prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Vi diskuterar väldigt mycket ur ett effektivitetstänkande. För mig är effektivitet viktigt. För det första: Tar man en årskull från skola eller arbete kostar också det pengar om man ska plikta in dem i Försvarsmakten. För det andra: Tycker man att det här arbetet är så oviktigt att man inte vill ge dem en riktig ersättning, en riktig lön och kollektivavtal? Det handlar om att ge dem ett riktigt jobb. Men man tycker att det inte är så viktigt utan kallar dem med plikt och låter dem tjänstgöra. Jag tror att motivationen hos de soldater som frivilligt söker sig till Försvarsmakten höjs om de gör det utan tvång. tycker jag inte att vi i fredstid ska ha ett system där vi sätter folk i fängelse för att de inte vill bära vapen. Det finns många anledningar till att jag inte vill gå tillbaka till ett värnpliktsförsvar, men jag utgår från att jag får återkomma om det. 144 (V) replik: Det sista tror jag att jag kan hålla med om, det vill säga att vi får återkomma till detta men också att man inte ska sättas i fängelse. driver en linje om att vi ska utreda en modern form av värnplikt som ska vara könsneutral och där man efter mönstringen ska kunna få militära uppgifter eller andra uppgifter. Jag tror att förutsättningarna för att gå vidare med detta är goda. Det finns egentligen ett stort stöd för detta, inte bara politiskt utan även ute bland befolkningen, förutom att det också skulle bli billigare. Det är ju erfarenhet. Där säger man att man aldrig skulle ha råd att ha en yrkesarmé. kan sätta upp 225 000 man när man mobiliserar; vi klarar oss med 50 000 om alla tjänster vore besatta, vilket de inte är. är 6 000 tjänster vakanta. Det är egentligen inte rekryteringen som är problemet utan snarare att folk går för tidigt – jag tror att det är i genomsnitt i stället för beräknade sex. Men om man skulle lyckas med att fylla alla dessa positioner skulle det naturligtvis också vara en stor ekonomisk belastning på Försvarsmakten. För samhället skulle det dock, med tanke på den stora ungdomsarbetslöshet vi har skaffat oss , vara en mindre kostnad än man kunde tro. Jag tycker att detta är en intressant diskussion, och jag tycker att det är bra att man i propositionen öppnar för att titta på och erfarenheter av en blandmodell. Vi får väl se det som ett första steg. Men vi vill gärna ha en allmän och könsneutral värnplikt. 145 (M) replik: Man måste ändå konstatera fakta. Den rekrytering som framför allt har misslyckats är den som gäller tjänstgörande soldater. Det är också dessa soldater som i grunden är väldigt billiga, eftersom de bara tjänstgör . Jag tror att kostnadsskillnaden mellan att ha en värnpliktig eller en tjänstgörande soldat är ganska marginell. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Vi jämför oss ofta med . Man ska veta att den finska soldaten har en utrustning som inte är speciellt lik den svenska. Vi har en helt annan personlig utrustning och en helt annan teknisk utrustning. Mycket av det som har är materiel som inte kan beskrivas som en del av ett kommande materielberg utan snarare som en del av militärhistorien. Så är det de facto. Exempelvis ha den finska soldaten fortfarande en variant av AK47, som används i värnpliktsarmén. Men den kanske gör sitt jobb. Om jag vill skicka soldater på svåra uppdrag vill jag ge dem god utrustning. Om man i skulle ha den utrustningsnivå som vi har i skulle kostnaderna bli väldigt stora. Kostnaden att bygga upp materiel för en värnpliktsarmé gör att man också måste titta på kvaliteten. Då hamnar man i en situation där man måste välja mellan att ha ett mängdförsvar där vi inte kan ha så mycket stående förband eller att ha stående förband, och då måste man tjänstgöra kontinuerligt. Det försvarspolitiska övervägandet är ändå att de stående förbanden är viktiga. Ingen tror ju att ett eventuellt anfall skulle gå i marsch via , utan det kommer att ske ganska snabbt. Därför behöver vi ha förband på plats och varje timme. 146 (SD) replik: Värnplikt eller inte värnplikt är en oerhört intressant fråga. Det finns för- och nackdelar med alla system. Det ska man vara ärlig med i debatterna. Det finns mycket att säga. Jag ska försöka begränsa mig. Låt mig ta ett pedagogiskt exempel. Den här stora traven var rekryteringsunderlaget när vi hade värnplikt. Den här lilla bunten är rekryteringsunderlaget , när vi bygger på frivillighet och de få vi får in till intervjuer och så vidare. Egentligen skulle bunten vara ännu mindre. Man inser lätt att vi i den stora gruppen kommer att hitta fler som faktiskt passar att vara soldater än i den lilla. Vi sverigedemokrater förespråkar ett system där vi har dels värnpliktiga, dels stamanställda. I stället för tjänstgörande, som är dyra att ha i drift, har vi värnpliktiga, som är billigare att ha i drift. Utöver detta finns det naturligtvis vinster med att ha stamanställda också, men vi kommer att få betydligt fler soldater att välja och vraka bland om vi har ett stort urval. Min erfarenhet är att på grund av det undermåliga system som GMU har varit, även om man nu försöker göra förbättringar, var soldaterna helt slutkörda när de var klara med GMU och kom ut på förbanden. Jag har varit med om soldater som inte orkade genomföra ett fullständigt anfall, och det handlade om ett kortare anfall, på grund av att de helt enkelt inte klarade av att bära. Jag tror att detta kan ha att göra med att vi har rekryterat från den lilla bunten, och det skapar i sig ett tryck på oss som utbildade GMU:are att godkänna fler än vi kanske borde. Vi försökte vara noggranna med att ställa höga krav, men det fanns tyvärr de som släppte igenom sådana som kanske inte borde ha släppts igenom. 147 (M) replik: Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Ska man göra en förändring måste man utgå från Försvarsmaktens behov. Det var därför jag ställde frågan: Är värnplikt frågan eller svaret? Man kan se på detta på olika sätt. är faktiskt rekryteringsgruppen lika stor eller till och med större, för kan alla killar och tjejer söka sig till Försvarsmakten. Det du säger, , är att rekryteringsbasen har minskat. Nej, det är bara urvalet som har minskat. Du säger att Försvarsmakten, som du företräder både politiskt och som yrkesman, vill ha fri dragningsrätt. Man vill mönstra alla, plocka ut de bästa och tvinga dem att göra tjänst i försvaret. Hade jag jobbat i försvaret hade jag kanske tyckt att detta var en bra idé, för det underlättar ju en del rekrytering. Hade jag varit en 17- eller 18-åring som funderar på vilket val jag ska göra hade jag haft en helt annan uppfattning. Vi får väl se. Plikten är ju inte avskaffad, men i grunden bygger mycket av de behov vi har på stående förband, som i huvudsak flygvapnet och marinen har. Men de finns också i armén – vi har stående förband, vi har Nordic Battlegroup och vi skickar förband på utlandsmissioner. Där har vi det största behovet. Vi vet att de förband som var värnpliktsförband hade ett problem i och med att de aldrig skulle nå fram innan kriget var slut. Deras mobiliseringstider var mellan och . De förband som skulle ha mobiliserat tror jag knappast skulle ha nått sin mobiliseringsplats. 148 (SD) replik: Både du och jag, , har ju på något sätt arbetat med detta. Du vet lika väl som jag att hade vissa värnpliktsförband så kort reaktionstid som . Att mobiliseringstiderna blev långa har att göra med den politik som själv har företrätt, där man har nedmonterat förmågan inte bara ekonomiskt utan även strukturellt. Man har fråntagit förbanden förmågan att mobilisera tillräckligt snabbt, bland annat genom att ta bort mobiliseringsförråd. Det var inte länge sedan vi på nytt började leta efter var våra mobiliseringsförråd fanns. Man har länge haft centrallager, men ska man återgå till någon form av mobiliseringsplatser som är spridda, vilket är bra som skyddsfaktor. Det beror helt på hur man lägger upp systemet. Men jag tycker att det är bra att jag upplever någon form av ärlighet här för en gångs skull. Du erkänner ju att det här är bättre, för här kan vi få tag i fler duktiga. Därmed belyser du den ideologiska motsättning som finns gentemot oss som har en mer konservativ syn och som ser plikt som en självklarhet. Om man växer upp i ett samhälle och tar del av alla fördelar har man också en plikt att försvara det. Det är en självklarhet för mig. Det är en självklarhet för mig att jag ska försvara det som mina förfäder en gång har försvarat och så vidare och det samhälle som vi gemensamt har byggt upp. Är man liberalt lagd är det inte lika viktigt. Då är individen desto viktigare, och individen är alltid överordnad kollektivet. Som konservativ kan man vara mer pragmatisk och se det från fall till fall. Men återigen: Vi måste tillsammans kunna försvara . Därför vill jag kortfattat säga att det har funnits möjlighet till vapenfri tjänst tidigare också. Om vi ska ha någon form av värnplikt, och det civilförsvar som vi vill bygga upp, kommer det att finnas vapenfri tjänst också. Men det ska inte vara frivilligt. Folk måste förstå att de måste ha en plikt gentemot det samhälle som har gett dem så mycket. 149 (M) replik: Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Vi ska kanske vara lite korrekta mot historien. Jag kan konstatera att jag kom in i 2006. Då var mobiliseringstiderna mellan och . är mobiliseringstiderna noll. Vi har stående förband inom armén, vilket vi inte hade tidigare. Vi har Nordic Battlegroup som har beredskap att sättas in . Våra så att säga icke stående förband har en mobiliseringstid . Jag tycker ändå att det är en förbättring. Det tror jag gör att vi använder pengarna bättre än vi gjorde genom att sätta väldigt mycket materiel i förråd och utbilda soldater som aldrig egentligen fick möjlighet att använda sina förmågor. Sedan finns det vissa fördelar med värnpliktssystemet. Man kan även titta utifrån Försvarsmaktens behov. Då är det inte så att hela årskullar kommer att inkallas om vi inte ska tiodubbla eller tjugodubbla det försvar som vi har . Det tror jag egentligen inte att någon i denna kammare vill. Jag tror framför allt inte att försvaret, inte ens med era plånböcker, skulle klara av att utrusta så många soldater som det skulle innebära. 150 (SD) replik: Ledamot var med när vi besökte F 21. Jag har en konkret fråga med anledning av detta. Stöder du tanken att ganska snabbt tillgodose behovet av ett rekryteringskontor för personalförsörjning som man har uttryckt önskemål om där uppe? Jag vill passa på att nämna denna budget, så att det inte blir några oklarheter. Denna budget för de fyra åren är på 24 miljarder mer. Den är uträknad av vår eminente ekonom med allt väsentligt stöd från . Jag vill att detta tydligt ska framhållas. Vi är för ett värnpliktssystem på 8 000–10 000 personer. Vi har sett vilken kvalitet de svenska soldaterna i ett antal FN-tjänster har. Det är ledamoten medveten om. Vi satte tidigare folk i fängelse, eller , för att de inte kom när de blev inkallade. De fick en ny inkallelse och hamnade återigen någon vecka i fängelse för att de inte infann sig. När man har denna rekrytering, eller inskrivning, av kvinnor och män kan man säkerligen hitta ett tillräckligt stort antal – 8 000–10 000 – som kallas in. Vad ska de fylla på? De ska fylla på ett enormt stort personalbehov som vi har i Försvarsmakten. Jag har gjort många repövningar. Jag ska strax återkomma till detta. Men jag vill framför allt ha svar på frågan om ett rekryteringskontor i . 151 (M) replik: Eftersom jag är uppvuxen i , har mitt förband vid I 19 och också är officer vid 3 är det klart att jag ser att det finns behov för att bemanna sina förband. Det är klart att det i slutändan är en avvägning som Försvarsmakten måste göra. Men jag ser att det är mycket lite som talar emot detta i grunden. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 De skäl som man anförde när rekryteringskontoret var på besök i utskottet var att det inte hade kommit en sådan beställning. Men jag tror inte att detta borde medföra några större kostnader. Det finns givetvis besparingar att göra också. sa att kvaliteten på våra soldater, framför allt de som är i utländska missioner, har varit mycket god. Jag måste då ställa en motfråga. Har soldaterna blivit sämre? De soldater som vi nu har i , och som blev hyllade för att de inte bara gjorde det som förväntades av dem utan gjorde mycket mer än vad som förväntades av dem i Timbuktu när de blev anfallna, försvarade inte bara civilbefolkningen utan drev också ut de soldater som faktiskt hade anfallit denna stadsdel. Vi har soldater även på andra ställen, men i mindre utsträckning . Jag måste ändå fråga om han menar att soldaterna har blivit sämre än vad de var . Är det din slutsats? 152 (SD) replik: Svaret är nej. De är inte sämre . Jag skulle till och med påstå att de förband som är i är lite vassare i dessa specifika situationer. Så är det. Det är min erfarenhet. Men det är inte bara detta som det handlar om i försvaret. Det handlar också om att få en bredd och en kompetens på många områden. Man märker att de svenska förbanden i utlandstjänstgöring, till exempel i , har så mycket bredare möjligheter att verka i ett förband. Det handlar om att till exempel se till att elektriciteten fungerar – elektriker som är skyttesoldater. Hela denna bredd har ett värde. De är inte alls mycket sämre som soldater. När man nu har begränsat detta antal till 8 000–10 000 kan man också plocka mycket duktiga kvinnor och män med en bredare utbildning. Det är värdigt förbanden. Jag har sett förbanden i till exempel . Där var de utomordentligt duktiga på att göra en sak. Men därefter stod de stilla när det skulle ske minröjning. De ropade på hjälp och fick hjälp. Men då ska andra förband in där. Den svenska soldaten kunde både minröja och ta sig fram. Det finns alltså en bredare bas, och den är värdefull. Så är det. Men jag tror inte att vi har så olika uppfattningar i detta sammanhang. Men svaret på frågan är nej, det vill säga att soldaterna inte är sämre. Det gäller till exempel de soldater som är i . Jag har gjort många repövningar, men det var få som var fulla. Normalt ryckte de som blev inkallade in till repövningen. Men de var lite på lyset. Man tog hand om dem och satte dem då i en för att nyktra till. Sedan släpptes de ut när de hade nyktrat till. Det är en fråga om ledarskap också. 153 (M) replik: Jag får noterat här att mitt militära ledarskap tydligen inte var gott nog enligt . Men det var kanske inte det som var poängen. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Jag måste ändå säga att jag nöjer mig med svar, då han sa att soldater nog är bättre än vad de var . Jag skulle också kunna säga att det är klart att det är skillnad mellan en soldat som har utbildats och en soldat som har tjänstgjort . Har man tjänstgjort så länge kanske man kan skjuta, köra bil och röja minor. Det är klart att det är sådana soldater som vi vill ha. Det är bra att medger att dagens soldater är bättre utbildade. Men vi kan givetvis göra saker bättre. Jag ser fram emot en fortsatt diskussion. 154 (S): Det som fick mig att ta till orda var replikskiftena om den allmänna värnplikten. När det nu har gått vi här i hade en omröstning om att försätta den allmänna värnplikten i vila finns det skäl att reflektera över vad som har hänt. Det var en mycket stor fråga 2009 då vi hade denna omröstning. Många av oss uppfattade, med rätta, att detta var ett stort brott mot den över tiden stora samsyn som vi har haft i de stora frågorna och den ansträngning som vi har gjort för att inte hamna i konflikt i för landet stora och avgörande frågor kring försvars- och säkerhetspolitiken. Ändå gjorde ni i Alliansen just det när ni valde att gå till en omröstning här i , utan att förankra det på andra sida, som ledde till att vi här i kammaren med röstetalen 153 mot 150 valde att försätta den allmänna värnplikten i vila. kan vi blicka tillbaka, och det var inte ett särskilt klokt beslut. Och vi har sett konsekvenserna på flera olika områden. Det har blivit kostsamt, och det har brister. Det är många insatsförband som inte är kompletta. Och , som jag har sagt , går i spetsen för att vi ska återinföra värnplikten så fort som möjligt. Vi kan inte vara snabba nog med att få igång värnplikten igen, tycker de – de som stod i första linjen för att avskaffa den. Nej, ta detta som en lärdom ! Stora och för landet avgörande frågor om försvars- och säkerhetspolitiken bör göras upp i stora och breda överenskommelser. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:AU9 Integration (skr. 2013/14:244, skr. 2014/15:19, skr. 2014/15:23 och skr. 2014/15:31) 155 (M): ska vi debattera både motionsbetänkandet och svaret på skrivelserna från . Jag hoppas att det blir en bred debatt där vi noggrant och sakligt kan diskutera skillnaderna mellan våra olika partier och den utveckling som behöver göra och att vi inte stirrar oss blinda på enbart här och utan kan fokusera även på de utmaningar som finns framför oss. Svensk integrationspolitik har blivit allt viktigare i och med att fler och fler söker sig till men också eftersom vi inte kan fuska längre. har genom tiderna faktiskt fuskat i denna fråga. Vi har helt och hållet förlitat oss på att samhället ska agera med symbolhandlingar här och där, och sedan får folk lösa det själva på något sätt. har vi ett samhälle som bygger på att staten gör många intrång på många områden, vilket innebär stora svårigheter för nyanlända människor att etablera sig. är ett insider–outsider-samhälle. Det bygger på att de med förankring på arbetsmarknaden har mycket större möjligheter att påverka arbetsmarknaden än de som står utanför. Detsamma gäller såklart bostadsbyggande. Det finns en avhandling från KTH om det här, där det bland annat framgår att vi i har extremt starkt lokalt inflytande i byggnadsfrågor. De som bor i en kommun kan helt enkelt bestämma vilka som får flytta dit och om man ska bygga bostäder eller inte. Detsamma gäller på hyresmarknaden – vi har en insider–outsider-situation även där. Vi har sjysta hyror och så vidare, men på bekostnad av att det inte byggs lika många hyresrätter. Det här är sanningar som inte går att ifrågasätta. Politiken kan göra insatser för att avhjälpa detta, men då gäller det att ha en korrekt diagnos och en korrekt analys, och så har det historiskt sett inte sett ut i . Vi har varit sena med analysen – varje gång. När vi hade arbetskraftsinvandring hade faktiskt de utrikesfödda som kom till en högre sysselsättningsgrad än de inrikesfödda. Sedan gjorde man gjorde om detta. när vi gick över till asylmigration bytte den migration som kom till skepnad. Vi började få asylinvandrare. Men vi förändrade inte integrationssystemet. fanns om det gick snett, för alla hade ju jobb redan när de klev av bussen från , eller . Då fanns där när någonting gick snett – när någon hamnade i missbruk, när någon blev av med jobbet, när det gick snett för ett barn. När vi gick över till asylsystemet ändrade vi inte detta. var tvungen att träda in varje gång. Det här var så att säga starten för svensk integrationspolitik. Det blev kommunernas ansvar att integrera. Och som vi vet är väldigt duktig på sociala frågor men kanske inte så himla duktig på arbetsmarknadsfrågor. Det här levde vi med ända . Vi levde med en felaktig analys: att de som kommer hit i grund och botten är arbetskraftsinvandrare som socialen ska träda in för vid behov. Det hade extremt destruktiva effekter på integrationen. När man tittar på de grupper som kom hit ser man att det gick fruktansvärt dåligt för dem, vilket är mycket märkligt med tanke på att det var extremt starka grupper. I de iranska och irakiska grupper som kom hit hade man utbildningsnivåer som vi bara kan drömma om . För motsvarande kohorter som hamnade i andra länder gick det avsevärt mycket bättre än för dem som hamnade i . Trots att vi var öppna och toleranta var det någonting som var fel i vårt system. När vi gjorde etableringsreformen 2010 byggde den återigen på en felaktig eller egentligen utdaterad analys: att det i stor utsträckning är stora grupper med väldigt god utbildningsbakgrund som kommer hit. De behöver få till ett cv och pushas ut på arbetsmarknaden. Medan den här reformen tog form hann omvärlden förändras. Vad som skedde var att det kom grupper som aldrig hade varit med om . Det var väldigt stora grupper av människor med väldigt svag utbildningsbakgrund. Här hängde inte systemet med. Det här hade Arbetsförmedlingen ingen erfarenhet av att hantera. Arbetsförmedlingen har inte den specifika kompetens som krävs för att alfabetisera människor. Arbetsförmedlingen har inte de verktyg som krävs för att till exempel få ut människor ur ganska patriarkala hemförhållanden där det förväntas av dem att de ska ta hand om barn som man försöker aktivera dem på arbetsmarknaden. Det är utmaningen : Vi måste göra en ny analys. Det kommer stora grupper med väldigt svag utbildningsbakgrund, som behöver få tillgång till utbildning. De behöver genomgå den skolundervisning som vi här i avkräver våra egna barn – av omtanke om dem. Varför ska de krav vi av omtanke ställer på våra barn, till exempel att alla ska gå färdigt , upphöra bara för att någon kommer hit som lite äldre? Det är ju samma kunskaper som behövs för att fungera i ett samhälle – för att kunna läsa lokaltidningen, göra ett skolval, informera sig och vara en delaktig medborgare. Även om vi i detta betänkande inte har någon motion i frågan är det här en resa som vårt parti är mitt i att göra och slutsatser och förslag som vi är mitt i att dra och lägga fram. Jag vill i alla fall avisera det i denna debatt. Vi går fram med skolplikt och utbildningsplikt för nyanlända som inte har grundskola. Det är extremt viktigt. Detsamma gäller bostäder. Bostadssituationen är väldigt svår . Där det finns jobb finns det inte bostäder, och där det inte finns bostäder är man nästan minst benägen att bygga. Det skapar såklart en oerhört destruktiv situation. Vi kan sitta här i kammaren och optimera de här systemen så mycket som möjligt och skapa den perfekta mottagningsmaskinen. Men det spelar ingen roll om människor bor sju personer i en tvåa i ett fjärdehandsboende. Hur ska ungdomar kunna göra den klassresa, den integrationsresa, som behövs om de inte har ett rum att studera i fred i eller ordnade hemförhållanden? Då ska vi inte bli chockerade när folk hamnar på gatan. Det blir social oro när ungdomar inte har en stabil tillvaro. Här kommer också frågan om legitimitet in. Vad är legitimiteten i det svenska mottagandet, i själva migrationsfrågan som kanske inte diskuteras här? Legitimiteten i att har en generös asylpolitik bygger ju på att vi erbjuder livschanser som annars hade varit omöjliga. Om vi finner oss i en situation där segregationen ökar, där utanförskapet ökar, där arbetslösheten ökar, där allt fler grupper utestängs från de här möjligheterna och där det endast är tak över huvudet och kalorier för dagen som det svenska mottagandet innebär, då får helt plötsligt den andra sidan rätt. Då får plötsligt invandringsmotståndet rätt, för det är långt mycket billigare att ge kalorier för dagen och tak över huvudet i eller i . Det svenska mottagandets legitimitet bygger på att erbjuda livschanser som annars hade varit omöjliga. Det är därför det är väldigt viktigt. Jag hoppas på en konstruktiv debatt och yrkar därmed bifall till Alliansens gemensamma reservation. 156 (SD): Det har varit en lång dag då jag suttit och lyssnat på en hel del av försvarsdebatten. Jag är lite besviken över att man aldrig tog upp integrationseffekterna av den allmänna värnplikten. Jag är positivt överraskad av det anförande vi precis fick höra. Mot bakgrund av det som sas finns det nog en del av våra motioner som åtminstone delvis hade kunnat bifallas, såsom den om samhällsorientering med bas i att förstärka just utbildningen så att de som kommer hit ska kunna nå upp till de utbildningskrav som vi ställer på våra medborgare som växer upp i landet. har jag det sagt.