prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:649 Interpellation 2014/15:649 Svenskt bistånd till den assyriska folkgruppen i av (FP) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras . Skälet till dröjsmålet är utrikes resa. Interpellation 2014/15:650 Interpellation 2014/15:650 Strategi för av (C) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang och utrikes resa. Interpellation 2014/15:656 Interpellation 2014/15:656 Möjlighet till fjärrundervisning av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att de tillgängliga datumen för interpellationsdebatter inom svarsperioden redan är fullbokade i kammaren. Interpellation 2014/15:657 Interpellation 2014/15:657 Regeringens arbete mot islamistisk extremism av (SD) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är fullt i kammaren och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:666 Interpellation 2014/15:666 Kapaciteten att kunna åtala återvändande terrorister av (FP) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är fullt i kammaren och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:684 Interpellation 2014/15:684 Åldersbedömning av ensamkommande barn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2014/15:685 Interpellation 2014/15:685 Ensamkommande barns boende av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2015:12 Patientsäkerhet – har staten gett tillräckliga förutsättningar för en hög patientsäkerhet? § 4 Litteratur, läsande och språk Litteratur, läsande och språk betänkande 2014/15:KrU9 Litteratur, läsande och språk (prop. 2014/15:61) 1 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer 1 och 5. I går debatterades här i kammaren utrikesutskottets betänkande om det nordiska samarbetet. Jag talade då om vikten av att försvara och förklara de grundläggande demokratiska rättigheter vi åtnjuter här i och i . De är inte självklara. Möjligheten att uttrycka sig fritt är en förutsättning för ett öppet och demokratiskt samhälle. Jag vill därför med anledning av fristadsfrågan, i likhet med utskottet i övrigt, framhålla yttrande- och tryckfrihetens vikt. Jag anser att dessa grundläggande värden och rättigheter bör ägnas stor uppmärksamhet och ser också fram emot den plattform som ska formas inom ramen för det nordiska samarbetet på det här området, särskilt mot bakgrund av den senaste tidens brott mot och inskränkningar av dessa friheter i och vårt närområde, och . Vi har vid olika tillfällen slagit vakt om och värnar ömt de demokratiska fri- och rättigheter vi har och har i olika sammanhang lyft fram betydelsen av att försvara dessa okränkbara värden. Det finns flera fristäder i . Motionen på det här området rör en utvidgning av systemet. Enligt vår mening ger dock gällande rätt enligt utlänningslagens bestämmelser om flyktingar och andra skyddsbehövande, asylrätten, tillräckliga möjligheter för det svenska samhället att erbjuda en person som i sitt hemland har hamnat i onåd av politiska eller religiösa skäl att komma till . Vi avstyrker därmed motionsyrkandet med föreslagen inriktning gällande fristäder och ställer oss därför inte heller bakom tillkännagivandet till regeringen om att verka för ett ytterligare antal fristäder i . Språk och möjligheten att kommunicera är en av de i särklass viktigaste formerna för att kunna bygga förståelse och samhörighet, en av de viktigaste kulturmarkörerna och ett viktigt kitt i kulturer. delar inte bara geografisk närhet, utan vi delar också kulturell och språklig närhet. Det har byggt och bygger samverkan stark. ser därför med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna minskar och försämras, vilket i förlängningen är ett hot både mot det nordiska samarbetet och mot den kulturella närheten. Det är också ett hot mot en integrerad nordisk arbetsmarknad och den gemensamma nordiska identiteten. Litteratur, läsande och språk Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. I fanns endast två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. Hur det ser ut vågar jag inte svara på, men klart är att det är långt ifrån tillfredsställande. En signal om det här är att Ungdomens Nordiska Råd beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man hade konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Det här är allvarliga signaler som bör mötas med åtgärder. För att försöka komma till rätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag kring hur den här språkförståelsen ska kunna förbättras. är en vidsträckt stat geografiskt, men den svenska nationen är än mer vidsträckt och återfinns även utanför landets gränser, geografiskt på håll, men kulturellt tätt intill. En stor och viktig del av kultur och kulturellt arv är den immateriella formen: folkminnen, sagor, sägner, myter, ortnamn och historiska begrepp, musik och ljudupptagningar. En central aktör som bedriver ett gott arkivvårdsarbete och också kontinuerligt insamlande än är och folkminnen som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och folkmusik samt samla kunskap om och följa användningen av även andra språk i och bearbeta det material som kommer in och vårda detta för framtiden. Vi anser att det för en kulturarvsbevarande svensk myndighet borde vara mer prioriterat att bevara och levandegöra hela den svenska nationens kulturarv än att samla kunskap om användningen av invandrarspråk inom den svenska statens gränser till exempel. Vi anser också att det borde vara lika prioriterat att sprida kunskap om den svenska nationens samtliga språkvarianter som det är att sprida kunskap om de nationella minoriteternas språk. Till den svenska nationen räknar vi de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteterna. Vi föreslår därför att och folkminnens uppdrag ses över i syfte att ge myndigheten ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om även finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv. I detta anförande instämde (SD). 2 (S): betänkande 9 behandlar frågor som rör litteratur, läsande och språk. Tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden samt propositionen om styrelsen för behandlas. Litteratur, läsande och språk Språk har alltid varit ett av mina favoritämnen i skolan. Jag kommer aldrig att glömma första lektionen på gymnasiet, där min svensklärare sa till mig: , språk är makt. De ord som hon sa har etsat sig fast i mig, och jag har funderat mycket på vad de betyder. Att kunna läsa och ha en god läsförståelse är fundament för delaktighet och demokrati i vårt samhälle. Genom att läsa och ta del av litteratur stimuleras vårt språk, vårt intellekt och vår förståelse för oss själva och vår omvärld. Sedan jag fick barn för lite har språk och språkutveckling blivit ännu mer intressant. Jag ser hur min dotter ögon lyses upp när hon har hämtat en bok från bokhyllan och kommer till mig och säger: Mamma, läs! Ja, hon säger inte det, men hon menar det. Jag tänker också på vad sa: ”En barndom utan böcker, det vore ingen barndom. Det vore att vara utestängd från det förtrollade landet, där man kan hämta den sällsammaste av all glädje.” Det stämmer otroligt bra. antog nya nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande: ”Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet.” Vi ser med oro på hur läsförmågan minskar och hur litteraturen tar allt mindre plats i våra liv. Särskilt oroande är den segregering som vi ser i läsandet, där kvinnor läser mer än män, där de med lång utbildning läser mer än de med kort utbildning och där socioekonomiska faktorer spelar en avgörande roll för läsandet. Att föräldrar läser mycket för sina barn har en stor betydelse, likaså tidiga insatser i skolan. Att kunna läsa och förstå det som jag läser är en av nycklarna till att nå målen i skolan. Skolans tidiga insatser är otroligt bra, men de räcker inte. Familjen och samhället runt omkring måste också uppmuntra och inspirera till läsandet. Men det är inte bara barn och unga som behöver läsfrämjande insatser. Även vuxna behöver stöd. Det är därför glädjande att staten gör så många insatser för att främja läsandet. Men vi måste följa denna fråga noga och fortsätta prioritera detta . Det går inte att tala om litteratur och läsande utan att lyfta fram biblioteken. Biblioteken är en del av hjärtat i vårt samhälle. De är en demokratisk institution där alla är välkomna, oavsett vem man är eller var man kommer ifrån. Det är en och en plats för andrum. har vi en ny bibliotekslag, och jag kan inte låta bli att läsa upp 2 § i bibliotekslagen, som handlar om ändamålet med biblioteken. Där står följande: ”Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla.” Litteratur, läsande och språk Den nya bibliotekslagen gör att vi inte kan ta biblioteken för givna, något som jag ibland har funderat på om vi gör i . Det är därför glädjande med regeringens satsning på en nationell biblioteksstrategi. Från biblioteksaktörernas håll har det varit ett önskemål . Det behövs för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning, bland annat i en ny och digital värld. Vi ser också en oroande utveckling där antalet bemannade biblioteksserviceställen i har minskat, inte minst i glest befolkade kommuner och regioner. fanns det 1 502 bemannade offentliga bibliotek, om vi räknar bort skolbiblioteken. Det är en minskning med 74 . fanns det 1 500 folkbibliotek. var antalet 1 156. Det är alltså ca 300 färre. Därtill kan man lägga att antalet biblioteksanställda har minskat med 1 365 personer . Med tanke på dagens behov av mer läsning och större behov av läsfrämjande insatser är det inte färre bibliotek och färre bibliotekarier som vi behöver. Vi behöver fler. Det är med glädje jag ser tillbaka på biblioteksdagarna som arrangerades i . Där lyftes flera goda exempel fram på hur biblioteken arbetar innovativt för att stimulera läsandet i . Jag vill lyfta fram några exempel. Ett är i . Någon kom på att man kunde ställa ut några böcker i tvättstugan för att få folk att låna fler böcker. Ett annat är projektet i , där man försöker få framför allt äldre män att läsa fler böcker. Dessa olika exempel är otroligt inspirerande. Jag måste också passa på att lyfta fram och länsbiblioteket som har tagit fram ett gemensamt lånekort för alla bibliotek i . Det är otroligt positivt och har stimulerat läsandet i . Alla läser olika, och vi kan behöva olika hjälpmedel för att kunna läsa och ta del av litteratur. Myndigheten för tillgängliga medier har gjort ett fint arbete med att ta fram Legimus, som är en plattform som ger alla som har svårt att läsa tillgång till ett bibliotek med talböcker. Det var också med glädje som jag fick se böckerna som görs för taktil läsning samt satsningarna som görs inom punktskriftsområdet. Detta är något som vi måste följa noggrant också. Jag vill också berätta om ett tillkännagivande till regeringen från kulturutskottet. Det handlar om fristäder för förföljda konstnärer, däribland författare. mördades författaren med en machete i . skulle han ha talat på en konferens här i . finns omkring 40 fristäder i världen, varav ett tiotal finns i . fick vi i vår första – . Kommunerna gör ett omfattande åtagande i att ta emot dessa författare, och det är beundransvärt. har ett uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer och för att de som vi redan har tagit emot görs delaktiga i samhället. Det kan därför tyckas att ett tillkännagivande är onödigt. Men det bidrar till att ytterligare lägga vikt vid frågan. Yttrandefriheten är faktiskt en grundbult i vårt demokratiska samhälle. Att göra en internationell solidarisk insats genom att erbjuda förföljda konstnärer en är ett sätt att slå vakt om yttrandefriheten. Detta vill vi alltså ge regeringen till känna. Litteratur, läsande och språk I detta sammanhang vill jag också passa på att lyfta fram minoritetsspråken. Jag är född i . Där bor människor som fortfarande bär på en skam över att ha finskan eller meänkielin som modersmål, på grund av den dåvarande svenska assimileringspolitiken som förbjöd människor att tala finska exempelvis på skolrasterna. Där var du lite mindre värd som människa om du inte pratade svenska. Vi måste slå vakt om minoritetsspråken och ge stöd till vitalisering av dessa språk. Jag uppmuntrar mina nära och kära som talar finska att tala med min dotter , som är gammal, så att hon lär sig ett språk till. Att lära sitt barn att tala flera språk är en av de finaste gåvorna som man kan ge till sitt barn. Detta vill jag också kunna ge till min dotter. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag. Jag vill också passa på att önska en trevlig sommar. I detta anförande instämde (MP). 3 (M): Jag ska börja med att instämma i bifallsyrkande när det gäller helheten av betänkandet och yrkar avslag på de sex reservationerna. Jag ska inte vara särskilt långrandig, eftersom det är många talare i detta ärende. Men jag ska kommentera två saker. Det första gäller propositionen som behandlas. Det är en uppföljning av den viktiga proposition som alliansregeringen lade fram och som godkände under förra mandatperioden. Man kan därför säga att detta är allianspolitik som läggs fram av regeringen. Därför ställer vi oss gärna bakom denna förändring, även om den inte är så stor. Det andra som jag tänkte kommentera är det tillkännagivande som finns i betänkandet. Det är min gode allianskollega som har skrivit den motion som ligger till grund för tillkännagivandet. Det gäller att vi ska ha fler fristäder i och att vi ska ha större möjligheter att ta emot människor som jagas i sina länder och där de inte kan ägna sig åt sin kulturutövning. Inte bara författare utan även andra konstnärer ska ha möjlighet till detta, och vi från statens sida ska se till att kommunerna får bra förutsättningar för detta. Detta tycker vi är viktigt. Jag håller därför inte med när hon uttalade att detta kan verka onödigt. Nej, det är mycket nödigt att vi har fristäder för författare och andra kulturutövare. Jag skulle nästan kunna tro att står bakom den svenska utlänningslagstiftningen, som de i alla andra sammanhang så hårt kritiserar och vill ta bort och till och med fälla alla regeringar som står bakom utlänningslagstiftningen. Läser man den skrivning som finns i reservation vad gäller fristäder kan man luras att tro detta. vill inte heller att vi ska ha den här möjligheten utan yrkar avslag i sin reservation. Anledningen till att det här är så viktigt är att vi vet att det första man ger sig på när demokratin i ett land får ge vika är kulturen och dess utövare. Vid sidan av att aktivt arbeta för att sprida demokratin runt om i världen är en ökad möjlighet att ge författare och andra kulturarbetare en – och fler fristäder – mycket viktigt för oss i Alliansen. Litteratur, läsande och språk 4 (S) replik: Till att börja med skulle jag vilja förtydliga att vi absolut inte tycker att fristäder är onödiga. Om man noterar vilka kommuner i som erbjuder fristäder till förföljda författare ser man att det är S‑styrda kommuner. Det leder mig dock in på en fråga jag skulle vilja ställa till . Det handlar om i och det de drog inför rätta där. Hur ställer sig till det? De hävdade nämligen att det ligger utom den kommunala kompetensen att erbjuda fristäder, vilket faktiskt försvårade i fristadsfrågan. Jag skulle alltså vilja fråga vad hon tänker om det. 5 (M) replik: Det var ju alldeles utmärkt att tog chansen att förtydliga sig; det tycker jag behövdes i allra högsta grad. Det är nämligen väldigt viktigt med fristäder, och det är bra att vi har det här tillkännagivandet och trycker på regeringen. Det är viktigt att de jobbar vidare och mer aktivt med den här frågan så att fler städer kan ta emot författare och andra kulturutövare. Det var alltså alldeles utmärkt med ett förtydligande – tack för det! När det gäller frågan om i ville de ju få prövat om detta låg inom den kommunala kompetensen. Jag tycker att det är ett utomordentligt domstolsutslag som har kommit, senast från kammarrätten, nämligen att detta ligger inom den kommunala kompetensen och att man kan ha både statliga och kommunala uppgifter. Jag är alltså väldigt glad att kammarrättsdomen blev så klar att vi kan arbeta vidare med den här viktiga frågan. 6 (S) replik: Jag tackar för det. Jag håller helt med om att det är viktigt att domen kom och att den fastslår att kommunerna kan fortsätta jobba för fler fristäder. Jag hoppas också att fler moderatledda kommuner väljer att ansluta sig till fristadssystemet. Det vore väldigt önskvärt. 7 (M) replik: Jag kan bara återgälda tacket. 8 (SD) replik: nämnde att det var förvånande att hänvisade till utlänningslagen och att vi står bakom den i det här fallet. Det är egentligen inte alls märkligt, för det vi har hänvisat till både i och i kulturutskottet är att det i utlänningslagen – och även i asylrätten – finns lagrum för alla olika grupper av förföljda att söka asyl i . Litteratur, läsande och språk Tvärtom har vi hävdat att vi ska använda oss av utlänningslagens olika möjligheter i . Vi ska använda oss av de regelverk och överenskommelser som finns i såväl den svenska utlänningslagen som, i andra migrationsfall, Dublinförordningen. Vi har alltså inget motstånd när det gäller att hänvisa till och använda oss av utlänningslagen i det här fallet; det är snarare ett understrykande och förtydligande av att det finns lagrum och möjligheter i gällande lagstiftning. 9 (M) replik: Jag vet inte riktigt om det fanns någon fråga jag ska svara på, men jag uppfattar detta som ett förtydligande. Jag är väldigt glad om numera står bakom den lagstiftning vi har när det gäller att ta emot och se till att människor kan komma till vårt land och få ett bra omhändertagande. När det gäller fristäder och att ta hand om och hjälpa författare eller andra kulturutövare vet vi att det första som får stryka på foten när demokratin lämnar ett land är kulturutövare. Det är därför fristäderna är så viktiga – för att man kan hjälpa dessa människor på ett mycket mer adekvat sätt under en . Jag tycker att det är synd att inte kan ställa upp på detta. Jag lyssnade dessutom uppmärksamt på anförande, och det är något jag inte riktigt förstår. Å ena sidan talade om den plattform när det gäller fristäder man har antagit i . Då gäller det alltså och inte ansvar. Å andra sidan talade dock om nordisk språkförståelse och att vi i borde göra mycket mer för detta. Men vad ska vi då ha till? Är det inte det de jobbar med? Det kan säkert svara på eftersom han sitter i . 10 (SD) replik: Det är ju fler än vi sverigedemokrater som i olika omgångar har varit tveksamma och kritiska till fristadssystemet. Nyss nämndes Gävlemoderaterna, som har prövat frågan, och även folkpartistiska kommunpolitiker har ifrågasatt om detta är en viktig kulturfråga för kommunerna eller för nationen. Det finns nämligen en problematik här: Var drar vi gränserna för vilka grupper som är viktiga att bereda rum för i vid konflikter och kriser i olika länder? Man kan fråga sig varför författare och konstnärer ska ha en egen väg till , i en annan form av system, när till exempel advokater eller andra viktiga samhällsbärande grupper inte har det i krigs- eller krissituationer. Frågan är alltså inte helt enkel. När det gäller den plattform jag talade om är det så att kultur- och utbildningsutskottet i har antagit en strategi – en plattform – för att främja fri press och kvalitetsjournalistik i , mot bakgrund av det som har hänt i och . Det handlar om att stärka yttrande- och tryckfrihet. Det rör inte fristadssystemet, vill jag förtydliga, utan det gäller journalistik, pressfrihet och yttrandefrihet i stort. Det är ett arbete som ganska är sjösatt, så vad det landar i vet vi inte . Vi har dock absolut ställt oss bakom det i utskott, för det behövs. 11 (M) replik: Litteratur, läsande och språk Det var ju jättebra med även detta förtydligande från . Jag kan bara säga att jag, och Alliansen tycker att ska vara öppet och ha möjlighet att ta emot de människor som måste komma hit av en eller annan anledning. Sedan är det så att kulturarbetare och författare är särskilt sårbara när demokratin har fått ge vika, och därför är det viktigt att fristäderna kan bli fler så att vi – så länge världen ser ut som den gör – kan vara öppna och ta emot fler kulturarbetare. Till slut, herr talman, vill jag bara poängtera att det är en folkpartistisk allianskollega som har skrivit den motion som har gett tillkännagivandet. 12 (MP): Få saker är så upplyftande som att se ett barn knäcka läskoden och plötsligt få ett flöde av ord som ger bilder och berättelser – ja, öppnar hela världar. Alla de världar som öppnar sig för just det barnet vill vi ju ska kunna öppna sig för alla människor. Litteraturen är inte vår äldsta kulturyttring, men jag skulle vilja säga att litteraturen är den kulturyttring som har påverkat mänsklighetens utveckling allra mest. I dagens samhälle är det tveklöst så att färdigheter i att läsa och skriva är oerhört väsentliga för att vi över huvud taget ska kunna klara vardagen. Varje tendens som visar att läsförståelsen försämras bland barn och ungdomar måste vi ta på allvar och motverka. Skolan har naturligtvis det största ansvaret här, men kultursektorn kan också bidra och understödja. Inte minst tänker jag då på landets alla bibliotek – dessa fantastiska skattkammare fyllda med litteratur och ofta också med verksamhet som verkligen stimulerar till läsande. Precis som nämnts här har vi sett en väldigt negativ utveckling under alliansregeringens år. En tiondel av alla biblioteksfilialer i lades ned under Alliansens åtta regeringsår. Den utvecklingen måste vi naturligtvis bryta. Vi måste få fler bibliotek, inte färre. Jag är därför väldigt glad att regeringen i vårändringsbudgeten har lagt fram förslag om en nationell biblioteksstrategi. Det kan vara en pusselbit för att vända utvecklingen. Det är också framsynt av regeringen att i den nationella biblioteksstrategin lyfta fram e-bokens möjligheter. är ofta väldigt förtalad, skulle jag vilja säga. Många menar att läsupplevelsen i en e-bok inte alls är lika stor som i den tryckta boken. Och det kanske gäller för oss som är vana att kunna slå oss ned i en favoritfåtölj med ett praktexemplar i handen och försjunka i det. Men för alla de som växer upp nu som inte har den vanan eller har fostrats in i det läsandet kan e-boken vara en lägre tröskel in i litteraturens värld än vad den tryckta boken är. Då är det något positivt, något vi ska bejaka. ger oss möjligheter att intressera fler barn och ungdomar till läsande. I det här sammanhanget vill jag också säga att jag verkligen hoppas att regeringen är framgångsrik i EU vad gäller möjligheterna att få till stånd en sänkning av e-bokmomsen till .