prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — Men när det finns förslag för att komma till rätta med detta, då röstar ni emot dem. Det duger inte, . Redovisa nu dina konkreta förslag! På er hemsida finns det ett förslag som utdömts som fluff om hur vi ska få fler bostäder. Ta gärna den av det här replikskiftet och redovisa era konkreta förslag för att få fler bostäder i ! 67 (SD) replik: Vi hade den här partiledardebatten i Agenda för . Då diskuterade den borgerliga alliansen just dessa konkreta åtgärder för hur vi ska öka byggandet. Visst, bullerregler och planprocesser i all ära, men jag tog upp det faktum att vi har ökat befolkningen med en halv miljon människor under er regeringsperiod, och vi kommer att öka den med lika många under de kommande fyra till fem åren. Men det har ingen relevans. Då kan ni ju stå där med era bullerregler och planprocesser. De kommer inte att hjälpa när befolkningen ökar så mycket. Dina tre förslag som du tar upp här är kanske bra, vad vet jag. Men de kommer inte att hjälpa. Ökar man befolkningen så mycket som vi gör i det här landet med en miljon människor på 10–, då måste det byggas rejält mycket – och inte lite grann – om alla dessa människor ska få någonstans att bo. Det verkar ni inte ha förstått, för ni fortsätter ju på den vägen. 68 Klimat- och miljöminister (MP): Vi var många som gladde oss åt firandet av nationaldagen. Det är något särskilt att ägna nationen en tanke i den oroliga tid som vi lever i. Vem är egentligen i den globala familjen? Det sägs ofta att vi är ett litet land, men sanningen är väl att vi internationellt är långt mycket starkare än vad landets yta eller vår befolkning står för. Det är vi för vi är ett land med stark självkänsla. Vi är ett öppet land som samtalar och handlar med andra. Vi står upp för människors värdighet. Vi visar medmänsklighet. Vi slår vakt om naturen, oavsett landgränser. Vi vet att världen behöver samarbete och klokskap, nu kanske mer än någonsin i dessa tider av krig och terror som riskerar att föra den globala utvecklingen bakåt. Samarbetet inom FN är därför oerhört viktigt att utveckla. är berett att ta på sig en ledarroll genom att sitta i säkerhetsrådet. På så sätt kan vara med och påverka den breda säkerhetsdagordningen i världen och det globala ansvaret för utmaningarna på planeten. Bara genom samarbete kan vi bygga fred och frihet. samlas ledare från hela världen till klimattoppmöte i . Dit kommer ledare från , världens mest folktäta land, där saltvattnet från havet redan tränger in i dricksvattenbrunnarna. Dit kommer ledare från , där ökenspridningen stoppar produktionen av mat. Dit kommer ledare från Vanatu som redan har köpt en flyktväg undan havet när deras öar kommer att översvämmas. Klimatförändringarna är vår tids stora utmaning. De drar undan mattan för all annan utveckling. ligger långt fram i klimatarbetet tack vare unikt goda förutsättningar: skog och fjärrvärme, engagerade och kunniga medborgare samt ansvar hos företagare och kommuner. Men när gjorde en genomgång av klimatarbetet visade det sig att det krävs mer. Det krävs en aktiv politik för att ta ansvar och pressa ned klimatutsläppen från till 2020. Bokslutet från den tidigare alliansregeringen är att koldioxidutsläpp saknas. Vi har ett underskott på koldioxidutsläpp. Därför föreslår nu samarbetsregeringen en kraftigt ökad takt på klimatarbetet. ska hänga med i utvecklingen genom en kraftig satsning på tåg och på utbyggnad av kollektivtrafik, genom lokal utbyggnad av laddinfrastruktur, av biogas och energieffektivisering samt mer förnybar energi. räknas miljöskatterna upp för att bättre styra mot miljövänliga beslut. Det är så vi når resultat i klimatpolitiken. Regeringens linje är väldigt tydlig. Ansvarstagande på hemmaplan är det som visar ledarskap globalt. ska driva en ledande klimatpolitik tillsammans med världsledande jobb- och välfärdspolitik. Ännu ett läsår i skolorna är slut. i klassrummet när man ska säga hejdå är det en ganska känslosam stämning. Skolan, herr talman, är den viktigaste platsen för våra barn och ungdomar. Därför borde det också vara vår viktigaste uppgift att säkerställa en bättre skola som ger alla elever tid och stöd i den undervisning som de behöver för att kunna växa. Den siffra som visar allvaret i den svenska skolan är . Det är den andel av eleverna som lämnade utan behörighet till gymnasiet. Risken är väldigt stor för att dessa elever kommer att stå utanför arbetsmarknaden därför att de saknar gymnasieutbildning. De har betydligt svårare att hitta jobb och egen försörjning. Regeringens arbete för att stärka skolan handlar därför om att genomföra de reformer som forskning och expertutredningar så tydligt har pekat på. Det handlar om tre saker. För det första handlar det om att ge stöd till elever tidigt och säkerställa att de får lära sig att läsa, räkna och skriva redan på lågstadiet. För det andra handlar det om att göra läraryrket mer attraktivt med bättre arbetsmiljö och högre lön. För det tredje handlar det om att ta itu med den ojämlikhet som har spridit sig i det svenska skolsystemet och som gör att vi bidrar till sämre resultat för alla. Skolan är för viktig för att bli en politisk skådeplats för enskilda intressen eller partiers nycker. Därför är den nationella samling för skolan som utvecklas av många aktörer och parter tillsammans helt avgörande. Utbildning och arbete får människor att växa och ger samhället både trygghet och växtkraft. En grundutbildning att stå på och livslång tillgång till kompetensutveckling ger både individ och företag kraft att blomstra. En av utmaningarna för det svenska näringslivet är bristande produktivitetsutveckling. Modernisering och effektivisering har gått för långsamt jämfört med andra länder. Det är anställdas kompetens som är nyckeln. Arbetslivet ser inte likadant ut som det gjorde för 40-talisterna, mina föräldrars generation. Många av dem började som unga på en arbetsplats och jobbade där fram till guldklockan. Så ser det inte ut . Vi jobbar på olika jobb och går mellan olika arbetsplatser. Fler behöver då sporras att utvecklas och bygga på sin kompetens, direkt i yrket eller genom utbildning. Att redan tidigt bestämma att vissa inte på ett lätt sätt ska kunna ta sig vidare i utbildningssystemet och skaffa sig ytterligare kompetens är att gå bakåt. Det är inte bara att förringa människors möjlighet till utveckling, utan det innebär också ett stort risktagande för den produktivitet som så väl behöver. Regeringen tror på kompetensutveckling för alla. Därför förstärker regeringen högskolor och universitet, så att fler kan investera i sin egen och framtid. Därför inför regeringen i samarbete med kommunerna utbildningskontrakt, varigenom personer utifrån individuella förutsättningar ges möjlighet att få grundläggande utbildning, även i samband med praktik. Därför utvecklar också regeringen förstärkningar för kompetensutveckling, innovation och näringslivsutveckling i samtal med företag och forskning inom . Befolkningen i växer så det knakar. Men som flera påtalat har bostadsbyggandet inte hängt med. Det går alldeles för långsamt. Brist på bostäder är i många svenska städer ett huvudproblem för företag som rekryterar. Detta slår mot hela samhällsekonomin. 300 000 unga står utan egen bostad. En person som inte lyckas hitta en bostad kan tvingas säga nej till en utbildning som denne sökt, kommit in på och önskar gå, tvingas säga nej till ett arbete eller tvingas bo kvar hemma hos föräldrarna, trots att personen är redo för att gå ut i vuxenlivet. För att få igång byggandet krävs flera olika reformer. En del av det som fullföljs nu påbörjades redan under alliansregeringen. Det handlar om enhetligare bullerkrav, regelförenkling och ökad konkurrens i byggsektorn. Samarbetsregeringen vill dessutom samverka med kommunerna för att förbättra tillgången och tillgängligheten till byggbar mark genom stadsmiljöavtal och ökade infrastruktursatsningar. Men ett är tydligt: det saknas särskilt hyresrätter. Billiga smålägenheter är det som unga och andra som har det särskilt svårt på bostadsmarknaden saknar allra mest. Därför presenterade regeringen i samband med vårpropositionen ett särskilt investeringsstöd för att öka byggtakten för små energieffektiva hyresrätter. För mindre byggbolag är finansieringsfrågan en svårighet. Det är finansieringen som är avgörande för att man ska komma igång med att bygga. Fler mindre byggbolag betyder ökad konkurrens, och det kan sänka byggkostnaderna. Bostadsbristen, herr talman, är exceptionellt hög i . Det krävs därför rejäla satsningar. Regeringen är beredd att kraftsamla för fler bostäder och klimatsmart renovering av miljonprogrammen. Det gör vi för att vi vill investera i en bättre framtid för barn och unga, precis som med investeringarna i jobb, skola och miljö. Men vi har också stora utmaningar i vårt land. Liksom väljarna på valdagen tror jag inte att det är fler utförsäkringar, skattesänkningar och nedskärningar som stärker . Det var med gemensamma investeringar som bestämde sig och kunde bygga ett välfärdssamhälle. Jag är övertygad om att det är med gemensamma investeringar och framtidstro som vi kan bygga ett modernt och hållbart . 69 (M) replik: Jag tackar vice statsministern för att hon säger att fler bostäder behöver byggas. Jag vill ställa fyra frågor med anledning av det uttalandet. För det första undrar jag varför motarbetar flexiblare bullerregler. var emot alliansregeringens förändringar av bullerreglerna, och de förslag om ändrade bullernivåer som läggs fram i regeringsställning är mindre ambitiösa än Alliansens. För det andra undrar jag varför ni motarbetar ett mer ändamålsenligt strandskydd. I opposition motsatte sig alla former av ökade möjligheter att bygga strandnära. har vi problem med inställning även i regeringsställning. För det tredje undrar jag varför ni är emot snabbare planprocesser. I stället för att ansluta sig till en linje med snabbare och enklare processer i kommunernas bygglovsgivning valde med flera partier att försvåra den kommunala planeringen. Dåvarande oppositionspartier ville stoppa alliansregeringens förslag för ökat bostadsbyggande och presenterade då inget alternativ. För det fjärde undrar jag varför säger nej till förenklad uthyrning av privatbostäder. Dåvarande oppositionspartier enades om att stoppa Alliansens förslag om nya regler som skulle underlätta uthyrning av delar av privatbostäder. Det är hög efterfrågan till exempel på att hyra studentrum i storstäderna. De förslagen röstade emot. Det är fyra frågor om hur det skulle bli fler bostäder med politik. 70 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Debatten om bostadspolitiken är synnerligen viktig. Jag tackar därför för frågorna. Regeringens bostadspolitik är än mer aktiv än den tidigare alliansregeringens. Den är det därför att vi ser att bostadsbristen i är exceptionellt hög. Då kan man inte bara göra samma saker som man tänkt förut, utan då måste man göra mer. Vi ser att det är just små hyresrätter som inte byggs. Ska man få igång byggandet av sådana måste man titta på vad marknaden behöver. är det ett riktat specificerat investeringsstöd som kan få igång byggandet av små hyresrätter. De hyresrätter som i flera svenska kommuner var med och privatiserade har försvunnit. De har blivit bostadsrätter som finns utanför möjligheternas ram för många unga och andra som vill hitta ett första boende. Jag ska nu svara på frågor. När det gäller bullerreglerna har vi lagt förslag till den här kammaren och beslutat inom regeringen om en förordning som gör att bullerreglerna blir mer enhetliga, precis som jag sa. Beträffande nivåerna är allianspartierna mindre känsliga för de nya rön i forskningen som är tydliga med vilka hälsoproblem bullret innebär. För vår del har vi tagit hänsyn till detta, som vi ser behovet av att förenkla för byggandet av små lägenheter. Beträffande strandskyddet gällde samma regler under alliansregeringen som under den nuvarande regeringen. Det finns en uppföljning av detta. Det ska vara lika över landet. Meningen är att man ska ha landsbygdsutvecklingsområden i många delar där man behöver få en större spridning, medan däremot strandskyddet ska värnas hårt i tätortsnära områden där friluftslivet och den biologiska mångfalden så kräver. Det var samma regler under alliansregeringen som under den här regeringen. Vi vill ha en snabbare instansordning och ska därför titta på sådana förslag. Vi tycker inte att andrahandsuthyrningsmodellen varit helt lyckad. Den har lett till oerhört höga hyror i . 71 (M) replik: Jag noterar att försöker förklara varför hon bromsar byggandet, vilket är ett faktum efter hennes otydliga svar på dessa fyra frågor. Men låt oss titta på hur agerar! talar om att agera aktivt, och det gör sannerligen på lokal nivå. Enligt går emot fler byggplaner än vad alla andra gör. Vi har gjort en sammanställning av några exempel. I röstade nej till byggande av över 200 hyresrätter i Aspö. I röstade nej till området Norränga med nästan 1 000 bostäder. I röstade för avslag på antagande av detaljplan för omkring 100 bostäder. Så här skulle man kunna fortsätta, men jag har bara en minut på mig. Jag vill försöka fråga en gång till hur bidrar till att det svenska bostadsbyggandet ska kunna öka. Det är faktiskt det som behövs, . 72 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Det känns som déjà vu från en tidigare debatt med moderata företrädare. De plockar upp olika kommunexempel där miljöpartister, troligtvis i opposition, har återförvisat olika detaljplaner för att de tycker att man ska göra ett bättre jobb. Vi behöver bygga för framtiden och energieffektivt så att inte kostnaderna för energin slår på de framtida hyresrätterna i ohemul ordning. Vi behöver säkerställa att vi får bostadsområden som också inkluderar förskolor, skolor, idrottsplatser och så vidare. Det finns många sådana lokala diskussioner. Det finns ett intressant exempel från där nu är med och styr. Där försöker man få fram stora byggplaner på några av de största tillgängliga områdena som man har i staden. och andra partier motarbetar det starkt därför att de vill reservera denna plats för en citynära flygplats. När det gäller bostadspolitiken är inte mer värda än . Man gör i kommunerna många olika avväganden. Regeringens politik är tydlig. Det är en aktivare bostadspolitik . 73 (SD) replik: Herr talman och vice statsministern! Jag ska hålla mig ganska kort. Vi kunde läsa en debattartikel i där den miljöpartistiska ordföranden i trafikutskott skrev att man vill förbjuda bensin, diesel och så vidare. Hon skrev så här: ”Det är dags för drivmedelspolitiken att höja blicken och seriöst ta ansvar för att skapa ett transportsystem som är fossilfritt inom 15–. Det språnget kan inte tas genom att steg för steg höja koldioxidskatten utan det kräver att fossila drivmedel förbjuds.” Jag är inte särskilt förvånad över att den typen av stolligheter kommer från en miljöpartist. Men det är inte vilken miljöpartist som helst, utan det är ordföranden i riksdags trafikutskott. Då är det också rimligt att anta att det är en del i partiets trafikpolitik och möjligen också en del i regeringens trafikpolitik, vad vet jag. Det skulle få ganska stora konsekvenser om vi skulle göra på det sättet. Det skulle få konsekvenser för vanliga människor som till exempel behöver sin bil som fortfarande går på bensin för att de ska kunna ta sig till jobben, arbeta och betala skatt så att vi får välfärd. De behöver hämta barnen på dagis när de varit på jobbet. När det ska till jobbet behöver de lämna barnen på dagis. Maten som och andra storstadsbor äter transporteras inte sällan på lastbil som går på bensin, diesel eller vad det nu kan vara för någonting, vad vet jag. Det kommer att få oerhörda konsekvenser. Därför frågan jag helt enkelt : Är detta politik? Menar ni allvar med detta? 74 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Ett kort svar skulle vara att säga: Nej, det är inte politik att vi vid ett visst årtal, , ska förbjuda bensin och diesel. Det stod inte heller i debattartikeln. Däremot är vi engagerade i att debattera hur vi kan få en bättre klimatpolitik och också hur vi kan få en transportpolitik som ser bortom oljans ram. är ett stort land. Vi har ett behov av mycket transporter. Vi måste få till omställningen så att de transporterna kan ske utan fossila utsläpp. Jag vet att det är en utopi sett utifrån syn där man inte tycker att klimatproblemen existerar. De lägger fram yrkanden i utskotten som tyder på att de är mer allierade med klimatskeptikerna än den vetenskapliga grund som hela det globala samhället bygger på. Jag vet inte om läste resultatet från G7-mötet i . Där var man väldigt tydlig med att det är de fossila källorna som måste fasas ut. Man sa det från högsta ledningsort. Det handlar om att gå till ett möte i där man matar ut vägen att de fossila bränslena måste bort från våra ekonomier. Vi måste komma in en annan ekonomi, , en ekonomi och ett transportarbete som bygger på att vi åker med förnybara bränslen. Du sa att du inte riktigt vet om det är bensin eller diesel som man har i lastbilarna. Jag kan tala om att kommer man att ha bränslen som är gjorda på den svenska skogen. Det är gas eller flytande bränslen som är gjorda på restprodukter från jordbruket. Det är den ekonomin och den omställningen som vi behöver. Den vill föra fram, och den vill vi se till att säkra så att alla de transporter som behövs i också ryms inom hållbarhetens ram. Våra kommande barn och barnbarn ska inte vara de som ska betala notan för den livsstil vi har . 75 (SD) replik: Det var i och för sig väl att svarade nej på den konkreta frågan. Men det är inte vilken miljöpartist som helst framför det, utan det är den som har placerat som ordförande i trafikutskott. Man kan fråga sig om det är rimligt att den personen har den positionen, men det får ni väl göra upp i . Det råder inte någon som helst tvekan om att vi behöver fasa ut fossila bränslen. Det ställer jag upp på . Det finns många skäl till det. Det är klart att det är ohållbart långsiktigt. Vi ska inte vara beroende av skurkstater i andra delar av världen och så vidare. Vi ser också ett behov av att minska utsläppen. Men detta är någonting annat. Detta betyder att man går så väsentligt mycket längre. Man säger att alldeles oavsett vad som händer, alldeles oavsett hur långt utvecklingen går och alldeles oavsett vilka möjligheter människor i detta land har ska vi förbjuda fossila bränslen. Det får konsekvenser. Jag är glad att säger att det inte är partiets politik. Men det bekymrar mig att höga företrädare för driver den linjen. 76 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Jag förstår att har problem med en livlig klimatdebatt i . Det måste te sig något främmande från de debatter som han tillåter sitt eget parti att ha i de frågorna. Klimatpolitiken kommer att vara en ödesfråga där vi behöver se att det svenska transportsystemet är från en förlegad tid. Vi ser det nu i satsningarna på järnvägsinfrastrukturen. Dem kan vi tyvärr inte enas om i den här kammaren. och med flera partier säger nej till nya miljoner på tåginvesteringar som regeringen vill genomföra. Ni säger nej till kollektivtrafiksatsningar i svenska städer där vi skulle kunna få ett smartare transportarbete. På landet är bilen mer viktig. I staden kan vi reducera utsläppen ännu mer och också åka mer smart. Man kanske kan jobba på vägen till jobbet med de kollektiva transportmedlen. Det kan man inte i bilen, men kanske . Jag är glad att konfirmerade att också han ser att vi på lång sikt inte ska ha fossila bränslen. Det är uppenbarligen också vetenskapens uppfattning. 77 (C) replik: Om någon skulle få för sig att samla alla pressklipp där , och andra ledande företrädare för har talat sig varma för förnybar energi från sol och vind skulle den personen kunna fylla flera pärmar. Många som lade sin röst på tog säkert intryck av och trodde på vad språkrören sa innan valet om vikten av att främja förnybar energi och att det var dags för en grönare politik. Ett parti med miljö i själva namnet kan ju inte tycka någonting annat. Tyvärr visade det sig bara vara tomma ord. Efter valet bytte snabbt fot. Regeringen lade fram en proposition i kammare där man föreslog beskattning av småskalig och förnybar el från sol och vind. I sin replik kommer säkert att skylla på att skatten var ett krav i en förhandling med . Hon kommer att säga att EU kräver detta. Faktum är att regeringen inte bara valde att ställa sig bakom skattehöjningarna på förnybart som krävde. Den valde även att gå längre och inkludera fler anläggningar än vad avtalet med säger. EU har heller inte haft några synpunkter på den svenska skattebefrielsen på förnybar el i denna del. Sol-och-vårare är ett uttryck som betyder att någon luras. Ofta handlar det om pengar och kärleksrelationer. Tyvärr känns uttrycket minst lika aktuellt i politiken. Min fråga till är därför: Varför berättade inte före valet att vill straffbeskatta småskalig, förnybar energi från sol och vind? 78 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Vi vill inte straffbeskatta förnybar energi. Vi vill ha ekonomiska styrmedel i detta land som leder till miljövänliga beslut. Det ska löna sig att välja att leva miljövänligt. Därför behöver vi i grunden ekonomiska styrmedel som styr mot rätt saker. Om detta är och jag, och ganska överens. Problemet är vad man får igenom och vad man kan driva i regeringsställning. Där visade det sig att i regeringsställning fick fram ytterst marginella miljöskatteökningar och väldigt stora skattesänkningar i övrigt. Vi ser nu att vi tar ett steg när det gäller miljöskatterna för att få dem mer styrande mot mer miljödrivna beslut. När det gäller just skatten på sol ligger det inte någon proposition på bord. Detta är något som är återtaget och ganska diskuterat internt. Vi får väl se hur den kommer tillbaka och i vilken del. Vår intention är definitivt att vi inte ska straffbeskatta de villaägare och bostadsrättsföreningar som sätter upp solpaneler på taket. Det kan jag vara helt tydlig med. Jag kan konstatera att beskattning av förnybar energi, vilket går emot det som vi i brukar tala om ska vara ett rättvisande system, har smugit sig in i ett antal budgetpropositioner på grund av EU-reglerna. aviserade alliansregeringen höjd skatt på biodrivmedel, låginblandad FAME och etanol. Man angav just att det handlade om EU-regler. I den budget man 2013–2014 hade inkluderades detta. Det här med EU-reglerna, biodrivmedlen och skatten är alltså en lång historia. Jag är den första att beklaga att man lät göra den tolkning som man nu har gjort. 79 (C) replik: Det stämmer det som sa: EU har krävt det på låginblandade biodrivmedel, och det har vi också genomfört. Men faktum är att har infört skatt även på höginblandade biodrivmedel i den vårproposition som regeringen nu har lagt fram. Utöver det har man lagt förslag på bord, både Socialdemokraterna och , att man ska införa skatt på förnybar el – sol och vind. Där kan inte smita ifrån ansvaret. har också suttit i regering, faktiskt senast. När vi förhandlade med ställde de samma krav på oss, alltså att man skulle införa skatt på sol och vind. Vi stod emot. Det tog , sedan föll platt för alla former av krav. inför man skatt på höginblandade biodrivmedel, vilket står i er budgetmotion. Ni inför skatt på förnybar energi som sol och vind. Det har energiminister sagt i samband med att man drog tillbaka förslaget. Min fråga är: Varför kan man inte lita på när de pratar om förnybar energi? 80 Klimat- och miljöminister (MP) replik: Vi har, och har haft, en osäkerhet när det gäller skatterna på förnybart i . Tyvärr bidrar den nuvarande hanteringen här i också till den osäkerheten. Jag måste dock säga, herr talman, att jag är glad att jag får signaler om att ändå stöder att vi kan öka elcertifikaten till det förnybara, för det är det viktigaste stödet till en utbyggnad av förnybar energi i just . Det är det som bland annat avtalet med handlar om och som vi ändå färdigförhandlade just för att få möjlighet att öka det stöd som har varit viktigast för det svenska förnybara energisystemet.