prot · H209123 · 2015-09-10 00:00:00 — Långa handläggningstider kan leda till ökad frustration bland de asylsökande, och det är därför viktigt att ge dem en meningsfull sysselsättning . För att utnyttja väntetiden bättre utökar den organiserade sysselsättning som erbjuds alla asylsökande. En viktig del är samhällsinformation som bland annat omfattar information om hälso- och sjukvård, bosättning i , hur den svenska arbetsmarknaden fungerar, mäns och kvinnors rättigheter och skyldigheter i och relevant lagstiftning. Regeringen har även avsatt medel till insatser inom folkbildningen. Det handlar om att stärka kunskaperna i svenska och om samhället och att främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som beviljats uppehållstillstånd och fortfarande bor kvar i anläggningsboende. Idéburna organisationers deltagande i mottagandet är värdefullt och medverkar till att höja kvaliteten i mottagandet. Utöver att öka resurserna för en meningsfull sysselsättning under väntan vidtar regeringen en rad olika åtgärder för att förbättra situationen för asylsökande och nyanlända. Regeringen avser bland annat att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Åtgärderna ska även bidra till att ge kommuner och landsting goda planeringsförutsättningar så att en långsiktighet i mottagandet kan främjas. Kommunerna spelar en viktig roll för ett effektivt mottagande och en bra start för nyanländas etablering. Avgörande är att skapa ett långsiktigt hållbart och flexibelt system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. 30 (FP): Tack, migrationsministern! Det går att konstatera att inte mycket i migrationsministerns svar rörde mina frågeställningar. Den ena besvarar migrationsministern halvt, den andra inte alls. Mina frågor är därför fortfarande: Hur tänker migrationsministern agera mot kristofobi och annat förtryck på asylboenden, och är det inte förtryckare som borde flyttas från asylboenden i stället för den som blir förtryckt? Jag tycker däremot att det är bra att migrationsministern vill förbättra mottagandet för asylsökande och öka sysselsättningen. Men det var inte frågan i den interpellation som jag ställde. Ökad sysselsättning kommer inte att göra en kristofob, homofob eller hedersförtryckare mindre förtryckande, utan det gäller att markera och sätta ned foten direkt när sådant beteende uppenbarar sig på asylboenden. När människor söker sig till söker de just frihet, och det är viktigt att vi erbjuder det. Men jag har fått många historier berättade för mig om kristna som inte får ha på sig kors på asylboenden, som inte är välkomna i gemensamma utrymmen och som väljer att flytta från asylboenden därför att de är rädda för sina liv. Då måste man fråga sig själv om man har erbjudit dessa människor frihet. Mitt svar är tydligt: Nej, det har vi inte, och det är oacceptabelt att det är så. Migrationsministern är tydlig med vad har för ansvar över boendemiljön på migrationsboenden, men han svarade inte på vad hans eget ansvar är. Jag har aldrig hört någon socialdemokratisk politiker ta ordet kristofobi i sin mun, utan man undviker ämnet som om det vore pesten. Det är uppenbart att många som kommer till bär med sig värderingar och fördomar kring kristna. Man ser också hur situationen är i . De berättelser vi har fått höra väcker många frågor, i varje fall hos mig. Jag undrar därför: Vet migrationsministern om har rutiner för att motverka kristofobi och annat förtryck på asylboenden? Finns det en plan för hur man hanterar dessa fall? Skriver man in i avtal med privata asylboenden hur dessa är förpliktade att agera i denna typ av ärenden? Om inte, borde man inte ge i uppdrag att se över detta? Jag undrar också: Har gjort någon undersökning och tittat på hur minoriteter, hbt-personer, kvinnor och andra har upplevt tiden på boendena? En sådan undersökning tycker jag är ett första steg, med tanke på de varningssignaler vi har fått . Jag har pratat med människor som har varit i kontakt med personer som har fått en undermålig behandling och som ”frivilligt” har lämnat asylboendena på grund av det förtryck de utsatts för. Detta är problematiskt, och jag tror att agerar ad hoc i dessa ärenden i stället för enligt en struktur och en plan. För mig är det solklart. Det är superviktigt att redan i början av asylmottagandet markera att vi här i inte tolererar diskriminering på grund av religion, etnicitet, synen på kvinnor eller någon typ av sexuell läggning. Om vi inte är tydliga redan vid mottagandet kommer det att bli ännu mer problematiskt att markera mot dessa småpåvar senare i . Enligt min mening är det ytterst viktigt att använda sig av ett brottsofferperspektiv. De som flyr till kom hit på grund av brist på trygghet, och de är i en beroendeställning gentemot den svenska staten. Det är vår uppgift att se till att de erbjuds den absoluta trygghet de kan få. De kan inte språket och vet inte hur kulturen eller det svenska samhället fungerar. De vet inte vem de eventuellt ska vända sig till om de blir utsatta för något. Då är det vårt ansvar som politiker att se till att de är trygga. Därför vill jag fortfarande ha svar på frågorna: Tänker migrationsministern agera mot kristofobin på asylboendena, och är det inte rimligt att det är förtryckarna som flyttas från boendena i stället för dem som mobbas? 31 Justitie- och migrationsminister (S): söker en konflikt mellan oss som inte finns. Vi är fullständigt överens om detta, och om inte har hört någon socialdemokrat prata om kristofobi har han i alla fall hört det . Om man har flytt från krig och förföljelse över en hel kontinent mot tryggheten i är det självklart att man också måste kunna känna sig trygg på de boenden vi erbjuder. Det är en självklarhet. Jag tycker också att det är en självklarhet att det är som bäst löser konflikterna på plats och jobbar med dem strukturerat och systematiskt. För att svara direkt på fråga tycker jag även att det är självklart att om någon ska flytta på grund av trakasserier, att man inte känner sig trygg eller att det finns konflikter så är det rimligen den som uppträder illa, inte brottsoffret. Det är precis samma sätt som vi resonerar på kring skolsituationer och andra situationer. Det är den som uppträder illa som ska ta konsekvenserna, inte den som blir utsatt. Generaldirektören för tog ett initiativ för att se till att alla som bor på asylboenden ska underteckna en särskild handling där de bekräftar att de ska respektera personer med andra religioner eller annan sexuell läggning. När dokumentet tas fram och man får skriva under det är det ett bra tillfälle att ta en grundläggande diskussion om vilka rättigheter och skyldigheter man har och vilken värdegrund som gäller här. Jag tycker att det är ett bra initiativ och ett exempel på hur jobbar systematiskt med detta. Det var frågan hur man angriper en konflikt. Sedan har vi frågan hur man förebygger konflikter, och i mitt svar berörde jag handläggningstiderna men också den sysselsättning som erbjuds. Vi har långa handläggningstider, eller kanske elva i vissa fall. Det beror, som väl känner till, på att vi just nu har många asylsökande som kommer till . Det är kanske 3 000 . Vi kommer att få leva med de långa handläggningstiderna tills vi lyckas bygga i fatt . Under det här året rekryterar vi nästan 1 000 anställda till , just för att kunna korta handläggningstiderna. som vi bygger i fatt och ser ett stort ökat behov kommer vi att ha långa handläggningstider. Regeringen har dragit slutsatsen att vi ska använda handläggningstiderna på ett bra sätt, till exempel organiserad sysselsättning eller studier i svenska, så att man får börja med det. Jag tror att det minskar frustrationen totalt sett. erbjöds alla svenskundervisning . Det lade den förra regeringen ned och ersatte det med att man delar ut några enkla ordlistor och hänvisar till en webbplats. bygger vi upp detta igen. Organiserad sysselsättning är en del av det paket som vi går fram med i budgethänseende nu . avsätts , och avsätts –2019, vilket innebär att man kommer att kunna erbjuda svenskundervisning . Vi drar även in studieförbund och folkhögskolor i detta. I utbildningsinsatserna finns, som jag nämnde i mitt svar, en särskild del som handlar om samhällsinformation – vilka rättigheter och skyldigheter man har i . Från utgår statsbidrag till på boendena. Vi måste både försöka lösa konflikterna när de uppkommer och förebygga dem. 32 (FP): Jag tackar migrationsministern för ett mycket bättre svar än i det första inlägget. kan det vara bra att inte låta byråkraterna på skriva alla svar. I går var jag i på . Jag åkte dit och tillbaka bara för att få vara med på demonstrationen Refugees Welcome, som anordnades av Grön Ungdom. Jag var väldigt stolt över att se 18 000 göteborgare som var på plats för att stå upp för asylrätten och för att asylsökande ska kunna komma hit och söka sig en . Det är just av de anledningarna som jag är upprörd i det här fallet. Det ska banne mig vara så att när man kommer till och kommer till ett asylboende ska man erbjudas det skydd, den värdighet och den respekt för mänskliga rättigheter som vi vill sätta upp i och som vi försvarar i . Därför måste man se otroligt allvarligt på när det kommer berättelser från kristna och hbt-personer som har blivit utsatta för diskriminering och förtryck i sina asylboenden. Det behövs bättre rutiner, och vi måste redan från dag 1 markera mot småpåvar att man inte har rätt att agera på sådant sätt, att man inte har rätt att sätta sig över en annan person. Det är supertydligt att vi måste göra det. Det handlar också om att vi ska kunna respektera att fler ska kunna komma och att ge förtroende till asylsökande. Det är en sak att vara överens om att man ska agera och en annan sak att faktiskt handla och agera i frågan. Jag hade önskat att migrationsministern hade varit mycket tydligare i medierna och hade satt ned foten och som politiker hade markerat att detta är oacceptabelt i stället för att överlåta till att hantera allt. Jag tycker att det är jättebra att man tar fram ett dokument som behöver skrivas under, och jag tycker att det är jättebra med samhällsinformation. Det är något som har varit rörande överens om att det behövs och behöver utvecklas. Men man behöver gå djupare i den här frågan och se över situationen generellt sett. Vilka avtal skriver man med privata asylboenden om vilket ansvar de har? Vilken utbildning i de här frågorna ger man till ? Vilka rutiner har man när det faktiskt sker något? I de fall som har kommit är det uppenbart att de personer som har varit utsatta för förtryck har lämnat frivilligt. Men de har lämnat ”frivilligt” därför att ingen annan har kommit och hjälpt dem. Det är en beroendesituation som de här människorna lever i. Jag själv – som kan svenska, kan den kultur som vi lever i, kan mina rättigheter, vet vart jag kan vända mig och kan stå för mina rättigheter som – kan stå upp för mig själv. Men hur ska en person som är nyanländ från och som har upplevt förtryck och kristofobi i kunna känna trygghet när man kommer till och utsätts för ytterligare kristofobi? behöver uppenbarligen vassare tänder och även större beredskap för att hantera dessa ärenden. Jag hoppas verkligen att migrationsministern tänker ta de här signalerna på allvar, för det är verkligen varningssignaler. Det är viktigt att man agerar och inte bara säger att man tycker något. 33 Justitie- och migrationsminister (S): Som jag gav exempel på i mitt tidigare inlägg agerar , bland annat på det sätt som jag beskrev att generaldirektören har agerat . Jag har fullt förtroende för hur man försöker lösa konflikterna på plats, där de finns. ska vi komma ihåg att vi nu har 50 000 i våra asylboenden. Det är människor som kommer hit från ganska svåra situationer och kommer med mycket i bagaget. De placeras här och får sitta och vänta kanske för att få sitt ärende handlagt första gången. Det är klart att det föder en frustration hos många och att det då finns en risk att det blir konflikter. De konflikterna ska lösas – på plats av personal och av dem som hanterar verksamheten på asylboendena. De måste också – som jag tror att jag och är överens om – lösas med tydlighet och konsekvens. När vi nu tydliggör vilka rättigheter och skyldigheter som gäller kanske vi kommer en bit på vägen. Som jag också sade gäller det inte bara att lösa en konflikt när den uppkommer utan också att försöka förebygga konflikter. Det är därför vi pratar om den organiserade sysselsättning som vi vill bygga ut på boendena, med studier i svenska, med samhällsinformation och annan samhällskunskap, med att dra in folkrörelserna och civilsamhället, att bygga på studieförbunden, att ge dem utökade möjligheter att vara verksamma. Det gäller Röda Korset, och alla som jobbar ute på asylboendena i de här situationerna. Konflikter måste både lösas och förebyggas. Men det räcker inte – vilket är nästa diskussion – att bara ta emot asylsökande. Man måste också ge alla de här människorna en bra start i . När jag ändå har här i debatten vill jag säga att jag välkomnar omsvängning i frågan om kommunplaceringar. På våra asylboenden sitter det ungefär 9 500 som har uppehållstillstånd i men inte har fått en kommunplacering. Det måste vi se till att åtgärda. När vi nu ser ut att få majoritet i för en sådan anvisning – vilket är nyheten – kommer det att underlätta arbete över huvud taget. Jag skulle välkomna om fler borgerliga partier skulle stötta den politiken. Vi gör så mycket vi kan för att försöka lösa konflikter. Vi gör också så mycket vi kan för att försöka förebygga dem. Men vi ska vara medvetna om att omfattningen av de människor som sitter på våra asylboenden är mycket stor och att de har mycket med sig i bagaget. 34 (FP): Tack, migrationsministern! För mig och är det egentligen en tydlig värderingsfråga. Det handlar om vilka värderingar vi står upp för i . Jag är glad över de satsningar som görs och glad över att vi kommer överens om att alla kommuner ska ta ansvar för asylmottagandet. Men för oss är det en tydlig markering och en tydlig värderingsfråga. Den behandling som kristna tvingas genomgå i är extrem. Vi har en terrororganisation som försöker begå folkmord på kristna. I har vi en utveckling där de kristna i landet har gått från att vara 1 ½ miljon till att vara nere i 250 000–300 000. Alla de här människorna har tvingats fly. Alla de här människorna bär med sig ett extremt förtryck. Vi kan snart se en situation där det knappt finns några kristna kvar i hela regionen. Vart är de på väg? Jo, till stor del kommer de till . Det är därför att vi är ett otroligt bra land, därför att vi har frihet här i landet. Då kan man inte påbörja sin resa med att bli förtryckt. Då kan man inte påbörja resan med att bli utsatt för något som man trodde att man hade undkommit. Det är jätteviktigt att vi markerar redan i första början, när man kommer till landet, att vi inte tolererar småpåvar, att vi inte tolererar att människor vågar agera på det här sättet. Jag tycker att det är viktigt att se över situationen och se: Flyttas verkligen förtryckarna från boendena? Det måste vara så att man ska splittra dem som förtrycker och flytta dem till andra boenden. Om det inte görs måste man se till att de rutinerna finns. Det är oacceptabelt att människor med bakgrund inte kan gå runt med kors eller vara i allmänna utrymmen. Om det händer ska de inte behöva flytta frivilligt därför att de är rädda, utan vi – den svenska staten och de svenska myndigheterna – ska se till att flytta på förtryckarna och splittra dem, så att de inte agerar likadant i andra asylboenden. Jag hoppas och litar på att migrationsministern tar tag i de här frågorna. 35 Justitie- och migrationsminister (S): För oss är det självklart också en värderingsfråga. Jag måste säga att även jag är oerhört orolig över vad som händer med kristna i de områden där det nu är fullständigt krig och där det pågår ett slags etnisk rensning på många sätt, av Islamiska staten men också av andra stridande grupper. Jag är stolt över att leva i ett land där vi faktiskt tar stort ansvar för dem som har flytt från den här konflikten. till utgången av 2015 kommer att ha gett skydd åt ungefär 100 000 människor från , med alla trosinriktningar. Det är av vår befolkning. Det finns inget EU-land som har tagit lika stort ansvar som vi. Jag kan bara konstatera att om alla EU-länder hade gjort likadant – av EU:s 500 miljoner människor – hade man kunnat ge skydd åt 5 miljoner människor. Då hade vi inte haft några flyktingläger i , och , dit människor nu flyr. kan vara säker på att detta, precis som det är en värderingsfråga för honom, är en värderingsfråga för oss. Min inställning är, precis som jag sade i min första replik, att den som beter sig illa och förtrycker är den som ska flytta. Det är inte brottsoffret som ska bära konsekvenserna av ett brott som han eller hon utsätts för. har jag fullt förtroende för och hur de jobbar med detta och att de vidtar alla åtgärder för att försöka se till att lösa de konflikter som kan komma men också förebygga konflikter. Jag tror inte att vi har olika uppfattning i grunden om detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:715 om öppna data 36 Statsrådet (S): har frågat bostads‑, stadsutvecklings- och it-ministern vad regeringen har för ambition att tillgängliggöra data i form av öppna data mellan myndigheter och till allmänheten. Han har också frågat statsrådet vad han gjort så här långt och vad han avser att vidta för åtgärder för att fler statliga data ska komma allmänheten till del och öka mängden öppna data som statliga myndigheter tillhandahåller. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag delar i allt väsentligt uppfattning att statliga myndigheter har en stor mängd information som kan vara av värde för innovatörer. Oavsett om det rör sig om öppna data eller information som belagts med avgifter eller andra villkor är arbetet med att tillgängliggöra information så enkelt och kostnadseffektivt som möjligt en uppgift och ett ansvar som berör alla myndigheter och politikområden. Bättre möjligheter att vidareutnyttja offentlig information är en viktig faktor för att innovativa lösningar och företag ska kunna växa och bidra med jobb och skatteintäkter. Åtgärder på detta område är därför att betrakta som goda investeringar för framtiden. Det är redan en grundläggande skyldighet för myndigheterna att förse såväl andra myndigheter som samhället i stort med information. Samhällsutvecklingen och tekniken har även lett till att allt fler myndigheter arbetar aktivt med att göra data tillgängliga för vidareutnyttjande, i många fall som öppna data. Detta är mycket positivt. Regeringen har föreslagit ändringar i den så kallade PSI-lagen, om villkor för att få vidareutnyttja myndigheters information. Efter bifall trädde ändringarna i kraft . Lagändringarna syftar bland annat till att åstadkomma lägre och tydligare prissättning i de fall avgiftsuttag för information är nödvändiga. Regeringen ser dock att det också kan finnas behov av att se över ett antal myndigheters avgiftsbemyndiganden. Dessutom innebär ändringarna i PSI-lagen en skyldighet för myndigheterna att publicera förteckningar över vilka typer av handlingar som kan tillhandahållas elektroniskt. Att vidareutnyttjarna enkelt kan hitta data är en nyckel för att innovationskraften på området ska kunna realiseras fullt ut. Det är därför angeläget att förteckningarna kan hittas genom en samlad ingång. Säkerställandet av den fortsatta driften av den portal för öppna data som Verket för innovationssystem utvecklat kommer att bli en viktig faktor för detta. Förutom att PSI-lagen innebär vissa krav på myndigheterna är lagen också en viktig styrsignal för att driva på utvecklingen på området. Många myndigheter och kommuner har själva tagit initiativ till aktiviteter och åtgärder på området. Ett bra exempel på detta är Lantmäteriet, som släppte vissa kartdatabaser fria för utvecklare och allmänheten. Ett annat exempel är kommun, som aviserade en stor satsning på öppna data. 37 (M): Jag tackar statsrådet för ett innehållsrikt och elegant svar. Statsrådet är en person som brukar hålla stilen. Därför hade jag debatten till ära tagit på mig min fluga, vilket jag vet att statsrådet brukar ha. har han begått något av en modeteknisk fint här, men jag får väl bjuda på det. Frågan om öppna data är en i it:ns och digitaliseringens tidevarv viktig fråga där staten och myndigheter, men även kommuner, kommer att behöva hänga med. Stora värden kan skapas, som var mycket svårare att skapa i en hantering. Därför är det viktigt att vi från politiskt håll visar vart vi är på väg. Jag upplever att statsrådet har en god ansats i detta, och det välkomnar jag. Statsrådet lyfter i sitt interpellationssvar fram några exempel, bland annat att Lantmäteriet har varit med om att släppa vissa geografiska data. Till saken hör, om jag har förstått saken rätt, att det var andra myndigheter som betalade för detta. De sa att om de ändå ska köpa dessa data från Lantmäteriet kan de lika gärna låta dem vara öppna . Det är visserligen lovvärt, men det är tidsbegränsat. Om jag har förstått Lantmäteriet rätt vill de ha ungefär 100 miljoner och därefter 90 miljoner för att fortsätta med denna verksamhet långsiktigt, vilket självfallet skulle vara intressant. Men min motfråga till statsrådet blir: Ska jag tolka hans svar som en öppning att börja titta på ytterligare skattefinansiering av denna form av data och minska mängden avgiftsfinansierade data för att uppnå mer öppna data? Jag tycker att man kan skönja detta även när statsrådet i sitt interpellationssvar beskriver att han vill se över vissa myndigheters avgiftsbemyndiganden. Det skulle i så fall antingen innebära att man får sluta att skapa data eller att man förväntar sig finansiering någon annanstans ifrån. Jag tror att det är en viktig signal för oss alla att känna till ungefär hur regeringen resonerar i dessa olika frågor. kommun är ett lovvärt exempel, men knappast regeringens förtjänst. Det är klart att fler och fler kommuner kommer att behöva arbeta i denna riktning. Min fråga till statsrådet är: Vad blir regeringens nästa steg gentemot kommunerna och SKL när det gäller att försöka uppmuntra och kanske till och med underlätta detta för kommunerna? Jag är själv också kommunpolitiskt aktiv, och jag tror att till och med statsrådet har varit det . Det är inte alltid helt enkelt att få kommunala förvaltningar att hänga med i digitaliseringen och hålla jämna steg om man inte har det som ett samarbetsprojekt över kommungränserna. Där kan förhoppningsvis statsrådet och regeringen kanske utgöra en samlande kraft. Jag tror inte att detta kommer att behöva bli någon stor utgiftspost för regeringen. Mycket av det som sedan skapas tror jag kommer att komma hela samhället till del. Men det vore intressant att höra statsrådets svar på mina frågor. 38 Statsrådet (S): Myndigheterna har skilda ekonomier och måste självklart få ekonomiska möjligheter att bedriva sina respektive verksamheter. Det kan därför vara ändamålsenligt att låta den myndighet som är användare bära en del av kostnaden, särskilt eftersom det är svårt att på förhand uppskatta relationen mellan köpare och säljare. Det kan också finnas skäl att tro att detta gör informationsutbytet mer behovsstyrt. De situationer som bör undvikas är när avgifterna blir mycket små och de administrativa kostnaderna för att ta ut dem inte kan framstå som försvarliga. Vidare finns det också exempel på hur avgiftskrav kan försvåra angelägna samverkansprojekt eller hindra vidare spridning av informationen på ett sätt som hämmar utvecklingen av en informationsmarknad. Utmaningen ligger i att identifiera vilka dessa situationer är och vilka åtgärder som är möjliga, till exempel omfördelning av anslag eller effektiviseringar inom staten. Detta sagt om avgifterna.