prot · H20968 · 2015-03-06 00:00:00 — Statsrådet har fått två brev, som jag visar upp för kammarens ledamöter. Ett är undertecknat av 60 kommunalråd runt om i landet, varav ett flertal tillhör statsrådets parti. Det andra brevet kommer från ungefär 100 räddningschefer runt om i som ser med oro på MSB:s snabbutredning. Uppmaningen är att man bör ta ett politiskt initiativ till en bred utredning som kan ligga till grund för hur försörjningskompetensen ska säkras . Det är inte bara räddningstjänsten som är beroende av räddningsskolorna utan även flera andra myndigheter. Jag ska läsa ett litet utdrag ur ett mejl som jag fått från mitt län: En nedläggning av MSB och dess följder för Sandös övriga verksamhet skulle påverka förmåga att utbilda personal inom katastrofsjukvård, vilket är ett dråpslag mot den kapacitet och beredskap som våra medborgare förväntar sig. Det lär vara på det sättet på flera ställen i landet, inte bara i . Jag var på studiebesök på i . De var av samma åsikt och menade att räddningsskolan på bör vara kvar eftersom de har mycket samövningar på . ställer jag inte skolorna mot varandra. Jag tycker att båda bör vara kvar eftersom de båda fyller en viktig funktion. På finns även och räddningsgymnasium. Allt detta är ett kluster som hanterar räddningstjänst, samhällsberedskap och annat viktigt. Mellan och är det . Och innan MSB bildades, då det var , fanns det fyra räddningsskolor som sedan blev två. Det skulle vara väldigt olyckligt för framtiden om man bara skulle ha en. Vi kan ta ett exempel: branden i . Där tror jag att räddningsledarna skulle ha behövt ännu lite mer utbildning i hur man räddningsleder. Det sa MSB själva när jag hälsade på dem på . I hade de svårt att hantera branden över gränserna. ska vi inte föregripa någon utredning, men den slutsatsen togs ganska . Därför är det här en otroligt viktig organisation som inte får plockas bort med bara ett pennstreck. Egentligen har ingen av skolorna möjlighet att ta emot ännu mer personal. De har det, men då måste de bygga ut och göra om. Och även det kostar pengar. När statsrådet har svarat ska jag återkomma med lite andra idéer om vad man bör titta på. Jag undrar hur statsrådet kan tänka sig att agera. Vilken är statsrådets inställning: Behöver vi två skolor? Eller anser statsrådet att vi kan klara oss med en räddningsskola? 95 Statsrådet (S): Jag tar det sista först. Jag har ingen uppfattning, och jag ska inte ha någon uppfattning. MSB har gjort utredningen för att ta reda på behovet. Det vore mig främmande att göra en egen bedömning innan vi har något underlag i frågan. Jag förstår den oro som finns både på och i Revinge. Men jag är också glad över den lokala uppslutningen, det intresse och den uppbackning som finns kring skolorna. Det bådar gott . Vad är grunden? Jag har mottagit brev från räddningschefer och kommunalråd. Många är, som tur är, från mitt eget parti. Poängen är hur efterfrågan på utbildning ser ut. Efterfrågar man lång utbildning, ganska långt från hemorten, vilket både Revinge och erbjuder? Eller efterfrågar man decentraliserad utbildning närmare den egna kommunen, närmare den egna räddningstjänsten? Det är det – vilken form av utbildning som kommer att efterfrågas – snarare än vad MSB:s utredning och jag anser, som kommer att vara styrande. Det är efterfrågan på utbildningen som ska styra, inte var staten helst skulle vilja ha sina utbildningsresurser. Jag har två kommentarer till. För det första behöver vi inte gå utredningen i förväg. Jag har , , mottagit utredningen om branden i med alla slutsatser. För det andra har jag noterat att både Revinge och säger sig ha kapacitet för hela utbildningsbehovet. Det är den information som jag har fått. 96 (M): Det är komplext med utbildningar. Jag vet inte om jag förstod statsrådet rätt, att han antydde att kommunerna själva skulle hålla i utbildningarna. Det tror jag inte skulle främja en god kvalitet. Jag tror att det bra om man har något slags centralisering av utbildningarna, men eftersom vi bor i ett väldigt avlångt land vore det bra med en spridning. Efter det här kommer det en interpellationsdebatt om hur man rekryterar deltidsbrandmän. Det kan bli problem speciellt om man är från och ska gå utbildning i Revinge, eller tvärtom, om man är från och ska gå utbildning i . Allt detta blir lite konstigt. På räddningsskolan i säger man att det händer att deltidsbrandmännen är tvungna att ta bilen och åka därifrån på grund av det händer saker på hemorten. Då är det viktigt att avstånden inte är så långa. Jag har ytterligare en fundering. Vi har samma besparing i budgeten. Det var pengar som gick till bland annat , som också är en viktig myndighet. Jag har fått några uppgifter om hur systemet ser ut. MSB har ett högkvarter i . När MSB bildades försvann från min hemkommun, . Efteråt har det visat sig att man har ett slags högkvarter också i . Personalstocken, om man får uttrycka det så, sväller ordentligt där. , när myndigheten bildades, var det 196 tillsvidareanställda och 24 tidsbegränsat anställda i . finns det 244 tillsvidareanställda och 31 tidsbegränsat anställda. Det blir alltså fler och fler i . Om en myndighet som har sitt kontor på på ska spara borde kanske myndigheten se över var kontoret är lokaliserat. , och också ska flytta ut från dyra adresser i . Ska det finnas så många anställda i ? Det är kanske billigare att lokalisera Stockholmskontoret till . Det finns ju andra saker som det är bättre att spara på än den verksamhet som utgörs bland annat av de viktiga räddningsskolorna. De är ju en del av MSB:s hela verksamhet. Det hade varit bra med en större utredning i stället för en snabbutredning av skolorna. Man borde ta ett större samlat grepp över myndigheten och se var det kan sparas pengar och hur man gör det på bästa sätt för att det ska komma myndigheten och till största gagn. 97 Statsrådet (S): Jag vill bara påpeka att det är myndigheten som har beslutat att utreda detta med anledning av två saker: Det ena skälet är en vikande efterfrågan på utbildning – det var det som jag var inne på i mitt svar, att det sker en förändring av vilken sorts utbildning som kommuner och räddningstjänst efterfrågar. Det andra skälet är den besparing som fanns i både samarbetsregeringens budget och de borgerliga partiernas budget. Det är det som är bakgrunden. Man kan också ödmjukt påpeka att när antalet skolor drogs ned från fyra till två var skolan i en av dem som försvann. Det var väl en decentralisering i sig. Återigen: Vi måste se vad utredningen ger för resultat. Vi måste se över den efterfrågan som finns på utbildning och hur vi på bästa sätt möter den, så att man kan ha en så väl utbildad personal som möjligt och bedriva verksamheten på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. 98 (M): Jag har lite svårt att hålla med statsrådet om att det är en vikande efterfrågan på utbildning, för så låter det inte när man pratar med räddningsskolorna. Tvärtom, de säger att det finns ett ökat behov av utbildning, och det nämns också i det här brevet. Så här står det: har dessutom den kommunala räddningstjänsten fått utstå en hel del kritik för bristande kvalitet i samband med räddningsinsatserna, och den gemensamma nämnaren är kompetensfrågan. Man kan alltså utgå ifrån att det finns ett stort behov av utbildning. Jag tror inte att det kommer att bli färre olyckor. Det kan ske klimatförändringar, översvämningar och fler bränder. Då är det viktigt att vi har en väl utbildad och kompetent personal. Det är också viktigt för dem som jobbar inom räddningstjänsten att känna att man har en utbildning som är adekvat för att man ska kunna göra det bästa under sin insats. Det är också en säkerhetsfråga för personalen. Vi såg ju hur branden i spred sig. Den var inte att leka med, och jag tror inte att det var den sista stora branden i närtid som vi kommer att utsättas för i det här landet, tyvärr. Jag vet att det här är en myndighetsfråga, men även statsrådet har möjlighet att påverka genom regleringsbrev och annat, framför allt genom en diskussion med generaldirektören på MSB om hur sådana här frågor ska hanteras. Jag tycker att det är viktigt att MSB tar sitt uppdrag på största allvar. 99 Statsrådet (S): Om det avslutande kan vi naturligtvis vara helt överens. Jag ska diskutera med MSB, men först måste vi ha utredningen på plats. Vi kan inte diskutera i blindo. Med ett visst leende på läpparna står jag här i talarstol och får förklara för en moderat riksdagsledamot skillnaden mellan behov och efterfrågan. Det brukar ju vara precis tvärtom. Det finns ett enormt behov av utbildning, men det finns inte tillräckligt stor efterfrågan på de kurser som MSB erbjuder. Då kan man välja att ha kvar de kurser som inte efterfrågas eller att möta de behov som finns i räddningstjänsten. Jag hoppas naturligtvis att vi ska ha en så omfattande utbildningsverksamhet som möjligt i MSB:s regi för att möta behovet inom räddningstjänster och i kommuner. Men jag tror att sättet att utbilda kommer att förändras . Då måste också utbildningsorganisationen möta de krav på utbildningen som ställs från dem som betalar för den. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2014/15:270 om rekrytering av deltidsbrandmän 100 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att underlätta för rekryteringen av deltidsbrandmän. Det är kommunen som ansvarar för att räddningstjänsten planeras och organiseras så att räddningsinsatserna kan påbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett effektivt sätt inom kommunen. Deltidsanställda brandmän är en viktig grund inom den kommunala räddningstjänsten. Kommunerna har dock problem med att rekrytera deltidsbrandmän, särskilt i glesbygd och landsbygd, och kan behöva stöd i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. Staten har genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. Utöver befintlig utbildningsverksamhet och omfattande stöd och informationsmaterial har myndigheten tagit fram en internetbaserad utbildningsplattform. Vidare avser myndigheten i samverkan med Kommuner och Landsting att inleda ett gemensamt arbete med fokus på rekrytering av deltidsanställda brandmän. Staten kan på olika sätt stödja kommunerna i deras arbete med att organisera sin räddningstjänst med deltidsanställda brandmän. Det är dock viktigt att kommunerna själva är aktiva eftersom huvudansvaret för att organisera räddningstjänsten ligger på dessa. 101 (M): Grunden för den här interpellationen är förhållandena i en enskild kommun i län, kommun, som inte har haft alla sina deltidsbrandstationer öppna. Det beror på givetvis på att man har problem med att rekrytera personal. Det finns säkert många förklaringar till det, och det finns kanske en generell strukturell förklaring. Personer lever inte och arbetar inte längre i lika stor utsträckning på landsbygden. Många arbeten finns i stan, och det är inte så lätt att gå ifrån sitt arbete för att på deltid sköta sysslan som deltidsbrandman. Det finns säkert även andra frågor, till exempel det som tog upp i en tidigare interpellation, möjligheten till utbildning på ett praktiskt, enkelt och genomförbart sätt. Det är säkert också en del i det hela. Jag vill betona att det är viktigt att man inte nonchalerar de här frågorna utan tar dem på största allvar. Vi vet att det exempelvis vid många trafikolyckor är deltidsbrandmännen som är de första på plats och kan påbörja räddningsinsatsen. Det är också deltidsbrandmännen som kan se till att trafiken fungerar så att inte alltför komplicerade situationer uppstår. De är en viktig del i kedjan, inte bara för att skydda mot brand utan också vid andra olyckor. Det finns en problematik som handlar om att företag som vill starta näringsverksamhet utanför storstäderna kanske funderar både en och två gånger om de vet att det inte finns någon fungerande räddningstjänst att tillgå . Statsrådet redovisade i interpellationssvaret en del åtgärder som vidtagits, de flesta faktiskt av den tidigare regeringen, exempelvis en distansutbildning med hjälp av informationsteknik. Det är bra. Jag tror att man måste titta på hur man kan förbättra utbildningen, göra den bättre anpassad och mer modern. Det som lite grann oroar mig är att statistik visar att antalet deltidsbrandmän visserligen ökade lite grann, alltså som alliansregeringen styrde, men åren gjordes en ganska stor neddragning. I ljuset av den strukturella utveckling vi ser – en ganska kraftig urbanisering och en minskning av arbetsplatser på landsbygden – kommer det att bli allt svårare att hitta deltidsbrandmän som kan besätta de viktiga posterna. Jag ser fram emot en fortsatt diskussion med statsrådet om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas, utöver de som föreslagits. 102 Statsrådet (S): Det gläder mig att jag och är överens om allt. Den kommunala räddningstjänsten, som är organiserad med deltidsanställda brandmän, har stor betydelse för räddningstjänstverksamheten. Det är vi överens om. I pipeline ligger att MSB avser att tillsammans med SKL inrätta ett forum med fokus på rekrytering av deltidsanställda brandmän. Vi ska från statens sida naturligtvis stödja kommunerna i deras arbete med att organisera sin räddningstjänst med deltidsanställda brandmän. Det viktiga är att det är kommunerna själva som bestämmer och är aktiva. Det är där arbetsgivaransvaret ligger, och det är där rekryteringsåtgärderna behöver vidtas. Statens roll kan endast vara att stödja kommunerna i detta viktiga arbete. 103 (M): Den här frågan förtjänar en fördjupad diskussion. Jag vet inte riktigt vad SKL:s och de berörda myndigheternas arbete kommer att innebära, men vi som lagstiftare och regeringen, som utfärdar en hel del förordningar, påverkar direkt den verksamhet som vi nu diskuterar. Även om räddningstjänsten i grunden är ett kommunalt ansvar och kommunerna har ett arbetsgivaransvar är det staten och i slutändan regeringen som i många delar reglerar hur verksamheten ska genomföras. Det är en verksamhet som måste skötas på ett bra sätt från båda håll. Givetvis välkomnar jag den kommande fokuseringen på rekrytering som SKL och myndigheterna ska ha, men jag tror inte att det är den enda åtgärd som behöver vidtas. Den accelererande urbaniseringen kommer att skapa andra förutsättningar när det gäller att bedriva den här verksamheten, och jag tror att vi kommer att se fortsatta problem. Därför skulle jag vilja höra vad statsrådet vill göra förutom de åtgärder som han pekat på och som i grunden är rätt vaga. Jag undrar om statsrådet kan utveckla vilka faktorer som är av betydelse för att göra det enklare att hitta en rekryteringsbas för den här gruppen. Jag ser fram emot det, herr talman. 104 Statsrådet (S): Vi från den statliga sidan, oavsett om vi är riksdagsledamöter eller regeringsmedlemmar, ska naturligtvis göra det vi kan för att underlätta rekryteringen av deltidsbrandmän. Men ingen är behjälpt av att vi låtsas att det i grunden är vårt ansvar. I grunden är det kommunerna som har det ansvaret. Det är kommunerna som är arbetsgivare och det är de som ska rekrytera deltidsbrandmän. frågar vilka faktorer jag tror är viktigast. Jag kan nog ge ett ganska enkelt svar på det. Det är utbildningen, ersättningen och arbetsvillkoren. Ju attraktivare det är att vara deltidsbrandman, desto lättare kommer det att vara att rekrytera. Ju svårare det är att utbilda sig, ju lägre ersättning och ju sämre arbetsvillkor man har desto svårare kommer rekryteringen att bli. Därför är vår uppgift på den statliga nivån att göra allt vi kan för att stödja kommunerna i det viktiga arbetet. 105 (M): Jag frågade statsrådet vilka delar han tyckte var viktigast när det gäller rekrytering av deltidsbrandmän. Han gav tre besked. Två av dem att det är regeringens ansvar – utbildningen är statlig och ersättningen regleras statligt. Att se till att arbetsvillkoren är goda kan jag inte lasta statsrådet för. Det är givetvis ett arbetsgivaransvar. Det här visar att situationen är komplicerad och att staten har en viktig roll att spela. Jag avser att återkomma i den här frågan för jag tror att det behöver vidtas verkningsfulla åtgärder. Som den tidigare diskussionen visade tror jag inte att man genom att lägga ned en räddningsskola och därmed minska möjligheten till utbildning, eller i alla fall att göra det svårare att komma in på en utbildning där de praktiska handlagen måste övas någonstans, gör det enklare att rekrytera. Att utbilda personer för räddningstjänst ingår i kärnverksamheten hos den myndighet som ansvarar för räddningstjänsten. Därför finns det kanske fler åtgärder man skulle kunna vidta. När man ska spara är min första tanke inte att man ska spara på kärnverksamheten, utan man måste hitta andra delar att göra besparingar på. Det är givetvis statsrådet som i slutändan bestämmer det. 106 Statsrådet (S): Låt mig börja med att tacka för att han ställt interpellationen. Jag tror i likhet med honom att det här är en viktig fråga och att vi kommer att få anledning att återkomma till den. Det är bra att det finns engagerade riksdagsledamöter som lyfter fram den typen av viktiga frågor. De förtjänar ett tack för det. Jag vill göra ett detaljtillägg. Enligt LSO har kommunen ansvaret för att personalen har den kompetens som behövs. Genom MSB tillhandahåller staten utbildning, samt ersättning, men det är kommunerna som har ansvaret för att utbildningen är den rätta. Jag har visat på ett antal åtgärder som vi ska vidta för att stärka arbetet med att rekrytera och utbilda deltidsbrandmän. Jag hoppas naturligtvis att de blir framgångsrika, men jag hoppas också att få återkomma i fler interpellationsdebatter med och diskutera vad vi kan göra för att ytterligare förbättra situationen. Överläggningen var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2014/15:284 om onyktra och körkortslösa chaufförer 107 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisen kan arbeta på ett effektivt sätt för att minska antalet rattfulla förare ute på våra vägar. har även frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med problemet att chaufförer som saknar körkort och giltiga utbildningar ändå kör omkring på våra vägar. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av arbete för att förebygga, förhindra och ingripa mot brott. Målet är först och främst att bidra till en minskning av antalet döda och skadade i trafiken. Genom en helhetssyn på arbetet där såväl regelbrott i trafiken som misstanke om andra brott beaktas vid varje kontroll av förare och fordon kan dock även andra brott uppdagas. Möjligheten till effektiv kontrollverksamhet har tidigare begränsats av att befogenheter, ansvar och prioriteringar varit underställda beslut i varje polismyndighet. , då den nya inledde sin verksamhet, finns den begränsningen. har möjlighet att fatta de beslut som krävs för att skapa en likriktad kontrollverksamhet, tydligare prioriteringar av arbetsuppgifter och en effektiv resursfördelning över hela landet. Nykterhet och körkortsbehörighet kontrolleras vid varje förar- och fordonskontroll och är en uppgift som utförs av samtliga poliser i yttre tjänst. I varje polisregion finns vidare särskilda grupper som är specialiserade på kontroll av yrkestrafiken. Dessa grupper består såväl av polismän som särskilt utbildade bilinspektörer. trädde nya regler i kraft som ger ytterligare befogenheter för bilinspektörer. Förslagen innebär sammantaget förbättrade möjligheter att effektivt kontrollera och motverka den olagliga yrkesmässiga godstrafiken. I syfte att få ett mer effektivt utnyttjande av samhällets resurser för trafiksäkerhet utförs nykterhetskontroller på förare av motorfordon i hamnar också av och . pågår även försöksverksamhet med såväl trafiknykterhetskontrollanter i hamnar som automatisk alkoholkontroll med hjälp av bommar i frihamn, en verksamhet som jag för övrigt invigde i min tidigare roll som ordförande i trafikutskottet. När dessa försöksverksamheter har utvärderats avser regeringen att ta ställning till hur vi ska gå vidare. Avslutningsvis är det värt att påpeka att en ökad trygghet på våra vägar inte enbart är en polisiär fråga utan kräver förebyggande insatser från hela samhället. 108 (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag vill också passa på att gratulera ministern till hans nya jobb som ansvarig för framför allt hela polisens arbete efter jobbet som ordförande i trafikutskottet. Jag önskar ministern lycka till! åker 500 personer omkring onyktra på våra vägar. Självklart måste vi göra någonting för att komma till rätta med det. Alliansen satte 2013 igång en försöksverksamhet med alkobommar i våra hamnar. önskar vi att man går vidare. är det fritt att åka in över våra gränser och köra omkring i en lastbil på , en buss eller något annat med minimal risk att åka dit om man är onykter. Dessa försök har pågått i både och hamnar. Resultaten är tydliga och färdiga för analys. Man har kommit fram till att det här är ett väldigt bra sätt att övervaka och framför allt minska risken för att folk vågar ta risken att dricka och sedan köra bil. Det är ungefär 3 miljoner fordon som tar sig över våra gränser och som skulle kunna kontrolleras med denna nykterhetskontroll. Att starta upp en sådan här kontrollstation kostar, om man använder rätt utrustning och kan använda en del befintlig utrustning, plus skötsel och underhåll under resans gång. Det kan man jämföra med en fartkamera, som också kan kosta . Det är alltså ungefär samma kostnad för att starta upp en sådan här kontrollstation. Bekymret är att detta inte kommer att räcka. Det är många som tar sig in i landet onyktra, men det är också många som tar risken att köra omkring onyktra på våra vägar och inte har kommit in via gränsen. Det syns i statistiken. Vi har brister angående fordon med onyktra förare, och det måste man göra någonting åt. Ministern är ytterst ansvarig för detta, herr talman. Vi har varit väldigt överens om att mycket mer behöver göras. Innan jag ställde interpellationen hade jag också gett ministern möjlighet att jobba fram en hel del möjligheter. Men förväntar vi oss någon form av verkstad för att kunna komma vidare och få bort de onyktra chaufförerna från våra vägar. Mina frågor är: Vad ligger i pipeline framöver? Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med detta? Vad kommer att hända med alkobommarna, försöksperioderna och finansieringen? Jag vet att ministern var ute väldigt aktivt i valrörelsen och lovade att man skulle lösa detta genom att sätta upp alkobommar och ordna finansiering. Och hör och häpna, nu är det så att ministern har möjlighet att verkställa det här. Vi förväntar oss självklart att det man sa i valrörelsen blir verkstad nu efteråt. Jag vill också ha reda på av ministern lite grann om hur man tänker jobba vidare med trafikpoliser. Vi har bara 133 färdigutbildade trafikpoliser i . Sedan finns det olika gradering på utbildningen därunder, men det är en bristvara med tanke på att många går i pension och vi riskerar att utarma den kompetens som behövs. Jag vill gärna höra vad som ska göras långsiktigt framöver för att komma till rätta med det. Jag har också en del andra frågor som jag kommer att ta upp i mitt nästa inlägg, men som sagt: Vad kommer att göras framöver för att få bort de onyktra chaufförerna? 109 Statsrådet (S): Låt mig först notera att vi under det här året lever med den budget som de borgerliga partierna röstade igenom här i kammaren. I den budgeten avsattes det inte en enda krona för att permanenta försöket med alkobommar. Det är en viktig iakttagelse. Jag tror att vi trots det ska kunna gå vidare med frågan. Arbetet i regeringen lär vara så organiserat att det ansvaret delas mellan mig och infrastrukturminister . Vi ansvarar för olika delar. Det kanske till och med är så att det främst rör ansvarsområde i regeringen. Jag delar positiva syn på alkobommar.