prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Det viktigaste är ju, vilket vi har varit överens om, att vi genom förhandlingar för fiskepolitiken framåt. Det handlar om att se att vi har flera olika arter som har fått en bättre status och faktiskt går att fiska. Det är ju det som gynnar kustborna och fiskeföretagen mest. En orsak till att besöksnäringen inte har kunnat växa till är faktiskt att laxen inte har kunnat gå upp i älvarna eftersom man har haft ett traditionsfiske som har omöjliggjort det. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Därför är det viktigt att vi parlamentariskt får en så bred majoritet som möjligt, så att vi långsiktigt kan säkra den här viktiga naturresursen för framtiden. 67 (MP): Jag ska försöka hålla mig till min talartid , men man får ju så mycket idéer när man sitter här i kammaren. I går var anförandet i alla fall långt. Vi är här för att debattera utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Jag måste säga att det är med glädje jag debatterar dessa enormt viktiga delar av vår budget. Det är i de här näringarna vår mat produceras, och det är på landsbygden dagens och framtidens biodrivmedel tas fram. Det är i den storslagna svenska naturen som turismen går på högvarv, och det är inom vårt anslagsområde som nyckeln till ett fossilfritt ligger. Utan en stark landsbygd står sig slätt. Tyvärr ser det sällan ut så i den allmänna debatten. Jag anser att det råder en stadsnorm i där staden är det häftiga och normala – det man utgår ifrån – medan landsbygden får vara det som är lite utanför och det som ska anpassa sig. Landsbygden är lillebrodern som staden ska klappa på axeln. Staden representerar det som är modernt, som tillväxt och framgång, medan landsbygden får vara det där som är lite bakom. De som inte tar sig därifrån är de som blev kvar, heter det. Ta bara språkbruket! I staden satsar man skattekronor, men på landsbygden ger man bidrag. Därför är jag glad att få ingå i det regeringsunderlag som faktiskt satsar på landsbygden. Det är en regering som vill lägga upp långsiktiga strategier och spelregler för näringarna där, ofta i samförstånd över partigränserna. Ett bra exempel på detta är den parlamentariska kommittén för landsbygder, som ska ta fram en sammanhållen politik för landsbygd. Vi ser också Miljömålsberedningen, som är parlamentarisk. Många av de lösningar och saker som kommer fram där påverkar landsbygden, och det sker i samförstånd. Vi har upprättat , som startade , och ändrat reglerna för offentlig upphandling för att underlätta för upphandling av miljövänliga, ekologiska och närproducerade livsmedel. Det blir lättare för dem som tillverkar och producerar att sälja närodlat och närfiskat. Vi har också arbetet med en livsmedelsstrategi som är igång och som krokar arm med detta. Det är någonting vi i har motionerat om och som vi nu ser växa fram. Vi fortsätter arbetet med det nationella skogsprogrammet och utreder viktiga förändringar i skogsvårdslagen. Vi satsar på turismen och har en destinationsutveckling på gång. Där är den svenska natur- och ekoturismen det stora dragloket utomlands. Det är vår natur som lockar folk till , och det ger jobb och företagande på landsbygden. Jag tror dock att den strategi som ligger mig varmast om hjärtat är den maritima strategin. Det handlar om en integrerad svensk havspolitik som spänner över minst fyra ministrars områden, varav landsbygdsministern är en. Äntligen har vi fått ett dokument som försöker ta ett helhetsgrepp på dessa näringar och som står på tre ben: balans, konkurrenskraftiga maritima näringar och attraktiva kustområden. Det är konstigt att ett land som har en av längsta kuststräckor, varav stora delar i glesbygd, inte har haft ett sådant dokument tidigare. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi har en otroligt lång kust, och vi har många näringar som pockar på – både gamla och nya. Det är därför viktigt att vi har en plan för hur, var och när man ska nyttja havet så att det inte blir överutnyttjat. Det är det redan på många ställen i världen och även i vissa delar här i . Därför är det oerhört viktigt att vi har den här strategin på plats, och jag hoppas att vi också får till det småskaliga fisket så att vi kan ha kvar det. Vårt fiske ska nämligen vila på social, ekologisk och ekonomisk grund. Att socialt och ekologiskt hållbara fisken ska ha företräde står i den gemensamt beslutade fiskeripolitiken för EU. Jag är också glad att vara del av en regering som ser vikten av att inte lämna landsbygden på efterkälken när vi ställer om . Vi ökar anslaget till metangasreducering med 30 miljoner – en viktig satsning för att vi ska kunna ställa om . Vi satsar på kommersiell service i glesbygden – att kunna ha kvar affären i byn gör mycket och för med sig många fördelar. Post och apotek är några saker, för att inte tala om social samvaro. Det är även bra för klimatet, för med närhet till affären blir det färre bilresor till köpcentret. Vi har också anslagit pengar, även om det sker inom andra utgiftsområden, till kollektivtrafik på landsbygden. Det kommer aldrig att fungera som det gör här i , men vi måste våga satsa, tro och se på nya lösningar. Vi satsar även på skogen. Som jag sa i ett replikskifte tidigare ser vi att skogen kommer att spela en viktig roll i klimatomställningen. Biomassa från skogen är en stor del av framtidens klimatsmarta drivmedel och förnybar energi, men vi kan inte hugga ned allting utan eftertanke. Vi måste gå fram varsamt, och det får inte ske på bekostnad av biologisk mångfald och minskade ekosystemtjänster. Vi behöver den resiliens som finns i skogen, ekosystemtjänsterna och den biologiska mångfalden. Därför är det viktigt att vi utvecklar ett variationsrikt och mer hållbart skogsbruk där till exempel hyggesfritt kan vara en del av svaret. All skog kan eller ska inte heller brukas, och därför är det viktigt att vi redan nu när vi ser boomen för biofibrers användningsområden avsätter naturskogar, skyddar livsmiljöer och gör det lättare för markägare som frivilligt vill skydda sin skog så att den inte är borta när vi kommer på att vi behöver den. Vi ska också glädjas åt den ökade efterfrågan på ekologiska produkter. ökade den med , och har konsumtionen ökat med . Det är viktigt att det sker för svenska produkter – att vi kan svara upp mot detta. Vi har därför med extra pengar, 200 miljoner, till ett omställningsstöd åt dem som vill ställa om lantbruk till att bli ekologiskt. Det är bra för bonden, djuren, klimatet och naturen. Sedan måste jag också få säga att det är glädjande att se att det svenska artprojektet har fått sina 15 extra miljoner så att vi kan fortsätta arbetet med att få ut information om biologisk mångfald och kartlägga den. Vet vi inte vad vi har vet vi nämligen inte heller vad vi har att bevara, och vi kommer inte att sakna det förrän det är borta. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Med redogörelsen för dessa satsningar, och fler därtill som jag inte har hunnit med, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (MP). 68 (SD) replik: nämner i sitt anförande, och hon gjorde det även i en tidigare debatt, att skogsbruket kommer att behöva bli mer intensivt. Det var ganska intressanta ord för del. Man talar även om att man satsar på skogen. Men satsningar på skogen är snarare att köpa in mer skog och göra fler reservat. Jag vet inte som jag vill definiera det som en satsning på skogen. Det kan man ha olika diskussioner om. Frågan är: Hur ser egentligen på skogsbruket? Man talar om att man är för hyggesfritt. Hyggesfritt i sig kommer även att minimera produktionen. Man talar om att man vill ha ett ökat uttag men också ett ökat skydd. På något vis är det som att ha kakan kvar men ändå äta den. Ska vi kunna producera alla de produkter som framför allt lyfter fram, olika bränslen från skogen eller vad det kan vara, måste vi i så fall öka produktionen. Hur ställer sig i den frågan? Det vore intressant att få veta. 69 (MP) replik: Tack för frågan, . Det har aldrig funnits så många träd i som det gör nu men heller aldrig så lite skog. Vi har väldigt mycket virkesåkrar ute i vårt land men väldigt lite gammal skog. Vi ser att det är fler som vill komma in på marknaden, och vi ser nya produkter. Men vi ser också en nedgång för gamla produkter, till exempel för dem som gör papper. Vi måste se till att kunna skydda den skog som finns så att vi inte hugger ned den av bara farten när utvecklingen tar fart. Det måste vi göra nu medan den fortfarande finns kvar. Det finns många som vill bruka skogen på annorlunda sätt. Jag är själv skogsägare och har hyggesfritt i min skog. Jag tror att en livscykel på skogen kommer att inbringa lika mycket pengar som ett vanligt skogsbruk, och vi kommer att få ut bättre högkvalitativt virke. Jag ser inte motsättningar här. Däremot måste vi kunna utreda de olika varianterna och se till att skydda den skog som kan skyddas så att den som ska brukas också blir den som brukas och så att man inte gör fel. 70 (SD) replik: Frågan som man fortfarande inte har ställt är: Klarar man av att försörja alla de saker som man vill göra från sida? Finns det verkligen utrymme för det? Det kan man alltid diskutera. När många av de andra partierna talar om frihet och ansvar verkar det som att man från sida och framför allt från miljöministerns sida talar om mer regler, mer styrning, och så vidare. Det är givetvis bra med alternativ. Det är någonting som vi kan uppmuntra över huvud taget. Man kan konstatera att mycket av skogarna som är väldigt värdefulla helt enkelt är gamla bondskogar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi skriver i princip under på att de skyddsvärda biotoperna ska sparas. Men man kan diskutera när en regeringsföreträdare säger att vi behöver avsätta upp till 1 ½ miljon hektar skog som ska skyddas. Det är kanske hundratals miljarder i pengar. Gör verkligen skogen störst nytta om man sätter den i reservat och skapar någon form av barrskog? Det är vad som händer. Lämnar du till exempel ett skifte med ask, asp eller liknande och du inte gör någonting växer det efter 30, i stort sett upp barrskog där. Det är oftast den effekten vi ser. Regeringen har inte ens siffror på att man klarar av att sköta reservaten. Det finns inte ens statistik på hur många reservat som sköts enligt de skötselplaner som finns. Vi har en annan syn. Frågan är: Ska det vara mer frihet och ansvar eller mer regler och styrning? 71 (MP) replik: Vi behöver gemensamt ta ansvar för att skydda de gemensamma värdena, till exempel skogen. En skog som står kvar gör den största klimatnyttan och håller inne sitt kol. Om vi har ett varierat skogsbruk är det klart att det måste vara upp till skogsägaren hur man vill göra. Men det ska också finnas möjligheter att göra olika skogsbruksplaner för hur man vill bruka sin skog. Vi avsätter också pengar till forskningen för att se hur man kan utnyttja skogen bättre. Vi har en överproduktion på vissa biomassamedier medan andra nya kommer att komma. Hur mycket vi kommer att behöva av biomassan vet vi inte. Men vi ser att vi har en omställning från vanligt papper till andra användningsområden. Det finns många olika lösningar. Det måste till forskning. Vi kan inte låta det ske på bekostnad av de naturvärden som finns. Vi har avsatt pengar för skötsel av naturområden. Men det är ett annat anslagsområde. Jag tror nog att det ska gå ihop på slutet. 72 (M) replik: Jag tänker också hålla mig till skogen. Från moderat sida tror vi att det finns mycket som vi kan göra av skogen som kan bidra till ett bättre klimat men även till jobb på andra håll. Vi kan som ett jättebra exempel ta att bygga i trä. Vi måste komma ihåg att det i var förbud på att bygga högt i trä. Det upphörde i samband med att vi blev medlemmar i . Vi kan i se att man nu börjar bygga högt på olika ställen, och man bygger i trä. Det är en jättebra kolsänka jämfört med annat. Det är inte bara så att skogen ska stå kvar och vara en kolsänka. Kan vi behålla träet är det fortfarande en kolsänka som fungerar. Det talades om att satsa på kvalitet. Jag är också skogsägare. Man ser hur det är med stamblock på fura . Det är inte alls så starkt sug efter det. Vad händer i praktiken? Jo, man kapar bort kvistar, limmar ihop, och så får man kvistfritt. Jag håller helt med om att det är svårt att göra tvärtom, det vill säga att satsa på tillväxt, och sedan behövs det kvalitet. Men har man kvalitet går det alltid att sälja. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag har två frågor. För det första: Värdesätter egna avsättningar? Det finns många privata skogsägare som har ett jättestort intresse. Det gäller de flesta. De sätter helt frivilligt, utan kostnader, av skog. För det andra: Impediment är någonting som inte får brukas. Det är allmänt klarlagt att det har väldigt stor nytta för ekosystemtjänster. Är det bra? 73 (MP) replik: Ekosystemtjänster är bra. Jag vill börja med det du först tog upp om att bygga i trä. Det ska vi verkligen göra. Problemet vi har är att vi säljer det kvalitativa svenska virket på export. Det vi har kvar blir till massa eller till limträ, som du själv sa här. Som skogsägare kan man få ut ett högre värde ur sin skog genom att bruka den på rätt sätt. Om man ringbarkar – inte helt och hållet, det heter något annat – sina furor kan man få fram en fetved som går att använda. Det är hårdare än järnvägsliprar, och du behöver inte använda kreosot. Det är fantastiskt bra virke till höga saker och annat som måste hålla ihop. Tanken med skogsbruk är att öka värdet. Vi har tidigare här talat om mjölkpriserna. Tittar man på virkespriserna har de ungefär samma utveckling. Man får som skogsägare inte lika bra betalt för sitt virke som man borde ha om man ser på hur utvecklingen har varit. Det är tråkigt. Det är inget incitament till att få fram bättre kvalitet. Det finns väldigt många delar av skogen som jag tror att vi kommer att vara överens om. Frivilliga avsättningar är en jättebra idé. Men det måste också vara en långsiktighet i det hela. Det tror jag att många skogsägare vill ha. Det finns undersökningar som visar att många har helt andra ingångar i sitt skogsägande än att just ha största möjliga avkastning. De har rekreation, skötsel och naturvärden. Det är jättebra. 74 (M) replik: Det är också min tro att många älskar sin skog och vill avsätta och se till att det blir långsiktigt. Biobränsle, som även var inne på, tror jag att det i alla fall kortsiktigt går att använda på ett betydligt bättre sätt, till exempel i här i . Men råvaran måste transporteras. Det vore perfekt att återvinna biobränsle och grot på plats nära hygget. Men det finns ett problem. Tillverkar man el blir två tredjedelar av energin värme, och därför är det lämpligt att det görs där det finns fjärrvärmenät och liknande. Då kan man producera el och nyttja den spillvärme som blir. Därför måste man transportera det till större orter. Då är det kontraproduktivt med det system vill införa i form av kilometerskatt. Men det har vi redan talat om, och jag förstår inte hur ekvationen går ihop. Jag är övertygad om vikten av att ha en mångfald. Jag håller med om att denna mångfald ofta finns i det privata och småskaliga. Här har en uppfattning om hur skogen ska skötas, jag en annan och så vidare. Detta garanterar att det kommer att se olika ut. Vi vet att en och annan envis skogsägare har tagit strid mot med flera, och de framställs som hjältar för att de tog striden. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Frihet under ansvar är en bra lösning, och jag hoppas att det får fortsätta så även med MP i regeringen. 75 (MP) replik: Vi avsätter mycket pengar för att skydda skog. Vi avsätter också mycket pengar till forskning på dessa områden för att komma vidare. Inom utgiftsområde 20 gör vi stora satsningar på skötsel av naturvärden och naturvård. Jag tror därför att vi kommer att få ett bra och friskt skogsbruk. Vi måste se till skogens alla värden. Med små skogar finns det vissa värden, men vi måste också ha större sammanhängande delar. Här räcker kanske inte de enskilda skogsägarna till. Då måste vi gå in tillsammans och skapa dem, och det tror jag att vi kan göra. 76 (KD) replik: Jag tackar för anförandet. Jag tänkte också hålla mig till skogen. Det verkar vara en viktig fråga för många av oss. Därför frågar jag: Hur vill regeringen och ha den framtida skogspolitiken? Kan de tusentals skogsägarna runt om i vara trygga med devisen , Frihet under ansvar? Eller kommer det att bli inskränkningar för avverkningar ? 77 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Arbetet med det nationella skogsprogrammet pågår, och vi får se vad det landar i. Vi gör också en översyn av vissa delar av skogsvårdslagen. Jag tror att vi måste göra en översyn och uppdatera vissa delar, men hur det ska gå till kan jag inte svara på . Det får utredningarna och programmen ge vid handen när de har stött och blött detta. 78 (KD) replik: Min fråga kommer sig av att har drivit på en översyn av skogspolitiken. kommer ett utredningsdirektiv, och enligt det ska allmänhetens rätt att överklaga beslut analyseras. Om det blir verklighet är det ytterst allvarligt. Jag vet många som är djupt oroade över detta. Det gäller hela skogsbruket med skogsägare och skogsindustri. Hur tänker här? Har med sig sin regeringspartner i denna viktiga fråga? 79 (MP) replik: Miljöhänsynen i skogsbruket måste öka och ha spelregler som alla är överens om och som funkar. Då behövs en översyn av de regler och lagar som finns, och det arbetet pågår. Men hur ändringarna kommer att se ut vet vi inte . Vi vet att det finns problem i skogsbruket, inte minst för turismen. De turistorganisationer i som håller på med naturturism har döpt om kalhyggen till älgskådningsplatser för att tyskarna inte ska vända och åka hem igen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Hur skogen brukas och hur den ser ut är delvis en fråga för den enskilda skogsägaren, men det handlar också om den landskapsbild vi alla delar och om hur naturlivet och djurlivet fungerar. 80 (V): Den absolut största delen av yta täcks av skog. I den svenska skogen ska många intressen samsas. Det är bland andra joggaren som springer på vindlande stigar, bär- och svampplockaren som förser skafferiet med ett tillskott av kantareller och lingon och ekoturismföretagen som skapar jobb och upplevelser för tusentals besökare från hela världen. För skogsindustrin är skogen en råvara som skapar timmer, brädor, papper, biobränsle och så vidare. Alla dessa intressen ska vägas samman i den svenska skogen. Men det är hög tid att ta större hänsyn i det svenska skogsbruket. Vi vet att miljömålet Levande skogar och många andra viktiga miljömål som har relevans för skogen inte kommer att uppnås, så vi behöver göra mer. Därför är jag glad över att det i denna budget, som väljer att stödja, finns stora satsningar på skogen, ett hållbarare skogsbruk och mer skydd av skog och mark. I går hade vi debatten om utgiftsområde 20, och även inom det utgiftsområde vi nu debatterar, 23, finns stora satsningar på mer skydd av skog. I går fick vi veta att konstaterar att de satsningar som görs på skog, miljö och klimat är de största på åtminstone . Det känns bra. Inom detta utgiftsområde finns höjda anslag för naturvårdsavtal och för biotopskydd. Vi höjer också anslagen för jordbrukets miljöarbete. Det är anslag som har stått och stampat av borgerlig åtstramningspolitik. Det är därför hög tid att höja ambitionen. I det betänkande vi behandlar avhandlas också djurskyddsfrågorna. tycker att vi måste visa mer respekt för djuren. Vi ser fram emot det förslag till ny djurskyddslag som regeringen har aviserat ska presenteras . Vi förväntar oss att det blir förbättringar för djuren, till exempel att fler djur ska erbjudas utevistelse och att man lever upp till kraven på alla djurs rätt till ett naturligt beteende. Vi ser därför ingen framtid för pälsindustrin i eftersom denna verksamhet kränker djurens rätt till ett naturligt beteende. Vi vill att ska gå samma väg som andra upplysta länder såsom , , med flera och sätta stopp för djurplågeriet på de svenska pälsfarmerna. Jag ser också fram emot inrättandet av ett så kallat 3R-center för djurförsök 2016. Syftet med centret är att minska, förfina och ersätta djurförsök. Detta är otroligt viktigt, för vi talar om hundratusentals djur som lider och dödas i djurförsök i . Vi tror att centret kan behöva extra tillskott och att det inte kommer att räcka med enbart det anslag som finns inom . Vi får se när centret inrättas, och sedan får vi följa frågan noga och se om det behöver skjutas till extra pengar. Jag är ordförande i utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. I betänkandet har vi en bilaga – bil. 4 – där vi har gjort en granskning av regeringens rapportering om hur väl man uppnår de mål man säger sig vilja nå. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi kan konstatera att regeringen inte alltid redovisar de uppnådda resultaten för de mål som man har satt upp, utan man blandar resultat med åtgärder. Vi säger i betänkandet att vi hoppas att regeringen förbättrar sig på det området. Vi vill att regeringen ska återkomma med en redovisning av på vilket sätt man uppnår målen för att stärka situationen för svenska jordbrukare, inte minst de som arbetar inom mjölksektorn och som har en väldigt ansträngd situation just . Vi vill också ha en redovisning av satsningarna på arbete mot fusket i livsmedelsbranschen, som är ett allvarligt område. Avseende övergödning konstaterar vi att de två departement vi har att göra med – Miljö- och , som är ansvarigt för utgiftsområde 20, respektive , som är ansvarigt för utgiftsområde 23 – ger ganska olikartade bilder av resultatet av arbetet med att minska övergödningen. Vi vill ha större stringens i rapporteringen om arbete mot övergödning. Ökad stringens och tydlighet – det är vad vi efterfrågar. Allt detta står att läsa i bil. 81 (SD) replik: Jag tackar för anförandet. Jag har lite funderingar kring skogen. Det var egentligen i förrgår som debatten var. Man kan konstatera hur mycket pengar som satsas på framför allt reservatsbildning. Om man tittar tillbaka – eftersom tar upp det – ser man att det har ökat . Nästan sex gånger så mycket pengar sätts in för att skydda eller köpa in skog, så kallad skogsskötsel. Man kan fundera på målen för en levande skog och så vidare. Det kan konstateras att många av de uppsatta målen egentligen inte är uppnåbara. Vi kan ta målet Levande skogar. Även om vi skulle ta bort all mänsklig aktivitet eller skulle vi ändå inte uppnå det. Frågan är om man ska ha mål som man kan uppnå eller om man ska ha mål som är någon form av fantasifoster. Givetvis är det bra att vi jobbar utifrån en biologisk mångfald och försöker arbeta med miljödelen, men hur långt är berett att gå? Hur mycket skog är nog att skydda? 82 (V) replik: Vi har ingen kvantifierbar siffra på exakt hur mycket mer skog som behöver skyddas, , men det är väsentligt mycket mer. Så är det. Vi har internationella åtaganden, till exempel Nagoyaöverenskommelsen om biologisk mångfald, där länderna åtar sig att skydda av marken. Där har vi i en ganska lång bit kvar. Sedan handlar det inte bara om kvantiteter, utan det handlar mycket om kvalitet, alltså att det ska vara representativa områden – att det ska vara stor biologisk mångfald i de områden vi skyddar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag är den första att tillstå att detta kostar en del pengar. Det är därför vi gör denna historiskt stora satsning på både fler naturreservat och bättre skydd och förvaltning av de reservat som vi har . Jag tycker att det är synd att vi inte har de borgerliga partierna och med oss i den frågan. Det borde egentligen vara en självklarhet för alla partier som är anhängare av en god naturvård. Jag tycker att politik är märklig. Ni påstår i den här debatten att ni vill anslå 1 ½ miljard kronor mer till detta område, , men alla vi som är här vet att ni röstar för budgetramar som innebär jättestora nedskärningar över hela ramen för att man ska finansiera skattesänkningar.