre kalla ROT-förändringen för ett löftesbrott – i alla fall inte om det ska gälla samma regler för moderater som för socialdemokrater. är helt övertygad om att ROT-avdraget är fullt självfinansierande. Det är inte den bedömning som gör i de beräkningar som vi gör av ROT-avdraget. Det har en kostnad, liksom andra skattesänkningar. Om det nu är så som i önskedrömmar – att skattesänkningar ger ökade skatteintäkter – återstår naturligtvis den fråga som är mycket retorisk: Varför går inte fram i sina motioner med ytterligare stora skattesänkningar? Det måste ju vara så att inte har stöd för den tanken ens i sitt eget parti. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:451 om arbetsgivaravgifterna för unga 95 Finansminister (S): har frågat mig på vilket sätt en höjning av arbetsgivaravgifterna för unga förbättrar möjligheten för företag att växa och anställa samt hur ungas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden påverkas. Vidare undrar han om jag är beredd att göra en förnyad analys av effekterna av en höjning av arbetsgivaravgifterna. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet, i synnerhet bland unga. har en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. De nedsatta socialavgifterna för unga, som den borgerliga regeringen införde i syfte att sänka ungdomsarbetslösheten, har helt enkelt inte fått avsedd effekt. För att kunna genomföra angelägna satsningar i syfte att öka sysselsättningen slopas nedsättningen. Resultaten i IFAU:s utvärdering av de nedsatta socialavgifterna för unga indikerar att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. De unga som är i störst behov av stöd tycks alltså inte ha hjälpts alls av en åtgärd som kostar . Uppenbarligen har inte företagens möjligheter eller vilja att anställa unga ökat i den omfattning som den förra regeringen hoppades på. , , och Arbetsförmedlingen instämmer i bedömningen att de nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. För att öka sysselsättningen bland unga måste nu insatserna på ett mer effektivt sätt riktas mot unga i behov av stöd. Regeringen bedömer att viktiga orsaker till många ungas problem på arbetsmarknaden är brister i utbildningssystemet och deras anknytning till arbetsmarknaden. Vi har därför i vårändringsbudgeten föreslagit bland annat ökade satsningar på skolan, fler utbildningsplatser på komvux, yrkesskola, universitet och folkhögskola samt införande av utbildningskontrakt och traineejobb. Jag ser ingen anledning att göra en förnyad analys av effekterna av de nedsatta socialavgifterna för unga. Analyser och utvärderingar från oberoende aktörer indikerar samstämmigt att detta är en dyr och ineffektiv åtgärd. 96 (KD): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Även jag känner förstås till slutsatsen i IFAU:s rapport . Men den säger inte att sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga inte har haft någon effekt. Den har, enligt rapporten, skapat 6 000–10 000 nya jobb. Jag vet också att hänvisar till den studien i den rapport som de presenterade , i vilken rådet alltså inte väljer att avråda regeringen från att genomföra höjningen. Av detta kan man dock inte, som finansministern gör i sitt svar, dra slutsatsen att sänkningen inte har fått avsedd effekt. Den har definitivt bidragit och lett till fler jobb, som har kommit vissa unga till del. Och den förhindrade med största sannolikhet att andra unga blev av med sina jobb då och övriga världen gick igenom en djup lågkonjunktur. Det är dock inte det som jag frågar interpellation. Jag är nyfiken på hur den kraftiga skattehöjning som regeringen vill genomföra dels förbättrar möjligheten för företag att växa och anställa, dels underlättar just ungas möjlighet att få in en fot och få fäste på arbetsmarknaden. Regeringen höjer skatten på jobb och företagande med 18 miljarder. Även om finansministern menar att sänkningen ska ses som en ineffektiv åtgärd har den ändå haft en positiv effekt i en svår ekonomisk tid. ska reformen tas bort. Då lär den i hederlighetens namn få åtminstone motsvarande negativa effekt. Mycket talar för att den negativa effekten nu snarare kommer att bli större än den positiva effekten var då man gjorde nedsättningen. Det beror helt enkelt på att näringslivet, på grund av den hårda internationella konkurrensen och digitaliseringen, inte kan kompensera kostnadsökningarna med prishöjningar. är det inte heller möjligt att sänka lönerna när de sammantagna lönekostnaderna ökar. har räknat på att så många som drygt 18 000 helårsarbeten kan vara i fara om regeringen driver igenom sin plan. räknar med kostnadsökningar för handeln på omkring 3 ½ miljard kronor. Det motsvarar kostnaden för drygt 11 000 heltidsjobb, enbart inom handeln. Det blir mycket siffror, men det är viktigt att komma ihåg att det här inte bara är siffror. Bakom var och en av dem finns det en ung människa som strax står utan jobb. Hur förbättrar regeringens förslag om höjda arbetsgivaravgifter möjligheten för företag att växa och anställa? Och hur stärker det ungas ställning på arbetsmarknaden? 97 (KD): Jag vill tacka finansministern för svaret på interpellationen. Tack också till för interpellationen! Det har riktats kritik mot den sänkta arbetsgivaravgiften för unga; den är inte tillräckligt träffsäker. Det var också anledningen till att Alliansen gjorde om förslaget och lade fram ett nytt med sänkta arbetsgivaravgifter ned till och då upp till . Socialdemokraterna gick till val på att ta bort ungdomsrabatten i två steg. Men efter budgetnederlaget måste regeringen genomföra Alliansens förslag och sänka arbetsgivaravgifterna för de yngre. Det lagförslaget trädde i kraft . Men i ändringspropositionen tas det här bort, och man räknar med att stegvis höja arbetsgivaravgiften igen till normal nivå. Det sker i ett första steg från . Regeringen har alltså bestämt sig. Socialavgifterna för unga ska höjas till den nivå som gäller för alla arbetstagare. Vägen är utstakad. Och jag tror att beslutet sågs mer som ett paustecken i det partitur som vår finansminister dirigerar. Regeringen ondgjorde sig till och med över att vi i oppositionen satte käppar i hjulet genom att ha fräckheten att hävda vårt eget förslag, som vi förstås tror är både rätt och riktigt för att få fler ungdomar i arbete. Vänsterregeringen ville att oppositionen skulle lägga sitt förslag åt sidan, trots dess demokratiska legitimitet, eftersom vänsterregeringen ändå skulle återkomma med sin höjning av arbetsgivaravgiften för unga. Det är ett mycket märkligt resonemang. Vad säger då branschen om det som regeringen snart genomför? har varit inne på några siffor och konsekvenser. För telefonförsäljnings- och kundtjänstföretagen, där nära hälften av de uppåt 200 000 anställda är ungdomar, innebär vänsterregeringens förslag kostnadsökningar på 2 000–per ung anställd. De räknar med upp till 5 000 färre arbetstillfällen som en direkt konsekvens av höjningen. På Ica arbetar 25 000 unga. I interpellationen har ett exempel från i . Men totalt är det alltså 25 000, och hälften av butiksmedarbetarna är . En Icahandlare säger att ungdomsrabatten har gjort butiksägarna mer benägna att utforska nya idéer och affärsmöjligheter, till exempel bemannade diskar. Den personen säger: ”kommer vi att tänka till på ett helt annat sätt innan vi anställer. Vi blir mindre kreativa och konsoliderar i stället mer.” Inom detaljhandeln arbetar 90 000 ungdomar, cirka en femtedel av alla ungdomar som har ett jobb. Nära tre av tio handlare säger att höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar kommer att tvinga dem att minska antalet anställda. Det är klart att de yngre nog får det lite svårare att få in en fot på arbetsmarknaden om kostnaden ändå blir densamma, oavsett om det gäller för en ungdom upp till 23 eller någon som är något äldre och mer erfaren. 98 Finansminister (S): Jag vill inleda med synpunkter på historieskrivning. Vi har lagt fram en proposition i enlighet med det budgetbeslut som gick igenom i . Vi har också agerat i på ett sådant sätt att vi regeringspartier har hållit oss till decemberöverenskommelsen. Däremot var det inte självklart att Alliansens önskemål var att krångla till det för företagen genom att de skulle ha tre olika arbetsgivaravgifter för ungdomar. Jag tyckte inte att det var självklart att det verkligen var allianspartiernas önskemål. Men var det allianspartiernas önskemål att göra det krångligt för företagen på det sättet. Och regeringen har levererat i enlighet med de beslut som har fattat. Jag skulle ha svårt att stå här och argumentera om det hade skapats väldigt många jobb när man sänkte arbetsgivaravgiften för unga. Men så är det ju inte, utan det här är en åtgärd som har verkat år ut och år in utan att vi har sett någon effekt på ungdomsarbetslösheten. När man har en åtgärd i 20-miljardersklassen – 20 miljarder motsvarar 40 000 anställda i offentlig sektor – som får verka år ut och år in, ett experiment i gigantisk skala med våra skattepengar, då måste man om man vill ta ansvar för statsfinanserna också fundera igenom om detta är ett förnuftigt sätt att använda våra gemensamma skattepengar. Från regeringens sida har vi kommit fram till att det här inte går att försvara. Vill man ta ansvar för de offentliga finanserna behöver man se till att vi använder våra skattepengar på effektivast möjliga sätt. Det här har uppenbarligen inte varit det effektivaste sättet. Ni talar om olika branscher där många ungdomar arbetar. Men i de branscherna jobbade många ungdomar även innan man sänkte arbetsgivaravgifterna, och de har inte blivit fler. Det har inte blivit särskilt många fler jobb med den här åtgärden. Vi har inte sett att arbetslösheten har gått tillbaka så som jag är helt övertygad om att man hade ambitionen att den skulle göra när man införde åtgärden. experimenterande med våra skattepengar har den inte haft den effekt man hoppades på, och då behöver man faktiskt göra någonting annat. 99 (KD): Naturligtvis är det, som finansministern påtalar, inte enbart skatteförändringar som har effekt. Det spelar roll även vad man lägger resurserna på i statsbudgeten, så det kan väl vara värt att titta lite närmare på det. När den helt slagit igenom 2017 beräknas regeringens föreslagna höjning, eller dubblering, av arbetsgivaravgifterna för unga innebära högre intäkter till staten på . Det har vi konstaterat är mycket pengar, som det alltså i stor utsträckning är företagen som ska stå för – i högre kostnader för att anställa unga till riktiga jobb. Precis som finansministern lyfte fram vill regeringen lägga de här pengarna på andra saker. I sitt svar lyfter statsrådet fram ett antal områden. Det är införande av rätt tveksamma satsningar på traineejobb och utbildningskontrakt, och det är i och för sig hyfsat lovvärda satsningar på skola och utbildning. Men, herr talman, även med den breda definition av jobbsatsning som finansministern använder är summan av de här satsningarna bara , alltså ungefär en tredjedel av de pengar som regeringen tar in på höjningen av arbetsgivaravgifterna. Resten av pengarna, de övriga 12 miljarderna, går till vad då? Jo, en del går till olika välfärdssatsningar. Men en annan del går till olika typer av bidragshöjningar, till exempel av a-kassan.