prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Där finns mycket att önska vad gäller palestinska myndigheten, för att ta ett av många exempel, men jag tror inte att vi löser det genom att dra in bistånd och därmed bestraffa det palestinska folket. Vi ska komma ihåg att de människor som lever i lever under israelisk ockupation. De lever i en verklighet där deras möjligheter att ha ett arbete och kunna försörja sig slås sönder av vägspärrar och murbyggen och av blockader mot . De på lever i en verklighet där de närmast regelbundet får sina hem sönderskjutna av . Vi ser hur ett stort antal palestinier förlorat sina hem när den israeliska regeringen låtit riva dem. Dessa människor, som redan lider under israelisk ockupation, ska alltså dessutom bestraffas för ett uttalande från palestinska myndigheten. Jag förstår ärligt talat inte hur det går ihop. Jag skulle gärna vilja fråga , för det vore intressant att få höra om det här är egen åsikt, om det är ett litet solospel vi ser i , eller om det är åsikt. 40 Statsrådet (MP): Jag skulle vilja svara på frågan vilka krav har ställt på . ställer krav i genomförandet av allt vårt bistånd. Vi har i förhållande till ställt krav på god kontroll och respekt för mänskliga rättigheter, kamp mot korruption och arbete för jämställdhet och fortsatt reformarbete. Regeringen har även klargjort för president vikten av att vara så konstruktiv som möjligt, vara beredd att kompromissa samt agera med respekt för säkerhet och för fortsatt inompalestinsk försoning. Jag vill också säga att det naturligtvis inte är som ensidigt fördömt . Det är , där ingår, som på förslag av gjort det. Jag har i mitt interpellationssvar redan redogjort för vad ambassadör sagt om relationen till . Vi måste se på det sammanhang som det palestinska folket lever i. Vi har 1,8 miljoner människor. 1,3 miljoner flyktingar på bor på ett område stort som en fjärdedel av . Isoleringen av dessa människor är förödande. av grundvattnet är förorenat och oanvändbart, och inom bara kommer av vattnet att vara oanvändbart. Under förstördes mer än 100 000 bostäder. Jordbruksmark, offentliga byggnader, skolor och elnät förstördes. 2 100 palestinier dödades, varav majoriteten var civila. 500 av dem var barn. finns det 425 000 barn som är i behov av psykosocialt stöd och traumabearbetning. Ungefär hälften av de arbetsföra står utan arbete. av kvinnorna arbetar. Det är de lägsta siffrorna i hela världen. El finns ungefär . Det finns ett oerhört behov av uppbyggnad av . har av det material som skulle ha behövts kommit in över gränserna. Vad vi ser här är ett oerhört mänskligt lidande och ett oerhört stort behov av stöd för det palestinska folket. Vi ser inte minst också ett behov av att ge dessa människor något slags hopp, så att den explosiva och väldigt farliga situation som råder där människor känner sig så desperata, inte eskalerar i ytterligare nya våldsamheter. Det är naturligtvis med denna helhetsbild som vi ser att det finns ett ökat behov av stöd till . Vi har ökat med en liten del, men det finns ett oerhört mycket större behov av att stödja palestinierna för att undvika en eskalering av konflikten. 41 (FP): Jag tackar ministern för svaret och välkomnar till debatten. Ministern refererade till kraven på och den palestinska myndigheten i sitt senaste inlägg. I interpellationssvaret sa hon en del om vad och ska jobba för. Man ska till exempel ”sträva efter demokratisering” och ”ökad respekt för såväl mänskliga rättigheter som jämställdhet”. Biståndet ska leda till ”stärkt yttrandefrihet”, ”fria och oberoende medier” och ett ”pluralistiskt civilsamhälle”. ”Kvinnors politiska inflytande ska öka.” Detta är något som inte direkt kräver pengar. Man kan titta på hur läget är i , som den palestinska myndigheten själv kan kontrollera fullt ut. gör rankningar över världens länder och bedömer hur fria de är. Både och får det lägsta betyget: icke fritt. har ett något mindre dåligt läge än , men hamnar ändock i den lägsta kategorin. På har man arresterat fackföreningsledare efter att de strejkat. Det finns olika sorters lagstiftningar som används frekvent för att stoppa journalister i deras arbete och stoppa deras publiceringar. Som jag nämnde tidigare finns diskriminering av kvinnor inskriven i lagstiftningen, bland annat vid giftermål. På är det ännu värre. Detta borde ändras, och det borde ställa krav på. Ministern sa att det har ställts en del krav, men vilket blir resultatet om inte kraven uppfylls? Är det verkligen skarpa krav? Att säga till dem vad man tycker att de borde göra är inte samma sak som att ställa ett krav; ett krav måste också få konsekvenser om det inte uppfylls. Att vi ska ha demokrati i är viktigt av två huvudsakliga skäl. För det första förtjänar palestinierna detta. Det är inte någon kolonialism att tycka så. Palestinier förtjänar som andra människor att leva i demokrati med mänskliga rättigheter, och vi ska kräva av de palestinska ledarna att de lever upp till det. För det andra tror jag att lösningen på konflikten –ligger häri. Två demokratier har aldrig någonsin krigat med varandra. I demokratier väljs den typen av ledare som ser till sitt eget folks välmående. Om de ger sig i krig med andra demokratier blir de snabbt bortröstade. Därför har aldrig två demokratier krigat med varandra. Skulle vi få demokrati i vore det naturligtvis väldigt bra för palestinierna i sig, för de förtjänar dessa rättigheter, men vi har också därigenom en chans att lösa den djupa och svåra konflikten. I stället gör tvärtom. Trots att de palestinska ledarna, däribland , har tackat nej bland annat till en tvåstatslösning och till det förhandlingsbud som kom från israelerna , trots att man inte inför demokrati, trots att är inne på det tionde året av en fyraårig mandatperiod, trots att man fortsätter att diskriminera kvinnor i lagstiftningen, trots att man fortsätter att arrestera fackföreningsledare – trots allt detta belönas man av , dels med ett erkännande, dels med mer bistånd, vilket går till den palestinska myndigheten. Jag håller helt med om att det palestinska folket lever under stora svårigheter. En stor del av detta beror naturligtvis på konflikten, men en stor del beror också på att de palestinska ledarna förtrycker sin egen befolkning. Det vore trevligt om och stod upp mot detta. 42 HANS (V): säger att demokratier inte går i krig mot demokratier. Jag vågar nog också påstå att det är väldigt svårt att bygga en demokrati under utländsk ockupation. Det är lite märkligt att i sitt inlägg helt ignorerar det faktum att är ett ockuperat land. Man befinner sig under israelisk ockupation, och ansvaret för denna ligger inte på den palestinska myndigheten utan på den israeliska regeringen, som valt att fortsätta med ockupationen. säger också att arbetet för demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter inte kräver pengar. Då undrar jag vilka MR-aktivister har träffat. Jag har varit i och suttit ned med MR-aktivisterna där. Jag har träffat kvinnor som kämpar mot mäns våld mot kvinnor. Jag har träffat MR-aktivister som står upp för press- och mediefrihet och som har kritiserat den palestinska myndigheten. För dem är det helt avgörande att de kan betala hyran för sitt kontor och att deras medarbetare har tillgång till mobiltelefoner. För att kunna fortsätta engagemanget kan de till och med behöva betala löner. Det är självklart att det behövs pengar. Och det är det som är problemet med utgångspunkt. Han vill bestraffa det palestinska folket för att han ogillar den palestinska myndigheten. Det är det som är konsekvensen. De som drabbas om minskar sitt bistånd till den palestinska myndigheten är just de modiga kvinnor som slåss för jämställdhet i , de fackligt aktiva som kämpar för sin rätt att organisera sig och de som slåss för medie- och pressfrihet. Det är de som skulle drabbas av politik. Sedan återstår frågan om det här är särbehandling av den palestinska myndigheten eller om detta är ett förhållningssätt som förespråkar för alla de trettiotalet länder som har ett bilateralt utvecklingssamarbete med. Är det så att de länder som får svenskt bistånd förlorar rätten att föra en självständig utrikespolitik, att de förlorar rätten att ha synpunkter på ? Jag skulle vilja ha svar från på om detta är uppfattning. 43 Statsrådet (MP): Jag måste understryka det faktum att det självklart är oerhört svårt att bygga demokrati under ockupation. Detta är det tillstånd som palestinierna lever under. Dessutom råder en akut brist på precis allting – mat, förmåga att bygga en ekonomi, elektricitet, möjlighet att röra sig fritt, utbildning. Med hjälp av vår nya biståndsstrategi kommer vi att försöka stödja till exempel utvecklingen av en privat sektor, där kvinnor specifikt står i fokus, för att man ska kunna ge palestinierna hopp. Vi bromsar också de krafter som inte ser något annat hopp än att åter ta till strid och till vapen. Vi vill också hjälpa till med vatten och sanitet, där vi ser en helt katastrofal situation. Inom bara kommer alla vattenkällor att vara förorenade och obrukbara. Det är en fullständigt desperat situation. Nästan 2 miljoner människor lever i på en yta som är en fjärdedel av . Vi vill med hjälp av svenskt utvecklingsbistånd hjälpa till i den situationen. Vi vill också stärka demokrati och mänskliga rättigheter. Vi för den dialogen med den palestinska staten och myndigheten. Det är precis så vi gör i alla våra biståndsländer där vi har bistånds- och utvecklingssamarbete. Vi för en dialog. Det är inte alltid så att vi får perfekta demokratiska samhällen som lever upp till precis alla principer som vi strävar efter enligt en svensk modell och att vi därför drar bort vårt utvecklingssamarbete eller bistånd till några länder av den anledningen. Vi stöttar det palestinska folket. Jag vill understryka att vi ger en mycket stor del av biståndet via MR-organisationer, olika multilaterala organisationer, svenska, nationella och internationella CSO:er, privata universitet och så vidare. Det är ett sätt att stärka civilsamhället och ge en chans till det palestinska folket att se att det finns en framtid. När det gäller den palestinska regeringen har man valt en diplomatisk väg, och man vill inte ta till vapen. De krafterna vill vi stärka. Vi vill framför allt bidra till en fredsprocess där man kan se en demokratisk utveckling i hela regionen och fred och stabilitet. 44 (FP): Vi är inne på någonting väldigt farligt , ursäktandet att man inte släpper fram demokrati för att någon annan gör någonting som är dåligt. Naturligtvis påverkar ockupationen och konflikten med och det palestinska folket i allra högsta grad. Det är självklart. Men det är inte som tvingar den palestinska myndigheten att fängsla fackföreningsledare, . Det är inte som tvingar den palestinska myndigheten att stoppa journalister från att göra sitt jobb. borde ställa krav på att den palestinska myndigheten ändrar sig till . Den delen kostar inga pengar, . Jag kanske uttryckte mig otydligt. Det behövs definitivt pengar till alla möjliga sorters stöd till civilorganisationer och annat i . Men den palestinska myndigheten kan utan ett enda öre till införa demokrati och mänskliga rättigheter i . Förklara gärna varför detta inte skulle gå. Vad är det som hindrar dem från att göra detta? Varför ställer sig på dessa ledares sida? Det är vad man gör. Man håller dessa ledare om ryggen. Jag tror definitivt, som ministern säger här, att ambitionen är att hjälpa det palestinska folket. Jag har ingen annan tro att det finns någon annan ambition. Men när man gör detta håller man också dessa odemokratiska ledare bakom ryggen. President är inne på tionde året av en fyraårig mandatperiod. Det säger väl allt om situationen. Det är inte som stoppar honom från att hålla några val. Detta är för övrigt mina egna åsikter, , eftersom du har undrat om detta. Jag skulle vilja veta vad konsekvenserna blir om man inte uppfyller kraven. Kraven verkar något luddiga ju mer jag hör av dem från . Blir det några konsekvenser om man inte uppfyller kraven och inte inför demokrati i ? 45 Statsrådet (MP): Det är som vi vet en väldigt komplicerad och förödande situation för det palestinska folket. Det finns också en inompalestinsk splittring. Hamas har motsatt sig ett demokratiskt val. Skulle man ha ett val som utesluter Hamas och kommer det att orsaka större splittring. Det finns en diskussion där som vi givetvis ser med oro på. Men jag som biståndsminister kommer aldrig att använda biståndet som ett vapen där vi drar undan möjligheter att hjälpa kvinnor, barn och dem som är utsatta och lidande. Det handlar om att de får hjälp med vatten, att ge dem en bättre framtid och att stärka deras rättigheter. Det är precis det vi gör i vår strategi med . Jag vill återigen poängtera hur enormt stort behovet är. Det var 100 000 bostäder som förstördes under . Det finns ett enormt stort behov av återuppbyggnad. Isoleringen och elransoneringen skapar en alltmer explosiv situation. Det är ansvar som en rik nation att gå in och stötta och hjälpa och försöka att ge en långsiktig framtid åt det palestinska folket och inte bara gå in med humanitär hjälp när det är nya katastrofer. går vi in med ett långsiktigt utvecklingsbistånd som är flexibelt, och det är bra. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:276 om sysselsättning, antal arbetade timmar, välstånd och produktivitet 46 Finansminister (S): har ställt sex frågor rörande effekterna på sysselsättning, antal arbetade timmar, välstånd och produktivitet av regeringens förslag i budgetpropositionen . Kvantitativa analyser av effekterna av olika reformer är ett viktigt beslutsunderlag. Men det är viktigt att påpeka att det råder stor osäkerhet om de exakta effekterna på sysselsättning, arbetade timmar och produktivitet av enskilda reformer. Regeringens linje är därför att göra en försiktig och samlad bedömning av effekterna av de reformer som föreslås. Det finns också en stor risk att man bara räknar på sådant som det finns utvecklade metoder för. Det är lite som att leta efter nycklarna under lampans sken. Förra regeringens fokus på antal sysselsatta och arbetade timmar ger inte en fullständig bild av hur välståndet utvecklats eftersom dessa variabler till stor del påverkas av tillväxten i befolkningen. Ett annat adekvat mått på välståndsökning är bnp per capita, eftersom det ger ett grovt mått på genomsnittlig inkomst per person. Under de förra två mandatperioder sjönk bnp per capita. Den svenska produktivitetsutvecklingen har varit svag sedan finanskrisen. Visserligen har den varit bättre än i men svagare än i , , och . Demografin kan inte förklara detta. Antalet personer i relation till antalet personer i pensionsålder har minskat mer i och än i , och nästan lika mycket i . Vissa grupper som har stått utanför arbetsmarknaden har klivit in i arbetskraften. Men andelen personer som definieras tillhöra en grupp med svag anknytning till arbetsmarknaden har minskat som andel av det totala antalet sysselsatta. En ändrad sammansättning av arbetskraften kan därför inte förklara den svaga produktivitetsutvecklingen. Det är viktigt med investeringar i utbildning, forskning, infrastruktur och en aktiv näringspolitik för att få upp produktivitetstillväxten igen. Det är inget alternativ att lyfta ut grupper från arbetsmarknaden; vi ska i stället se till att alla grupper lyfts upp med hjälp av utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik. Sysselsättningen förväntas framöver öka snabbare än arbetskraften. Regeringens föreslagna politik i budgetpropositionen 2015, med bland annat utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster, bidrar till minskningen av arbetslösheten. I budgetpropositionen 2015 föreslogs även investeringar i bland annat utbildning, infrastruktur och klimat, som bidrar till minskningen av arbetslösheten. Sammantaget bedömdes i budgetpropositionen 2015 den totala effekten av regeringens politik bli en något högre bnp-tillväxt och sysselsättning. 47 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Jag tycker att jag har fått svar på åtminstone en del av frågorna om än kanske inte riktigt på alla. Vi börjar i en ände som jag tycker är positiv där finansministern ger ett svar som ger en viss förhoppning. Den fråga jag ställde, som jag tror var nr 5, var: Anser finansministern anser att det vore bra för om produktiviteten i arbetskraften ökar genom att svaga grupper åter lyfts bort från arbetsmarknaden genom exempelvis förtidspensioneringar? Jag syftade då på att man skulle göra på samma sätt som socialdemokratiska regeringar har gjort historiskt. Glädjande nog svarar finansministern här tydligt att det inte är något alternativ att lyfta ut grupper från arbetsmarknaden. Det betyder att finansministern här lovar att inte använda den typ av tricks som tidigare S-regeringar har använt, det vill säga att lyfta bort svaga grupper från arbetsmarknaden genom exempelvis förtidspension. Det är bra, och jag tar det som ett löfte. Man kan i och för sig notera att finansministern för bara lovade att stå fast vid överskottsmålet, men där har det kommit nya besked . Jag hoppas att finansministern inte har som huvudprincip att svika alla löften. Det som är mer problematiskt är att finansministern framhärdar i sin vägran att i siffror redovisa beräkningarna på de egna förslagens effekter när det gäller sysselsättning och antal arbetade timmar. I stället hänvisas det till att regeringen gör en ”försiktig och samlad bedömning” av effekterna. Som motiv för detta anges att det råder osäkerhet om de exakta effekterna. En budget är alltså en prognos över framtida ekonomiska händelser. Det är en prognos; det är inget facit. Det här att det finns osäkerhet i siffrorna är därför tämligen självklart när vi talar om en budget. Man gör inte en budget för att man vet alla de exakta svaren – då hade man ju kunnat strunta i att budgetera och bara skriva in siffrorna i årsredovisningen på en gång. Nej, man gör en budget för att man försöker göra så bra beräkningar och bedömningar som möjligt med den information man har tillgänglig vid budgeteringstillfället. Att det finns osäkerhet i siffrorna är liksom en grundförutsättning i hela budgetarbetet. Det betyder dock inte att man inte har ett ansvar att göra så bra beräkningar som man kan. Finansministern och regeringen har ett ansvar att göra så bra beräkningar som de kan av effekterna av de reformer som föreslås. Och regeringen har en skyldighet att redovisa beräkningarna för och för svenska folket. Men det väljer ni att inte göra, och det vill ni inte göra. De etablerade metoder som finns bryr sig finansministern alltså inte om, utan nöjer sig med ”den samlade bedömningen” av regeringens politik. Finansministern säger sig inte vilja famla efter nycklarna under lampans sken. Men av svaret av döma verkar finansministern ha släckt lampan och slutat leta efter nycklarna, vilket är tråkigt. Det ser mörkt ut för . Jag skulle därför vilja upprepa den sista fråga som jag ställde i min interpellation, nämligen: Är finansministern beredd att säkerställa att fortsättningsvis får en relevant redovisning av vilka beräknade effekter på sysselsättning och antalet arbetade timmar som regeringens olika förslag medför? 48 Finansminister (S): Kommer vi att redovisa relevant information om antal arbetade timmar och sysselsättning för enskilda förslag? Problemet är att all politik som regeringen genomför, men också politik som regeringen inte genomför, påverkar sysselsättning och arbetade timmar. Den tidigare regeringen har bara redovisat effekterna av sina skatteförslag. Man har utvecklat den metodiken med stor frenesi på . Däremot har man inte utvecklat metodiken för att räkna på effekterna av till exempel det faktum att PISA-resultaten, skolresultaten, i faller snabbare än i något annat OECD-land med resultatet att alldeles för många ungdomar i går ut skolan utan de kunskaper som krävs på framtidens arbetsmarknad. Vad betyder det för arbetade timmar och sysselsättning? Vad betyder det att den tidigare regeringen ändrade i gymnasieprogrammen så att man inte gav högskolebehörighet till yrkesprogrammen på gymnasiet, vilket gjorde att det blev mycket färre ungdomar som sökte sig dit? Det är utbildningar som ger jobb, och som gav jobb direkt. Vad har det fått för påverkan på sysselsättning och arbetade timmar? Vad innebär det att man låter färre ungdomar gå på högskolan? Vi har färre, snarare än fler, ungdomar som andel av befolkningen som går på högskolan. Vad får det för effekt på arbetade timmar och sysselsättning? Det har den tidigare regeringen inte redovisat. Om man ska göra en fullständig redovisning av detta kräver det att man utvecklar nya metoder. Men att bara visa den ena sidan och inte den andra ger en missvisande bild. Däremot gör vi naturligtvis en bedömning av de samlade effekterna. Jag tycker att det ger en mer rättvisande bild än att bara visa effekterna av några förslag och inte av alla. Vi gör beräkningar, precis som säger. Allt detta är naturligtvis osäker materia, men vi gör beräkningar så långt vi kan. Dessa redovisar vi i budgeten, och de finns också i prognoserna. Vi avser inte att släcka lampan. Däremot avser vi att utveckla metoderna så att vi kan sprida ljuset bortom skatter, eftersom den här regeringen inte är riktigt lika fokuserad på skatter som den tidigare regeringen var. Denna regering är kanske lite mer fokuserad på att ungdomar ska få möjlighet att jobba och plugga i stället för att gå långtidsarbetslösa och att barnen ska lära sig det de behöver i skolan. Du säger att det är ett löfte att inte lyfta bort svaga grupper från arbetsmarknaden, . Tvärtom vill vi lyfta in svaga grupper på arbetsmarknaden, och vi vill att människor ska få jobba i stället för att gå i fas ut och år in. Det som är intressant i mitt svar är att det inte går att förklara den svaga produktivitetsutvecklingen med att arbetskraftens sammansättning har förändrats. Det är något annat som förklarar att vi har haft så dålig produktivitetsutveckling under den borgerliga regeringens tid och det faktum att bnp per capita inte ökade som vi hade en borgerlig regering. 49 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Jag tycker kanske att hon försöker blanda bort korten lite grann när hon talar om annat. Hon styr in på utbildning, PISA-resultat och annat. Alla de saker som finansministern tar upp är både relevanta och viktiga. De behöver säkert studeras närmare både kors och tvärs. Finansministern hävdar att det har redovisats alldeles för lite i budgetpropositionen under alliansregeringens år. Jag har inget problem med att man redovisar fler saker i budgetpropositionen. I grunden tror jag att det är bra. Kunskap är alltid bra, och om man kan redovisa ytterligare uppgifter ser jag inget problem med det. Finansministerns problem här är dock inte det hon säger att hon vill redovisa, utan det är att hon har ett antal saker som hon absolut inte vill redovisa. Det är det jag tycker är bekymret. Det duger inte att säga att man har otillräckliga underlag på en del områden och att ha det som förevändning att plocka bort redovisningen på andra områden, där det faktiskt finns en utvecklad metodik för att ta fram underlag. Detta underlag går att ta fram, det har gjorts tidigare och det bör göras även framöver. Det är ett ansvar som finansministern har. Det är tur att finansministern inte jobbar i ett privat företag. Jag undrar vad som skulle hända om man som ansvarig skulle gå till styrelsen med ett förslag till budget där man vägrar att redovisa några som helst beräkningar för de förslag som man vill ha stöd för? Jag kan försäkra att man inte skulle bli särskilt långlivad på jobbet. sa i regeringsförklaringen att ”ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken”. Exakt samma formulering står i budgetpropositionen. Det är alltså ett sysselsättningsmål, inte ett arbetslöshetsmål. undrar jag, : Vilket är detta sysselsättningsmål?