prot · H20976 · 2015-03-20 00:00:00 — Men det är naturligtvis intressant och viktigt att veta om och när en sådan här resa planeras. Det är bra att känna till. Jag behöver ingen redogörelse i detalj, men det är intressant och viktigt att veta om en resa planeras i närtid. Jag säger det igen. Det är bra att regeringen bekräftar att den här linjen hålls inom ramen för agerandet i EU, där det är oerhört viktigt att hålla trycket uppe och att inte förlora enigheten. Så fort det börjar spricka i kanten eller börjar krackelera är risken stor för att man börjar spela ut olika länder mot varandra. Det är då samma sak här. Det är en balansgång att komma vidare. Med tanke på resultatet från gårdagens europeiska råd tycker jag att vi är på rätt väg. Jag välkomnar också att regeringen i EU driver just det här med att man ska förbereda för nästa steg. Jag hoppas ändå att vi gemensamt kan vara medvetna om risken för att det uppfattas som att man skulle låta sig påverkas. Det måste man ha med sig i all sin kommunikation. Det är snarare ett medskick. 45 Utrikesminister (S): Tack, , för det stödet och den uppbackningen! hoppas jag att jag har hjälp av oppositionspartierna med att förklara att det inte sker någon sådan påverkan. Vi låter inte något annat land påverka vare sig hur vi utformar övningsverksamhet eller hur vi agerar när det gäller vår utrikes- och säkerhetspolitik. Vi håller ihop, och vi gör det genom att vi regelbundet redovisar våra positioner, vår ställning och vår sakpolitik gentemot oppositionspartierna i . Vi kommer till både och utrikesutskott och redovisar det, hur vi rent faktiskt framför våra åsikter, vilken position vi har och hur vi röstar, när det är nödvändigt, i EU. Det är där politiken formas, och det är där vi har vår viktigaste bas. Det handlar om att hålla ihop EU-länderna och att se till att vi är konsekventa. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:327 om hållning till Republiken () 46 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att ge samma observatörsstatus i FN som har och om jag och regeringen avser att verka för att erkänner . Låt mig börja med frågan om ett erkännande av . I likhet med de allra flesta andra länder för en ett-Kina-politik. Detta innebär att vi inte erkänner som en självständig stat och att inte har diplomatiska förbindelser med . Regeringen avser inte att erkänna . Trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser har breda och frekventa kontakter med , och regeringen har för avsikt att fortsätta att utveckla våra förbindelser. Handel utgör en central del av våra relationer. Ett uttryck för detta är bland annat att och träffas i det så kallade diskutera hur våra kontakter på främst det ekonomiska området kan främjas. Även till exempel akademiskt utbyte och parlamentariska kontakter med är väl utvecklade. När det gäller frågan om observatörsstatus för i FN är den hypotetisk, eftersom inte har lämnat in någon ansökan. Regeringen har därför inte haft anledning att ta ställning till detta. ställer sig positivt till att kan delta i internationella organisationers arbete, under förutsättning att detta inte kräver status som stat. Det finns många områden där deltagande kan ge ett positivt bidrag till internationell samverkan, exempelvis inom viktiga globala frågor, som hälsa, klimat och luftfart. 47 HANS (M): eller, som det officiellt heter, Republiken grundades för och har under utvecklats från att ha varit en hårdför diktatur till att vara ett demokratiskt land. Det är ett land som har kontroll över sina gränser. Det är ett land som har en utvecklad välfärd. Det är ett land som har en hög utbildnings- och forskningsnivå. Det är ett land som bedriver handel med omvärlden. är , mig veterligen i alla fall, den enda fungerande demokrati i världen som saknar en plats i . blev faktiskt utslängt från – det var 1971. var med som ett av de länder som grundade och satt med i dess säkerhetsråd. Men 1971 hände någonting, och det är någonting som omvärlden inte ska vara stolt över . Man vände ryggen och släppte in , , som fick överta plats i . Jag skulle faktiskt vilja säga att det är en ganska skamlig hantering av en av de grundande nationerna i . Det finns några länder som har gjort någon form av bot, kan man säga. har genom sitt militära stöd till garanterat säkerhet. Men det finns många länder som skulle kunna göra mycket mer. har erkänt staten , herr talman. Huruvida det var klokt eller oklokt är en diskussion som vi kan ta i ett annat sammanhang. Det svenska signalspråket är dock ganska tydligt, nämligen att engagerar sig även om statsbildningen inte är fullt på plats eller fullt under kontroll. Det borde kunna öppna möjligheter för andra länder att också få välsignelse. Turen kan då komma till länder med utvecklad demokrati, stabil ekonomi, framstående utbildning och forskning samt ett utvecklat välfärdssystem. är i det sammanhanget en ganska tydlig kandidat på området. Jag noterar att utrikesministern svarar på min interpellation med att regeringen inte avser att erkänna . Det finns dock en annan dimension, som jag också har interpellerat om, och det gäller möjligheten att ha observatörsstatus i . Med anledning av den bakgrund och historik har i är det inget sympatiskt svar att säga att inte har lämnat in någon ansökan. har varit inne i . De har varit inne i den församlingen, på plats, och som sagt blivit utslängda. Man kan väl därför utgå ifrån att kandidaturen till FN om observatörsstatus borde vara tämligen stående från sida. När nu har öppnat ask och tagit initiativ till att gå före borde dock detta kunna vara ett utomordentligt lämpligt tillfälle för att gå före, erkänna som nation och, vilket kanske är den enklare vägen, se till att får observatörsstatus. Det är en status har haft . 48 (M): Jag följer upp fråga till utrikesministern, och jag skulle egentligen vilja grunda den i ställning som en självständig stat. har faktiskt, och genomför, fria, självständiga och demokratiska val. representerar också de resultat valen genererar – det blir skifte av majoriteter i de fall valresultatet så visar, och så var det senast. Det är ett av de kriterier vi normalt ställer upp för en demokrati. Det finns fungerande civila institutioner, och det finns fungerande ministerier. Just det som oftast efterlyses uppfylls, nämligen de kriterier som brukar ställas på en självständig stat. Jag får be om ursäkt för att jag står här och sluddrar lite grann; jag har varit hos tandläkaren och är fortfarande bedövad i munnen. Min fråga till utrikesministern är varför det är så svårt att acceptera och erkänna som självständig stat. Jag känner väl till förhållningssätt, men jag tycker att det är tråkigt att ett litet, demokratiskt land ska hamna i skuggan av en stor auktoritetsstat. När det sedan gäller säkerhetsrådet skulle en observatörsplats där kunna ytterligare underlätta för att räknas och höras i andra internationella sammanslutningar samt bidra till en fredssituation i den delen av världen. Det är lika viktigt att det finns fred, lugn och ro och demokratier i den asiatiska delen av världen som i den europeiska. 49 (S): Jag har tagit del av interpellationen och av svaret, och jag hade inte tänkt lägga mig i debatten. Jag måste dock ställa några frågor till och . Vi har i haft en moderat utrikesminister som heter . och har funnits under hela . Jag undrar alltså om det är först nu ni har sett situationen. Varför har ni inte ställt frågan till tidigare? Är det så att ni känner att det är först nu man skulle kunna bedriva en annan typ av utrikespolitik? Varför ett så sent uppvaknande – vad har ni gjort ? 50 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! När det gäller de frågor som ställs om finns det inga skillnader mellan den här regeringen och den tidigare. Det vill jag gärna framhålla. följer, precis som samtliga EU-länder och flertalet andra länder, en så kallad ett-Kina-politik. Därmed har vi inga diplomatiska förbindelser med . Realiteten bakom en sådan politik är att inget land kan välja att ha diplomatiska relationer med både och . uppskattar vi förstås den taiwanesiska demokratin och respekten för mänskliga rättigheter, och vi har väl utvecklade inofficiella kontakter med . Vi har ett utbyte inom handel, utbildning, kultur och forskning, och även samarbetet mellan parlamentariker är omfattande. Vi värnar dessa relationer med och ser gärna att kontakterna utvecklas ytterligare inom ramen för ett-Kina-politiken. kontaktytor är nämligen också ett gott stöd för ekonomi och demokrati, och det stärker förutsättningarna för att i dialog med avgöra sin egen framtid. Konkreta exempel på kontakterna med är, som jag nämnde redan i svaret på interpellationen, det som ägde rum i . Då var statssekreterare med. kommer det att äga rum i , även då på statssekreterarnivå, och är ett av de länder som har haft flest möten med i det här formatet. Det är just ett tillfälle för ekonomiska förbindelser och för svenska och taiwanesiska företagare att träffas och utbyta erfarenheter. Sedan finns det ett antal kontakter inom olika områden, som besöksutbyten, studentutbyten, kommersiella kontakter med mera. Det är den position vi har när det gäller , och det är också den praktiska realitet som har utvecklats i kontakterna mellan och . 51 HANS (M): Jag vill först säga till : Jo, jag har noterat att hade en utrikesminister som hette . Det var ganska bra . Engagemanget för är inte på något vis nyvaknat. För egen del har jag, tillsammans med många andra kolleger i riksdag, motionerat om och om att borde aktivera sig i att vara en drivande kraft för att ska nå ökad status i världssamfundet och FN, liksom att skulle kunna erkänna . Det som gör att jag nu ställer en interpellation till utrikesministern är just det jag nämnde i mitt första inlägg, nämligen att har tagit ett steg vidare i förhållningssättet till länder man tidigare inte har erkänt. är det mest lysande exemplet på detta. Som jag sa tidigare kanske vi inte ska diskutera erkännandet av och huruvida det var rätt eller orätt, men man kan i alla fall konstatera att har betydligt större kontroll över sina gränser än vad staten har. Det finns många saker som talar för att skulle åtnjuta en större respekt och ett större engagemang från omvärlden. Det finns flera nivåer att bekräfta en nation på. En är genom ett erkännande, en annan är genom och en tredje är genom handelsutbyte. Det är den tredje punkten jag tycker kunde vara intressant att höra utrikesministerns syn på. Jag har talat med handelsministern ett antal gånger, och han hävdar att alla ministrar i regeringen är handelsministrar. Det har kanske belysts ännu tydligare . vill ha till stånd ett handelsavtal med Europeiska unionen, och ett handelsavtal skulle betyda mycket både för EU och för . Detta handelsavtal har hamnat i skuggan av andra handelsavtal med , och . Det skulle vara ett stort steg om kunde vara en stark röst för att aktivera ambitionerna att påbörja och fullfölja ett handelsavtal med . Ett handelsavtal innebär lägre priser i och med sänkta tullar, synkronisering av standarder och eliminering av handelskvoter. Det innebär att man bekräftar en respekt för varandra – en respekt som EU och på många sätt redan har visat genom handel. ask är öppnad i och med att regeringen har erkänt . Det får mig att hysa en förhoppning om att regeringen skulle kunna gå vidare och ta ett steg till och göra det möjligt för demokratiskt fungerande länder att åtnjuta samma status som regeringen har givit till exempel genom att erkänna och driva frågan om en observatörsstatus i FN. Initiativet kan komma från utan en anmodan från . Regeringen skulle också kunna vara en stark röst i EU för att aktivt driva på för att EU och ska ha ett färdigt handelsavtal . 52 (M): Det ifrågasattes tidigare varför och jag inte har lyft upp denna fråga tidigare. Det har vi gjort, i olika sammanhang. Jag skulle vilja ställa några motfrågor. Varför kan inte nuvarande regering arbeta aktivt och driva demokratiska frågor vidare också i andra sammanhang än när det rör ? Varför kan inte nuvarande regering ändra förhållningssätt? Det går faktiskt att driva en aktiv, framåtsyftande utrikespolitik också när det gäller . Den debatt vi nu för visar på det lilla landets utsatta position i förhållande till en stormakt. För mig är det viktigt att också ett litet land ska kunna räknas som självständigt och ha samma möjligheter som ett större land. Utrikesministern nämnde flera områden där det förekommer samarbete mellan och och mellan och . Det är viktigt att vi inte bara plockar ut de för oss bästa bitarna i form av studentsamarbete och företagande – många stora svenska multinationella företag är verksamma i – utan att vi ser helheten och hur vi kan fördjupa ett samarbete med . Regeringen bör ta upp frågan i EU och driva på i utrikesministerkretsen. Där finns stora möjligheter för att lyfta upp en viktig fråga om ett litet lands möjligheter till självständighet. 53 (S): Jag tackar för inläggen från utrikesministern, och . Jag vet att både och har motionerat i Taiwanfrågan. Jag ställde min fråga mot bakgrund av att var utrikesminister utan att driva frågan aktivt som sin politik. kritiserade till och med att den inte fanns med i den utrikespolitiska deklarationen. Min fråga till och är: Har en ny utrikespolitik vad gäller och ? Det är viktigt att vi får reda på det, för det måste framgå om det är partiet som står bakom detta eller om det är enskilda ledamöter. 54 Utrikesminister (S): Herr ålderspresident och ärade ledamöter! Nej, vi kommer inte att ta något sådant initiativ eftersom vi har en ett-Kina-politik i likhet med samtliga EU-medlemmar och de flesta övriga stater. Situationen är unik för varje land, och bedömningen är att möjligheterna att nå framgång här är mycket små. Vi är konsekventa och har samma hållning som den tidigare regeringen. Det finns inget önskemål om observationsstatus från . Frågan är därför helt hypotetisk, och vi intar ingen position i den. Det är utmärkt att det finns ett dagligt praktiskt samarbete, och det ska vi fortsätta att utveckla. Vi är glada för den demokratiska utvecklingen i . Vi har inget emot det, utan vi tänker fortsätta att investera i kontakterna med . 55 HANS (M): har försummats av omvärlden under många decennier. Bakom detta ligger förmodligen det som är outtalat, nämligen att det finns ett annat på fastlandet, ett som är stort och mäktigt och som omvärlden inte i onödan vill stöta sig med. När det handlar om civilkurage i utrikespolitiken är väl detta ett utvecklingsområde, minst sagt. I finns det samröre på lokal och regional nivå med , det vill säga Republiken . Många vittnesmål berättar att den respekt som företrädare visas ute i regionerna av landshövdingar med flera är större än den som den svenska staten visar. Det finns mycket kvar att göra. Det är synd att regeringen inte tar tillfället i akt att flytta fram positionerna även i Taiwanfrågan när man nu har öppnat ask och börjat erkänna andra länder. Man borde se vad som en respekterad och ansedd röst i världssamfundet kan göra för att få att komma ett steg närmare in i kretsen. Jag beklagar regeringens återhållsamhet, men mandatperioden är lång. Jag ser fram emot att regeringen går vidare i sin utrikespolitik och handelspolitik och tar nya steg. Kanske kommer både utrikesministern och handelsministern att överraska oss. Det skulle i så fall glädja både och . 56 Utrikesminister (S): Det är ju roligt om jag lyckas överraska, och det är roligt om det vi har gjort kan tjäna som inspiration för att ta upp andra frågor. Men i sak gör vi en folkrättslig bedömning av ett visst land, och varje situation är unik. Man kan inte säga att bara för att vi har gjort detta ska det också gälla vid bedömningen av andra länder eller situationer. Regeringen har en tydlig hållning. Vi har olika syn på det, och det lär vi fortsätta att ha, är jag rädd. Om jag var skulle jag inte ha alltför stora förhoppningar om att detta kommer att ändra sig . Vi har dock ett gemensamt intresse i att utveckla samarbetet och att hylla för den demokratiska utveckling vi ser. Över huvud taget värderar vi dessa kontakter högt, och vi ska fortsätta att engagera oss. Det uppskattar jag, och det har gett tydligt uttryck för här. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av ålderspresidenten att ajournera förhandlingarna i . § 11 Svar på interpellation 2014/15:363 om kandidatur till 57 Utrikesminister (S): har frågat mig hos vilka länder den aktivt bör söka stöd för den svenska kandidaturen till . Därtill frågas hur ska förmå att vara utrikespolitiskt oberoende och på vilket sätt kandidaturen har förankrats inom EU. Låt mig börja med att säga att jag välkomnar ett brett stöd i för den svenska säkerhetsrådskandidaturen, och jag är glad över att vara här och diskutera arbetet med den. Den svenska kandidaturen anmäldes 2004 i enlighet med den överenskommelse vi har inom för att se till att det regelbundet sitter ett nordiskt land i säkerhetsrådet. Vi lever i en hotfull värld, där hoten inte begränsas till krig och konflikter utan också inbegriper våldsam extremism, smittsamma sjukdomar, klimathot och våld och övergrepp mot en alltmer utsatt civilbefolkning. Dessa utmaningar kräver i många fall globala lösningar, och där har FN med sitt universella medlemskap en legitimitet som ingen annan organisation har. Vi måste värna och stärka FN:s arbete med fred och säkerhet. I detta är säkerhetsrådet unikt, om än inte perfekt, som mycket riktigt påpekat. vill och kan axla det ansvar som en plats i säkerhetsrådet innebär. Vi är en kritisk vän till FN. Vi vill se ett mer representativt, transparent och effektivt säkerhetsråd. Med vårt breda perspektiv på säkerhet och utveckling och vårt globala engagemang kan vi bidra till arbetet så att rådet står bättre rustat för att möta dagens, och morgondagens, komplexa utmaningar. har en lång tradition av internationell samverkan inom organisationer som EU, och FN. står vi tydligt upp för värderingar och principer, vilket också bidragit till att öka vårt inflytande. Säkerhetsrådskampanjen bygger på substans och konkret engagemang i sakfrågor och en vilja till bred dialog för att hitta lösningar på vår tids utmaningar. En plats i – och kandidaturen i sig – ger oss möjligheter till ökat genomslag för vår breda utrikes- och säkerhetspolitik, där klimat och jämställdhet, konfliktförebyggande och nedrustning, fattigdomsbekämpning samt respekt för de mänskliga rättigheterna är centrala frågor. I det arbetet vill vi verka som brobyggare för att finna konstruktiva lösningar där tolerans och samverkan är centralt. Det är på basis av vår utrikespolitik och vårt globala engagemang som vi söker stöd för vår kandidatur. Vi kommer att fortsätta att vara en modig aktör och stå upp för våra gemensamma värderingar och principer i alla sammanhang och i alla organisationer. För ett land som vill ta ansvar för att möta vår tids många hot och utmaningar är det något naturligt att söka en plats i säkerhetsrådet, och jag är övertygad om att vi har goda chanser att lyckas. 58 (KD): Jag uppskattar att utrikesministern uttrycker glädje över att vi här diskuterar arbetet med säkerhetsrådskandidaturen. Ämnet är angeläget, och har återkommande i den här kammaren uppmanat regeringen till en förnuftig och sund kandidatur. För att få insyn och klarhet i den svenska kampanjen ställde jag i min interpellation ett flertal frågor till utrikesministern. Frågorna är dock fortfarande obesvarade. I regeringens utrikesdeklaration står det: ”Vi samarbetar inom EU, och EU ska samarbeta med andra. Ett starkt och samlat EU-agerande ligger i vårt intresse.” Trots detta konkurrerar med två av EU:s äldsta medlemsstater – och – om två platser i säkerhetsrådet. De utgör två av de femton främsta finansiärerna av FN, och båda dessa länder har även bidragit till fredsbevarande insatser. Jag ställer därför återigen frågan till : På vilket sätt har kandidaturen förankrats inom EU-samarbetet? Alliansregeringen tog initiativ till en diskussion med övriga medlemsstater i den kvot som tillhör, den västeuropeiska, om hur vi inom EU kan agera mer samordnat när det gäller kandidatur till säkerhetsrådet, just för att undvika att vi konkurrerar om samma platser. Ett samlat agerande inom EU vore det mest naturliga också i det här sammanhanget, kan man tycka. Den nordiska principen, som utrikesministern refererar till och som gäller, betyder att vi ska söka säkerhetsrådsplats för ett nordiskt land varannan mandatperiod, en princip som är baserad då antalet medlemsstater i FN var ett 50-tal. är det närmare 200. Hur har den nuvarande regeringen agerat för att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken få till stånd ett rotationssystem för att undvika den interna konkurrens mellan medlemsstater som vi nu ser? Behovet av en samlad europeisk utrikespolitik är större än på mycket . Det har vi hört inte minst i debatten här . I närhet pågår krig, och säkerhetspolitiskt ter det sig därför märkligt att man i sin kampanjslogan ”Global commitment, independent voice” väljer att lyfta fram och betona oberoende. kom en rapport från den europeiska tankesmedjan , som har analyserat utrikespolitik efter regeringsskiftet. Man betonar att man ser en tydlig kursändring i utrikespolitiken inte minst retoriskt, och man pekar just på den oberoende rösten i utrikespolitiken och ambitionen att satsa lika mycket på FN och som på EU och som politisk arena. Jag skulle gärna se att utrikesministern utvecklar resonemanget kring den oberoende utrikespolitiken. Varför denna retorik? Vad är det vi är oberoende av? Var i jakten på röster försvann den feministiska utrikespolitiken? 59 (S): Det finns ett mycket starkt stöd i riksdag för kandidaturen till säkerhetsrådet. Ett tecken på det starka stödet är att det här i har bildats ett FN-nätverk, som kommer att försöka höja medvetenheten om FN:s arbete och göra sitt för att stärka kandidaturen. Vi parlamentariker har ju en mängd möten med andra länders företrädare , och vi kommer att göra vårt allra bästa för att bidra till att kandidaturen går hem. Jag skulle lite grann vilja ifrågasätta bild av detta med beroende och oberoende. är en lojal EU-medlem – ingen kan säga något annat. Så är det, och så ska det vara också. Det är viktigt att vi talar med en enda röst i EU-sammanhang. Men därmed har vi inte upphört att ha en egen röst. Vi har inte upphört att existera som eget land. Vi har åsikter. Vi har värderingar som vi står för. Vi säger det vi menar, och vi menar det vi säger. Vi är oberoende i EU, men vi är inte oberoende av EU – det är en viktig distinktion. Det finns en antingen-eller-retorik som vi har hört från framför allt men också implicit i den här interpellationen: Om man fokuserar på FN tappar man någon annanstans. Men så är det inte. Politiken hänger ihop. Internationell politik hänger ihop. röst behöver finnas i en mängd olika sammanhang, både i FN och i EU, som en röst inom EU för att påverka EU åt det håll som vi tycker är rimligt och bra och tillsammans i den kör som är EU:s samlade röst, där vi inte ska sjunga falskt och efter egen melodi utan där vi sjunger tillsammans. Att det ena skulle utesluta det andra är trams, tycker jag. Det är klart att vi kan ha en stark FN-politik och ett fokus på att vilja bli medlem i utan att det för den skull innebär att vi är illojala EU-medlemmar eller har frikopplat oss från EU:s utrikespolitik. 60 Utrikesminister (S): Jag vill säga något om uppslutningen, några ord om processen och framför allt något om vår dagordning och vad vi uträttar i FN-sammanhang. Det första är att jag och regeringen söker en bred uppslutning också i riksdag kring vår säkerhetsrådskandidatur. Annars tror jag att det kommer att bli svårt. Vi fortsätter något som den tidigare regeringen annonserade, nämligen att vi skulle vara kandidat till en plats i 2017–2018. Det har att göra med att det var vi senast satt i säkerhetsrådet. Vi är en aktiv FN-vän.