prot · H20946 · 2015-01-15 00:00:00 — Vice statsministern och språkrör har lovat att stänga ett antal reaktorer , inte av hänsyn till den svenska industrins konkurrenskraft, inte heller av klimatskäl utan för att inte gillar kärnkraft. Under valrörelsen kunde vi gång på gång se de rödgröna klyftorna när det gäller synen på energifrågorna. Bilden av som inte klarade av att säga vare sig ja eller nej till ny kärnkraft blev en symbol, inte bara för de rödgrönas splittring utan även för den splittring som vi ser inom Socialdemokraterna. Denna oenighet om vilka mål som ska styra energipolitiken verkar ha följt med de rödgröna in på . Så länge ni satt i opposition hindrade det inte att avgörande beslut för industri, tillväxt och jobb kunde fattas. Men riskerar det att bli ett hot mot våra jobb och vår välfärd. Jag vill fråga statsrådet : Vilka prioriteringar anser Baylan ska styra den framtida energipolitiken? Är det konkurrenskraft, klimatmål eller ett enskilt partis motvilja mot ett energislag som uppfyller några av de viktigaste målen för hållbar elproduktion som är avgörande? Vidare undrar jag – om det, som jag hoppas, är konkurrenskraften, jobben och klimatet som är avgörande för vår energipolitik – om Baylan är villig att ge kärnkraften en chans om det visar sig att den kan vara med och uppfylla de mål som vi har. Kan Baylan i så fall säga sig tala för hela regeringen, inte bara för sitt eget parti, eller är det så att den kommande , som jag ser fram emot att få ta del av, inte bara ska reda ut våra mål i den här kammaren utan även reda ut den konflikt som finns inom regeringen, mellan Socialdemokraterna och ? 10 Statsrådet (S): Utgångspunkten för energipolitiken är att vi ska uppfylla alla de mål som tar upp. Det handlar om konkurrenskraft. Vi ska vara konkurrenskraftiga gentemot länder med liknande industriella strukturer, sådana som vi konkurrerar med . Elproduktionen ska vara klimatsmart, för i grunden finns det få länder i världen som har så goda förutsättningar för förnybar elproduktion som . Vi har mycket skog, biomassa, vilket har stor potential. Den utgör redan en stor del av energiproduktionen för uppvärmning. får vi från biomassan. Vi också har vatten. Hälften av vår elproduktion kommer från vattenkraft. Trots en del diskussioner om när det blåser och inte blåser i vårt land kan vi konstatera att det blåser väldigt mycket. Det blåser året om, något mindre och kanske något mer . Man kan ibland tycka att det blåser alltför mycket, men när det gäller energiproduktionen är det bra. Tekniken för solceller går framåt med ganska hög hastighet. Det gäller både nedgången i pris och också en viss förbättring beträffande verkansgraden. Allt detta möjliggör för att kombinera de storheter som interpellanten tar upp. Vi ska ha konkurrenskraftiga priser på elproduktionen. Vi ska kunna säkra tillgången på elenergi. Dessutom ska det göras klimatsmart. Jag är övertygad om att dessa även fortsatt ska vara de tre ben som energipolitiken ska vila på och som det i grund och botten finns stor enighet om i riksdag. Det är det ena. Det andra handlar om industrins konkurrenskraft. Jag kan försäkra interpellanten att det sällan har funnits en statsminister som den nuvarande, som så genomgående och djupt förstår just industrins villkor, detta efter att större delen av sitt vuxna liv ha verkat inom industrin. Därför kommer vi naturligtvis – här vill jag vara tydlig – att agera för att säkra tillgången på konkurrenskraftig el . Jag är övertygad om att det går. Om man läser interpellantens fråga kan man få intrycket av ko på isen när det gäller elproduktionen och tillgången på energi i , men alla oberoende rapporter visar på motsatsen. är nettoexportör av elenergi. Vi kommer antagligen att fortsätta att vara det under de kommande fem, sex, sju, åtta åren. Det visar rapporter från inte minst . Men det räcker inte. Det finns stor efterfrågan på långsiktighet och förutsägbarhet från industrin, från näringslivet, från fackförbunden, från miljöorganisationerna och från andra intressenter. Jag förstår det. Jag delar till fullo den uppfattningen. Många av de investeringar som behöver göras i det svenska energisystemet är sådana att de verkar över kanske 30, 40, . Under den tiden kommer det att vara ganska många riksdagsval, och man gör inte den typen av stora investeringar med mindre än att man kan säkra en rimlig avkastning på de pengar man investerar. Det är därför regeringens uppfattning att vi ska lägga undan de värsta stridigheterna och försöka komma överens om ett energisystem som är hållbart och konkurrenskraftigt och som säkrar elen till de svenska hushållen och till industrin. 11 (M): Jag håller helt med statsrådet om att förnybar energi är viktigt. har andelen förnybar el i vårt system vuxit på ett fantastiskt bra sätt, mycket snabbare och med mycket större volym än . Så ska det fortsätta. Osäkerheten kvarstår dock om hur man ska hantera energisystemet och säkra tillgången på energi när de äldsta kärnkraftsreaktorerna måste fasas ut av lönsamhetsskäl. Det är inte jag som säger det. Det är statsrådet som säger det. Ska jag tolka svaret så att statsrådet faktiskt är orolig, även om han säger att vi har tillräckligt med energi för fem, sex, sju, ? Jag vet att ledtiderna för att bygga till exempel ny kärnkraft är 15–, och även för förnybar elproduktion är det fråga om långa ledtider. Det är inte speciellt lugnande att vi har tillräckligt med el för kanske framåt. Ska jag tolka svaret från Baylan som att statsrådet är orolig för vad som ska hända när kärnkraftens lönsamhet blir så låg att den måste stängas av ekonomiska skäl? I så fall borde resultatet av den oron vara att energipolitiken ska underlätta för kärnkraften att vara kvar så länge den uppfyller de säkerhetskrav som finns. är det svårt att beräkna kärnkraftens livslängd då det inte bara är säkerheten utan även aviserade politiska beslut, till exempel vice statsministerns löfte om att stänga ett antal kärnkraftsreaktorer, som är avgörande för möjligheten att bibehålla produktionen. Det är inte speciellt långsiktigt. Jag tycker att långsiktighet är viktigt och måste därför fråga om den rödgröna regeringen, ifall den får möjlighet till det, kommer att höja effektskatterna och införa politiskt motiverade höjda säkerhetskrav som ytterligare minskar lönsamheten och påskyndar en snabbavveckling av kärnkraften. I budgetdebatten om utgiftsområde 19 Regional tillväxt sa ledamoten från följande om den svenska energipolitiken och om farhågorna för en framtida effektbrist: ”När det gäller energi och beroendet av väder och vind är det klart att man får ta ställning till det. Men så länge vi har kärnkraft som också stänger ned när vi behöver den som mest är det smällar vi får ta.” Delar statsrådet syn på framtidens energiförsörjning, att det är ”smällar vi får ta” om energin inte räcker till när stålindustrin, pappersindustrin och hushållen behöver den som mest? Är det så den svenska energipolitikens inriktning ska vara, att vi nu nedmonterar och hoppas på det bästa? Eller är det löfte att Socialdemokraterna aldrig skulle stödja en snabbavveckling av den svenska kärnkraften om det hotade den svenska konkurrenskraften som är vägledande för den rödgröna regeringen? Jag förstår att statsrådet står här och talar i sin egen roll, men det är viktigt för dem där ute att få veta om det som statsrådet säger är regeringens ord eller om det är Socialdemokraternas ord i den rödgröna samarbetsregeringen. 12 Statsrådet (S): Låt mig ta upp en ordningsfråga först. Det är så att jag alltid när jag deltar i en interpellationsdebatt företräder regeringen. Ledamoten bör vara fullt medveten om att det är regeringen jag talar för. I andra sammanhang kan jag naturligtvis vara partiföreträdare, särskilt i valrörelsen, men när det handlar om kontrolluppgift och kontrollmakt är det alltid regeringen jag företräder när jag är här. Låt oss bena upp de frågor som ledamoten tar upp. Till att börja med har vi frågan om de krav som vi vill ställa på kärnkraften. Kärnkraften har varit en stridsfråga och ibland tyvärr till och med blockerat en vidare diskussion om energipolitiken och kanske också långsiktiga uppgörelser om energipolitiken. Om vi kunde få till långsiktiga uppgörelser skulle det vara en enorm styrka för , inte minst när det gäller konkurrenskraften gentemot andra länder. Ledamoten tog upp tre områden. Först har vi säkerhetskraven. Säkerhetskraven för kärnkraften höjs både i och i större delen av västvärlden, inte minst i . Anledningen till det är naturligtvis olyckan i , som gjort oss medvetna om ytterligare luckor i säkerheten som vi gemensamt nu försöker täppa till. Det är ett arbete som inleddes redan under den förra regeringen; därom råder det ingen tvekan. Låt oss sedan se på avfallsfrågan. Det finns en grundläggande princip, och den delas, vad jag vet, av samtliga partier i riksdag, nämligen att det är industrin, det vill säga kärnkraftsindustrin, som ska ta kostnaden för avfallshanteringen. Det innebär att den avfallsavgift som regeringen redan beslutat om och som också tidigare regering beslutat om ska motsvara de kostnader som man förväntar sig ska finnas. Därom råder inget tvivel. Den principen delas brett i riksdag. tar också upp det förslag som regeringen hade i sin budget om att höja effektskatten med motsvarande på elpriset. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om hur avgörande detta är. Jag tror inte att det är så avgörande som det låter. Men även om man nu tror det är det inte så att vi är ensamma om höjning av denna skatt. Den förra regeringen höjde denna skatt 2008. Och hör och häpna: Det var relativt sett en större höjning än vad den nuvarande regeringen föreslagit. Vårt förslag har fallit i , men vi föreslog detta därför att den skatten har legat stilla ända . Vi tyckte att det var rimligt att man höjde den. Den höjningen hade som sagt motsvarat på spotpriset. blev det inte så. Som bekant gick den borgerliga budgeten igenom. Men jag har svårt att tro att just det hade varit avgörande. Visst finns det anledning för oss att ibland lyfta konflikter och åsiktsskillnader i politiken. Det är viktigt för en demokrati. Men när det handlar om grundläggande och viktiga frågor som landets energiförsörjning bör vi anstränga oss för att hitta minsta gemensamma nämnare. När man går igenom energipolitiken, inte bara lyssnar på retoriken, visar det sig att det faktiskt finns väldigt många likheter. Det finns goda förutsättningar för en blocköverskridande överenskommelse, men finns det en osäkerhet. Det är därför regeringen tillsätter en och vill ha en så bred blocköverskridande överenskommelse som möjligt i denna riksdag. 13 (M): Jag vill först tacka statsrådet för klargörandet. Då vet vi att det här är även politik, oberoende av vad som sägs i kammaren framöver. Gårdagens debatt här i kammaren om statliga bolag blev också som förväntat en debatt om utredning om förutsättningarna för ny kärnkraft, vilka självklart minskar, även om statsrådet inte tror att en skattehöjning har någon effekt och inte tror att den kommer att påverka de svenska kärnkraftverkens lönsamhet eller livslängd. Att han ”inte tror” är inte tillräckligt. Man bör veta när man fattar beslut. valde att avbryta sin utredning om ny kärnkraft efter ett antal utspel från olika regerings- och riksdagsföreträdare. Men det var inte utspel från eller kammaren, utan mediala utspel. vd ombads till och med av energipolitiska talesperson att se sig om efter ett annat jobb. Är det på tidningarnas debattsidor regeringen tänker sig att sköta energipolitiken ? Detta arbetssätt skapar inte speciellt högt förtroende, och det skapar inga bra förutsättningar för den aviserade . Det är klart att både vi i denna kammare och de som Baylan säger sig måna om därutanför blir oroliga när den rödgröna regeringens brist på samsyn visar sig på ett sådant sätt. Statsrådet är angelägen om att inhämta kunskap inför de kommande energidiskussionerna. Hur kan det då komma sig att regeringen i sitt budgetförslag menade att skulle avbryta sonderingarna kring ny kärnkraft? Vi i Alliansen räds inte utredningar. Vi anser att det är kunskap som bäddar för de bästa besluten. Vi vill veta. Vi vill inte bara tro. Den åsikten delas tydligen inte av statsrådet eller den rödgröna regeringen när det gäller vare sig kärnkraft eller Nato. 14 Statsrådet (S): En av huvudanledningarna till att vi måste tillsätta en är att vi måste ta reda på vilka de faktiska förhållandena är när det gäller energisektorn. De har förändrats radikalt, som ledamoten mycket väl vet. Vi vill se hur de långsiktiga behoven ser ut, både för svenska hushåll och för svenskt näringsliv. Vi vill också se hur vi kan fortsätta att vara ett ledande land när det gäller energiproduktion genom att både kunna hålla låga och konkurrenskraftiga priser och även göra det hållbart. Jag är övertygad om att det finns få länder i världen som har så goda förutsättningar som vi har. Jag har redan räknat upp varför. När jag går igenom de olika partiernas energipolitiska program övertygas jag om att det i grund och botten finns goda förutsättningar för en överenskommelse. Men det blir inte lätt, vilket också hörs på den här diskussionen. Kärnkraftsdebatten har låst detta . Är det relevant? Ja, i vissa fall är det relevant. Det lyfts upp ett antal frågor som vi måste ha svar på. Effektfrågan är kanske den viktigaste. Och vad händer i ett system när vi får in alltmer av väderberoende elproduktion? Visst har den förra regeringen bidragit, och det tycker jag var bra jobbat. Men man har trots allt inte löst detta. Ledamoten pekar på att det finns olika uppfattningar mellan de politiska partierna i regeringen. Men det är inte första gången det händer heller. Efter den förra överenskommelsen i den borgerliga regeringen menade den dåvarande centerledaren att den var en garanti för att det inte skulle bli någon ny kärnkraft, medan folkpartiledaren ansåg att den var en garanti för att det skulle bli det. Det är klart att man får ha respekt för att det finns olika uppfattningar partier emellan, men låt oss sätta oss ned och komma överens om någonting som håller ! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:174 om Panzisjukhuset 15 Statsrådet (MP): har frågat mig hur jag ser på behovet av institutioner såsom Panzisjukhuset i under de omständigheter som råder i samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja sjukhusets överlevnad och fortlevnad. Personalen vid Panzisjukhuset, under ledning av doktor , utför ett imponerande och heroiskt arbete, under svåra omständigheter och ibland under hot. Hans arbete har nått brett internationellt erkännande, och jag gläds åt att doktor erhållit årets från . Jag lyssnade själv på honom när han kom till parlamentet för att berätta om sitt viktiga arbete. Kvinnor och flickor i är oerhört utsatta, precis som nämner. Landet rankas som ett av de mest ojämställda i världen, med skrämmande låga nivåer vad gäller kvinnors utbildning och inflytande över beslutsfattande. Därtill kommer det utbredda sexuella våldet, som bland annat används som ett vapen i krig, vilket är fasansfullt och fullkomligt oacceptabelt. Kriget har lett till ett allmänt ökat våldsbeteende. Det sexuella våldet är dessvärre ett utbrett samhällsfenomen och ett problem, vilket märks av att de allra flesta övergreppen sker inom hemmets väggar av en känd förövare. Sexuellt och könsrelaterat våld är ett globalt och strukturellt problem som bottnar i en ojämn maktbalans mellan könen. Därför är det viktigt att man också arbetar med grundorsakerna – underliggande strukturer och skeva könsroller som även inbegriper bruk av våld. Att involvera pojkar och män är viktigt för att detta arbete ska kunna göras effektivt. Regeringens fokus på jämställdhet också inom bistånds- och utrikespolitiken är oerhört viktigt för att kunna delta i och skapa en mer hållbar värld. Inom ramen för bistånd till finns frågor om jämställdhet och hälsa, inklusive sexuellt och könsrelaterat våld, som centrala element. Det förebyggande arbetet ges stor prioritet. Även i den nya strategi som regeringen nu utarbetar för biståndet till prioriteras dessa frågor. fokuserar på att stärka hälsosystem och arbeta preventivt mot könsrelaterat våld samt på att involvera pojkar och män i detta arbete. En stor del av de kvinnor och flickor som tas emot på Panzisjukhuset och andra vårdinrättningar kommer dit med förlossningskomplikationer, då många kvinnor föder i hemmet utan tillgång till medicinsk personal. Därför stöder , bland annat genom , en förstärkning av primärhälsovården i hela för att ge kvinnor tillgång till god mödrahälsovård. har ett starkt engagemang, och ett holistiskt och brett angreppssätt tillämpas för att uppnå maximalt genomslag. Vi samarbetar bland annat med den internationella enskilda organisationen , och UN Women i olika program för att stärka respekten för kvinnors rättigheter. Det pågår också ett arbete med barn och ungdomar för att förebygga våld mot flickor och kvinnor samt ett arbete för att fördjupa förståelsen för hur skeva och stereotypa könsroller kan kopplas till könsrelaterat våld och brist på jämställdhet. Ett stort svenskt stöd går till rättssektorn, vilket bland annat syftar till att bekämpa straffriheten och ge gratis rättsstöd till kvinnor och flickor som utsatts för könsrelaterat våld. Dessa frågor genomsyrar även vår politiska dialog med . har bidragit med omfattande stöd till Panzisjukhuset. –2013 utbetalades till sjukhusets uppbyggnad och verksamhet. Även om det inte utgår något direkt bilateralt stöd genom Sida stöder verksamheten via multilaterala kanaler. Genom för humanitärt stöd och civilskydd, Echo, och erhåller Panzisjukhuset en finansiering om motsvarande . är en stor bidragsgivare i båda dessa kanaler. Den nya, kommande strategin för biståndet till förutses möjliggöra fortsatt stöd till hälsoområdet och till insatser för att förebygga och lindra konsekvenserna av sexuellt och könsrelaterat våld. När strategin antagits av regeringen är det dock upp till Sida att utifrån sina bedömningskriterier ta ställning till eventuellt framtida stöd för just Panzisjukhuset liksom för andra aktörer i detta viktiga arbete. Att verka för jämställdhet och mot könsrelaterat våld kommer även i fortsättningen att vara en av de främsta prioriteringarna för engagemang i . 16 (KD): Jag tackar biståndsminister för svaret på min interpellation. Jag kan konstatera att statsrådet delar min och syn på vikten av att göra allt som står i vår makt för att hjälpa alla de kvinnor som utsätts för våld i , i synnerhet sexuellt våld. Det är ett våld som utövas på grund av den långvariga konflikt som pågår särskilt i de östra delarna av landet. Våldet i har pågått i kölvattnet av det fruktansvärda folkmordet i när nästan 1 miljon människor dödades under fruktansvärda förhållanden. vill flera grannländer till , inklusive , åt mineraltillgångarna i östra . Olika milisgrupper sprider skräck, mördar och begår förfärliga sexuella övergrepp på framför allt flickor och kvinnor men allt oftare också på mycket små barn. Sedan konflikten startade har, enligt olika uppgifter, 5 miljoner människor dött som offer för kriget och konflikten men också av olika umbäranden. Till antalet är det som ett nytt världskrig. 5 miljoner människor har dött, och ändå känner få människor till denna konflikt. Som biståndsministern mycket riktigt konstaterar gör personalen på i östra under ledning av doktor , som är kirurg och gynekolog och var med och startade sjukhuset, ett imponerande och heroiskt arbete. Här kan kvinnor få medicinsk hjälp, nödvändiga operationer och psykologiskt stöd. Kvinnan kan också få socialt stöd för att skaffa sig en egen inkomst och kunna försörja sig och det barn hon kanske fött. har talat i FN, visats upp med kända skådespelare, varit med i Skavlan, fått priser och utmärkelser och träffat ministrar från olika länder, inklusive . får vi som möter honom höra att han ständigt står utan långsiktig finansiering för sitt sjukhus och den vård han ger till kvinnor. Det är en paradox som känns helt fel. Ministern säger i sitt interpellationssvar att är bra att vi är överens om att det finns stora behov och att ska fortsätta att ge stöd till i den nya strategin. Det sägs dock inget om stöd till Panzisjukhuset. Det sägs visserligen att det finns olika multilaterala kanaler som ger stöd, men EU var på väg att dra tillbaka stödet. Jag förstår att man kan tycka att självt ska klara av sin finansiering av sjukvården. Men det råder ett krigsliknande tillstånd i . Det är en väldigt speciell situation. har ofta kritiserat regeringen, så regeringen försöker i stället komma åt sjukhuset på olika sätt. Det finns inget långsiktigt stöd. När doktor fick gav man honom eftersom man gett honom priset, men långsiktigt stöd saknas alltså. Det vore bra om ministern själv åkte dit och hörde sig för hur det är, och jag vädjar till ministern att det ska framgå i den strategi som jag antar att ministern ska vara med och ta fram att Sida måste göra en långsiktig finansiering för den tid som kriget och konflikten pågår. 17 Statsrådet (MP): Tack, , för att du tar upp denna angelägna konflikt som är en av världens alla bortglömda konflikter. Det är alltid lika skakande när man väl ser det oerhörda mänskliga lidande som pågår utanför mediernas strålkastarljus. Förutom siffran på 5 miljoner döda uppskattar FN antalet internflyktingar i DRK till 2,6 miljoner. DRK ligger näst sist i UNDP:s Human Development Index. Det är alltså ett land som har stort behov av uppmärksamhet och hjälp från omvärlden. Vad gäller engagemang bidrar vi, som sagt, med stora summor till EU:s Echo och de FN-organisationer som är med och finansierar Panzisjukhuset. direkta bilaterala stöd upphörde , bland annat som ett resultat av en extern revision av ett av Sidas stöd. Man påvisade brister i organisationskontroll och finansiell kontroll hos en av Sidas partnerorganisationer. Man såg också att det brast vad gällde att ligga i linje med strategiska prioriteringar och att kapaciteten i de finansiella styrsystemen inte var tillräcklig. Den kommande strategin för biståndet till DRK förutses möjliggöra ett fortsatt stöd till hälsoområdet och prioritera insatser för att förebygga och lindra konsekvenserna av sexuellt och könsrelaterat våld. När regeringen har antagit strategin är det Sidas ansvar att utifrån sina bedömningskriterier ta ställning till eventuellt framtida stöd för just Panzisjukhuset liksom för andra aktörer som bedriver verksamheter inom detta område. är också aktivt i att se till att få fram hjälp och få klarhet i det som händer med Panzisjukhuset. Vi har bland annat för avsikt att tillsammans med andra EU-länder skicka ett brev till DRK:s hälsominister för att visa att vi följer situationen och att vi är oroade över att sjukhuspersonalens decemberlöner har frusit inne eftersom den kongolesiska skattemyndigheten har beslagtagit sjukhusets alla konton. Vi följer den oroande situationen och har uppmuntrat hälsominister att hitta en snar lösning på problemet. Vi har samma syn på jämställdhetsfrågan. Precis som säger är det könsrelaterade sexuella våldet i DRK en av de fasansfulla saker som kommer att försvåra en framtida fredsprocess. Det är viktigt i vårt biståndsfokus och i vår syn på denna konflikt att prioriterar dessa frågor som ofta är motvindsfrågor i de här länderna. Det kommer vi att fortsätta att göra. Vi hoppas alla att situationen i Panzisjukhuset upp . 18 (KD): Tack, ministern, för den ytterligare utläggningen! har varit utsatt för mordförsök och får nu leva inne på sjukhusområdet, bevakad. Hoten har skett i samband med att han har kritiserat den kongolesiska regeringen, som han tycker inte gör tillräckligt för att stoppa våldet i landet, och att ekonomiska intäkter inte kommer medborgarna till del. Han har blivit något av en frihetskämpe, och det var också därför han fick . Detta har gjort att han har fått stöd genom EU, men det finns fortfarande inte någon långsiktig finansiering.