prot · H20994 · 2015-04-29 00:00:00 — Det som är viktigt är att alla inblandade ser verkligheten och är en del av lösningen. 106 (V) replik: Det är bra att vi är överens om att bottentrålning inte är oproblematiskt, i synnerhet inte i naturreservat. Bottentrålning innebär att man har stora garn som släpar, ofta längs med botten eller precis ovanför, och river upp det som finns där. Det kan förstöra miljön nere på botten. Även om man har det i ett naturreservat här finns det mängder av andra områden där man också bedriver bottentrålning. Jag förstår inte varför man inte bara kan säga: Det här är ett område som vi skyddar lite extra, och därför vill vi inte ha de här metoderna här över huvud taget. Jag fick inget svar på min fråga om miljöskadliga subventioner, så jag ställer den igen. Vill inte ha en strategi för att fasa ut miljöskadliga subventioner? Tycker ni verkligen att det är okej att vi lägger på direkta bidrag och skattenedsättningar för sådant som faktiskt förstör vår miljö? 107 (FP) replik: Naturvård och biologisk mångfald Jag kommer att svara på frågan om miljöskadliga subventioner. Men först vill jag säga att det ligger något oerhört problematiskt i resonemanget om man säger att detta ska skyddas och att ingen får göra någonting. Det finns människor som har bott och verkat i de här områdena , och de ska faktiskt kunna bo kvar där och försörja sig i sina traditionella näringar. Det känns som ett väldigt starkt ovanifrånperspektiv om man säger: har vi bestämt att det ska vara skyddat, så nu får ni sluta med det ni håller på med och göra någonting annat. Det handlar om att visa hur man kan göra detta på ett miljömässigt acceptabelt sätt. Det viktiga är inte verktyget, utan resultatet vi ska uppnå. Det har visat sig i det här området att man tar hänsyn. Man trålar inte på hårdbottnar och på de ställen där det finns risk att man skulle gå in i koraller, utan man trålar på mjukbottnar rakt av. Man vet vad man gör och begränsar områdena ganska mycket. har man begränsat dem ännu mer. När det gäller miljöskadliga subventioner kan jag ge ett ganska förenklat svar från sida. Vi är för ekonomiska styrmedel. Men det gäller att göra analyser för att se till att de används rätt. Det finns säkert många miljöskadliga subventioner, om vi nu ska kalla dem så, där det inte finns någon riktigt klar bild av konsekvenserna. Vi är inte främmande för att titta på detta, men det måste vägas mot andra saker. Det är ingen fråga som vi tycker är oviktig på något sätt. 108 (KD): Ärade riksdagsledamöter och åhörare! Alliansregeringen byggde under mödosamma former upp en ordning för licensjakt som visat sig vara mycket viktig i de delar av där vargtrycket är särskilt högt. Den har varit en del i en bredare strategi för en levande landsbygd. Denna linje försökte alliansregeringen freda både från EU-regleringar och från olika rovdjursorganisationer. Tyvärr riskerar den rödgröna regeringen och dess oklara besked på området att riva upp ordningen och vrida tillbaka klockan. Vi kan ta del av olika redogörelser från människor som varit ytterst nära att bli angripna av varg, senast en man från . Staten måste sätta ned foten, kräva en harmonisering av skyddsjakten över landet och genomdriva en fortsatt licensjakt på varg för att hålla nere stammens skadeverkningar. Därför är det med tillfredsställelse jag kan konstatera att Alliansen fått till stånd ett tillkännagivande från till regeringen i den här viktiga frågan. Allemansrätten och strandskyddet är något unikt för . Syftet med strandskyddet var att allmänheten skulle ha tillgång till naturupplevelser och att den biologiska mångfalden i vattennära miljöer skulle bevaras. Det generella strandskyddet börjar från strandkanten och kan utvidgas . Det går att få dispens, men huvudregeln är att områden som omfattas av strandskydd inte får bli föremål för nybyggnationer. Strandskyddslagstiftningen har fört med sig många bra saker, men den har också på vissa håll inneburit stora problem. Det finns många exempel på glesbefolkade kommuner som upplever stora svårigheter att nå sin fulla potential just som en följd av detta strandskydd. Jag kan av egen erfarenhet som före detta ordförande i kommunstyrelsen i i intyga hur svårt, näst intill omöjligt, det var att få en detaljplan i ett sjönära läge vid . Det gick , men det tog av hårt och intensivt arbete. Vad vi i och många andra mindre kommuner ser är möjligheter att locka till boende i kust- och sjönära lägen, men tyvärr skrinläggs många planer när strandskyddsbestämmelserna omöjliggör vattennära bygglov. Naturvård och biologisk mångfald Strandskyddet tillkom 1950, och lagstiftningen har som en följd av den ständiga kritiken förändrats . gjordes den senaste större revideringen. Förändringarna innebar att möjligheterna till undantag utökades. Dels gavs kommunerna möjlighet att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, som vi kallar LIS-områden, och få dispens för byggnation där. LIS-områdena kräver dock en lång rad särskilda villkor och har i praktiken visat sig vara mycket svårarbetade. Dels pekas, utöver LIS-dispens, sex förutbestämda skäl ut som grund för dispens. Även med lagstiftningen som den såg ut kunde man få dispens, men många kommuner upplever att trots förändringarna är tillämpningen lika restriktiv. Det ses fortfarande som väldigt svårgjort att få en strandskyddsdispens på plats. och regeringen tog till sig av kritiken om att förändringar inte var tillräckligt långtgående. beslutade återigen om förändringar. får med den nya lagstiftningen på plats möjligheten att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Det är ett mycket viktigt steg i rätt riktning. Vi kan redan nu förutspå att dessa lagändringar inte kommer att vara tillräckliga. Det kommunala inflytandet över strandskyddsdispenser måste öka. Maktkoncentrationen till är inte rimlig. Inte minst bör frågan belysas ur ett demokratiskt perspektiv, där medborgarna i varje given kommun måste beredas möjlighet att påverka hur kommunen utvecklas. Därför är det av stor vikt att tillkännager för regeringen att strandskyddet bör göras mer ändamålsenlig i hela landet i syfte att förbättra för byggandet och boendet och för näringsverksamhet i strandlägen. 109 (SD): Allemansrätten är vårt gemensamma kulturarv. Allemansrätten är ingen lag. Den är en sedvanerätt. Den har anor sedan medeltiden och är en omistlig del av vårt gemensamma kulturarv och något nästan unikt för . Den ger rätt till att plocka bär eller kanske tälta i skogen utan att fråga markägaren om lov. Det förekommer nästan inte någon annanstans i världen. När landet en gång koloniserades genom att människor successivt spred sig över landet var det tillgången på vilt, fiske, betesmarker och slåtterängar och lättodlade åkrar som avgjorde var människorna bosatte sig. Skogen var då mer ett hinder för odling och transporter. Det var även ett faktum att där fanns ogärningsmän och fredlösa som fann sig en utanför myndigheternas räckvidd. hävdade kronan äganderätten över bland annat de norrländska skogarna. Detta blev än mer uttalat under tid. I ett kungligt brev fastslogs att: Sådana ägor som obebyggda ligga, höra , Oss och Kronan till och ingen annan. Områdena skulle användas till nybyggarverksamhet och utvecklingen av järnhanteringen. Den redan befintliga befolkningen fick vackert hålla sig till det som den behövde. sa: Därmed rätter och packer ni eder efter detta. Naturvård och biologisk mångfald var det glest mellan ställena. Allemansrätten växte fram som en sedvanerätt för lokalbefolkningen och resenärer att fritt få röra sig just i skog och mark och även kunna plocka bär och svamp i första hand för husbehov. Man kan notera att ekollon och nötter, som hade ett kommersiellt värde, inte ingick alls i allemansrätten. Begreppet allemansrätt etablerades dock inte förrän . Det var i samband med Fritidsutredning, som bland annat syftade till att bereda tätorternas befolkning bättre möjligheter att komma ut i naturen. gällde det att finna lösningar för att minska motsättningarna mellan markägare och allmänheten. finns allemansrätten inskriven i vår grundlag. Av regeringsformen framgår att alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten, och av miljölagstiftningen framgår att var och en som utnyttjar allemansrätten eller vistas i naturen ska visa hänsyn och varsamhet i sitt umgänge med den. Allemansrättens gränser sätts av flera bestämmelser, framför allt i men även . I regeringsformens kapitel om grundläggande fri- och rättigheter står att alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten. Vilka avses då med ”alla”? Ja, formuleringen torde nog vara ganska unik. Den verkar avse alla i hela världen som vistas i . Syftet med allemansrätten har varit att garantera vår gemensamma tillgång till naturen, inte att enskilda näringsidkare ska kunna berika sig på den. För att detta gemensamma kulturarv ska kunna leva vidare måste dessa hävdvunna rättigheter och skyldigheter respekteras. Allmänheten bör vara välkommen i markerna, men var och en måste uppträda med hänsyn till naturens krav och markägarens intresse. En allemansrätt som utövas under ansvar innebär ingen nämnvärd olägenhet för den som äger eller brukar mark. Men när verksamheten organiseras i naturen – det kan till exempel gälla vissa former av friluftsliv – ökar risken att naturen skadas och att det uppkommer olägenheter för markägaren. Självklart ska tävlingar, till exempel orientering eller annat friluftsliv, kunna utövas i naturen. Men det är av största vikt att dessa verksamheter bedrivs med respekt för såväl naturen som markägaren. Det ställer krav på samråd och anpassning. När intrånget är större än vad som kan anses rymmas inom allemansrätten anser vi att det ska krävas markägarens tillstånd. är det direkt stötande att en anmälan primärt görs till myndigheten utan att markägaren ens vet om att det pågår en planering för en verksamhet som berör hans mark. Det är enligt rättspraxis möjligt att med åberopande av allemansrätten bedriva en kommersiell verksamhet under förutsättning att verksamheten inte innebär skada eller olägenhet. Vi anser av flera skäl att en sådan ordning är oacceptabel. Naturvård och biologisk mångfald Det gör vi dels av principiella skäl eftersom det inte bör vara möjligt att mot en markägares vilja utnyttja hans egendom i förvärvssyfte, dels därför att markägarens möjligheter att förhindra att det uppkommer skador är mycket begränsade. Med anledning av detta anser vi i att det är önskvärt att en gång för alla införa en allemansrättsbalk så att både privatpersoner och företag kan ha fortsatt tillgång till naturen men också för att stärka den enskilda markägarens rättsliga ställning. Jag vill också nämna problemet med de så kallade illegala tältlägren där markägare kan stå inför stora kostnader för att få avhysa dessa. En ansökan till om handräckning kostar i ansökningsavgift plus per enskild person som man vill ha avhyst. Dessutom är det markägarens ansvar att själv fastställa identiteten på alla ockupanter just för att kunna avhysa dem. Alla kostnader får markägaren själv betala. Utöver det tillkommer utgifter för uppstädning och återställande av marken. I till exempel har det varit en del problem med illegala tältläger. har kronofogden krävt just personuppgifterna. Men tillämpar polisen ett nytt arbetssätt och hämtar själva efter anmälan om illegala läger in personuppgifter på plats som den sedan lämnar vidare till kronofogden. På så vis kan kronofogden fastställa ett beslut om att avvisa ockupanterna från platsen. Uppenbarligen anser polisen i att det går att göra så här inom gällande lagstiftning. Det är ett exempel värt att nämna för fler polismyndigheter. anser att processen med att avhysa illegala ockupanter måste förenklas, och kostnaden för avhysningen borde rimligen belasta den som bevisligen begår olagligheten och inte den utsatte. Dessutom behöver regelverken anpassas så att polisen på markägarens begäran direkt kan avvisa dem som bryter mot allemansrätten genom till exempel illegala bosättningar. Det är en sak att vandra i skog och mark, att tillsammans med familjen övernatta någon natt eller plocka bär och svamp i en begränsad omfattning. Det torde allemansrätten i dess nuvarande omfattning och skogar tåla. Allemansrätten ger oss också möjlighet att fritt röra oss i skog och mark. Det är en unik rättighet som innehåller en rad skyldigheter, de flesta enkla och självklara. När allemansrätten utövas under ansvar innebär den inte något problem eller någon olägenhet för den som äger eller brukar mark. Men när en kommersiell verksamhet organiseras i naturen ökar risken att den skadas och att det uppkommer olägenheter. Vi betraktar ofta allemansrätten som en självklarhet, ja, till och med som en nationalsymbol. Men för att behålla allemansrätten, vårt gemensamma kulturarv, är det viktigt att vi tar tag i de problem som finns och faktiskt löser dem. Ty det är så vi bevarar allemansrätten på riktigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) § 7 Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering Naturvård och biologisk mångfald Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering betänkande 2014/15:AU10 Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering (prop. 2014/15:87) 110 (V): Det kanske kan garanteras redan i förväg att det här inte kommer att vara den vare sig hetaste eller längsta debatten i den här kammaren. Det är väl inte så konstigt i och för sig; detta är en fråga om behandling av personuppgifter vid utvärdering, i folkmun IFAU. Det hela är ganska tekniskt till sin karaktär, och det förefaller rimligt att regeringen och skulle expediera behovet. Vi har dock från sida reserverat oss. Vi föreslår att propositionen ska avslås så att den nuvarande lagen ska ges en fortsatt tidsbegränsad giltighet, i det här fallet , och att regeringen rimligen under den tiden ser till att det görs en ny utvärdering och att man hittar vägar som tillgodoser de invändningar som har kommit. Det har rests invändningar från såväl som Datainspektionen. De har avstyrkt förslaget under remissrundan. För är detta i första hand en fråga om att skydda den personliga integriteten. Det är principiellt problematiskt att IFAU med dagens lagstiftning, som föreslås bli permanent, ges möjlighet att även fortsättningsvis bygga upp egna samlingar av personuppgifter som redan med lagstöd bevaras hos andra myndigheter. Det är inte önskvärt ur integritetssynpunkt att statliga myndigheter bygger upp parallella samlingar med uppgifter om medborgarna. Det finns ett bredare problem här, nämligen att integritetshänsyn allt oftare tycks utgöra något slags sista prioritet och får stryka på foten vid alla typer av målkonflikter. Det är klart att vi inte heller tycker att detta är som att massövervaka medborgare med hjälp av FRA. Det här är angelägen forskning som underlättas, men hade det varit möjligt att anstränga sig lite mer från regeringens sida för att hantera integritetsfarhågorna. Man kan väl säga att det både är lite typiskt och lite synd att det inte görs. anser att såväl SCB:s som Datainspektionens invändningar är relevanta. Men dels saknar vi en utvärdering av alternativa lösningar, dels tänker vi att man bör invänta hanteringen av de förslag som har presenterats i den så kallade registerforskningsutredningen. Därför yrkar jag avslag på propositionen och bifall till reservationen från . 111 (S): Jag vill kort bara tillrättalägga några sakliga fel i reservationen. Rätt ska vara rätt. Det är viktigt att komma ihåg att integriteten skyddas i lagen om behandling av personuppgifter. Det är inte så att integriteten lämnas oskyddad. Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering Det är också viktigt att komma ihåg att en utvärdering av den tidigare tidsbegränsade lagstiftningen är gjord av regeringen. Det är också viktigt att komma ihåg att om det skulle uppstå en ny situation – man har ju bland annat pekat på i reservationen att man skulle avvakta en eventuell ny situation – kan faktiskt regeringen återkomma med en ny proposition till . Inga av argumenten mot betänkandet är egentligen sakligt korrekta. Det är viktigt att ha det i minnet. Dessutom kan jag inte undvika att konstatera att när det gäller arbetsmarknaden och de bekymmer och problem som de människor som har drabbats av arbetslöshet råkar ut för är det helt andra frågor som vi i Socialdemokraterna driver och tar fram. Det handlar naturligtvis om den tidigare regeringens misslyckande med arbetsmarknadspolitiken, som måste rättas till. Det handlar om att arbetslöshetsförsäkringen inte fungerar på ett vettigt sätt, vilket drabbar de arbetslösa. Det försöker vi lägga tid och energi på. Vi vill dessutom ha in information om arbetsmarknaden via utvärdering. Det är ett hjälpmedel för regeringen och när det gäller att fatta kloka beslut. Det är dock som sagt viktigt att komma ihåg att invändningarna i reservationen inte är sakligt korrekta. Med anledning av det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU10 Planering och byggande Punkt 1 (Begränsning av detaljplanekravet) 2. res. 1 (KD, M, C, FP) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 37 SD, 23 MP, 20 V 1: 73 M, 1 SD, 19 C, 16 FP, 13 KD Frånvarande: 16 S, 11 M, 11 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 3 FP, 3 KD Punkt 5 (Överklaganderegler) 2. res. 5 (KD, M, C, FP) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 23 MP, 20 V 5: 73 M, 1 SD, 19 C, 16 FP, 13 KD Avstod: 38 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 10 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 3 FP, 3 KD Punkt 16 (Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden m.m.) 2. res. 14 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 17 (Riktvärden för trafikbuller) 2. res. 15 (S, MP) 3. res. 16 (SD) 138 för res. 38 för res. Kammaren biträdde res. 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 M, 22 SD, 1 MP, 19 C, 17 FP, 13 KD 15: 97 S, 22 MP, 20 V Avstod: 15 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 12 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 18 (byggregler för energihushållning) 2. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2014/15:154 yrk. 4 (V) 20 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 73 M, 40 SD, 22 MP, 1 C, 17 FP, 13 KD Avstod: 18 C Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 19 (Tillgänglighetskrav för studentbostäder) 2. res. 18 (S, MP) 140 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 73 M, 40 SD, 19 C, 17 FP, 13 KD 18: 97 S, 23 MP, 20 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 6 (Översyn av djurskyddslagstiftningen) 2. res. 4 (C, M, FP, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 40 SD, 23 MP, 19 V 4: 73 M, 19 C, 1 V, 17 FP, 13 KD Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD (V) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Djurbalk m.m.) 2. res. 5 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 23 MP, 19 C, 20 V, 17 FP, 13 KD 5: 1 M, 40 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 11 (Krav på cirkusnäringen m.m.) 2. res. 9 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 23 MP, 19 C, 20 V, 17 FP, 13 KD 9: 39 SD Avstod: 1 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 15 (Minknäringen) 2. res. 12 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 73 M, 40 SD, 23 MP, 19 C, 17 FP, 13 KD 12: 20 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Kammaren biföll utskottets förslag. MJU12 Naturvård och biologisk mångfald Punkt 3 (Stoppregeln) 2. res. 4 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 40 SD, 22 MP, 19 C, 17 FP, 13 KD 4: 1 MP, 20 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 9 (Regional rovdjursförvaltning) 2. res. 10 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 23 MP, 20 V, 17 FP, 13 KD 10: 40 SD Avstod: 19 C Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 15 (Artskyddsbrott) 2. res. 14 (C, M, V, FP, KD) 142 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 39 SD, 23 MP 14: 73 M, 19 C, 20 V, 17 FP, 13 KD Frånvarande: 16 S, 11 M, 10 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 17 (Allemansrätten) 2. res. 16 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 23 MP, 19 C, 20 V, 17 FP, 13 KD 16: 1 M, 40 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Punkt 21 (Vattenskyddsområden) 2. res. 19 (C, M, FP, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 40 SD, 22 MP, 20 V 19: 73 M, 19 C, 17 FP, 12 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 9 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 4 KD Shadiye Heydari (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (KD) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 23 (Översyn av strandskyddet) 2. res. 21 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 73 M, 40 SD, 19 C, 17 FP, 13 KD 21: 96 S, 23 MP, 20 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Kammaren biföll utskottets förslag. AU10 Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering 2. res. 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 73 M, 40 SD, 23 MP, 19 C, 17 FP, 13 KD Frånvarande: 16 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 1 V, 2 FP, 3 KD Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:116 Erkännande och uppföljning av beslut om övervakningsåtgärder inom Europeiska unionen § 10 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:428 Besked om utredning av Arbetsförmedlingen av (FP) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:451 Ersättning till student vid brister i utbildning av (FP) till statsrådet (S) § 11 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 4 anf. 31 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 5 anf. 67 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 6 anf. 106 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Planering och byggande betänkande 2014/15:CU10 1 (KD) 2 (S) 3 (KD) replik 4 (S) replik 5 (KD) replik 6 (S) replik 7 (M) 8 (S) replik 9 (M) replik 10 (S) replik 11 (M) replik 12 (SD) 13 (MP) 14 (KD) replik 15 (MP) replik 16 (KD) replik 17 (MP) replik 18 (M) replik 19 (MP) replik 20 (M) replik 21 (MP) replik 22 (C) 24 (FP) 25 (S) replik 26 (FP) replik 27 (S) replik 28 (FP) replik 29 NOOSHI DADGOSTAR (V) 30 (C) replik 31 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 32 (C) replik 33 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 34 (MP) replik 35 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 36 (MP) replik 37 (FP) replik 38 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik 39 (FP) replik