prot · H30949 · 2015-12-18 00:00:00 — har bidragit med att stödja de här länderna med personal och teknisk utrustning. Till exempel har bidragit med fler än 30 svenska gränspolisexperter i olika Frontexoperationer, och har bidragit med ett större fartyg, sjöövervakningsflyg och en patrullbåt till Frontex operationer i . och har också samverkat i en insats. kommer att fortsätta att bidra med personal och teknisk utrustning i syfte att stärka kontrollen av den yttre gränsen. När det gäller åsikten att asylsökande ska kunna söka viseringar av humanitära skäl före inresa i EU kan jag informera om att regeringen avser att tillsätta en utredning om lagliga vägar för att söka asyl i EU. Den ska då ske i enlighet med överenskommelsen från mellan regeringen och allianspartierna om insatser med anledning av flyktingkrisen. Humanitära viseringar är ett exempel på en fråga som utredningen ska titta på. Arbetet med att utforma utredningsdirektiv har påbörjats. Regeringen verkar även för att EU måste ta ett ökat ansvar för att vidarebosätta fler flyktingar och skyddsbehövande i samarbete med UNHCR. I Europeiska kommissionens arbetsprogram aviseras ett förslag om ett strukturerat EU-kvotflyktingsystem, i syfte att bereda skyddsbehövande en säker och laglig väg in i EU. Förslaget väntas presenteras . 77 (KD): Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om jag inte är nöjd med det. Det är nämligen motsägelsefulla uppgifter som har kommit i och i det här svaret när det gäller var regeringen står i frågan. Min fråga till statsrådet handlar om varför har haft en negativ hållning till att EU tar ett ökat ansvar för att säkra EU:s yttre gräns i då många talar om en kollaps av densamma. Ungefär 1 ½ miljon personer har korsat den yttre gränsen illegalt , och ändå väljer statsrådet att hävda att inte kan och bör stödja ett övertagande när det gäller den yttre gränsen och att EU ska gå in. I förslaget från EU säger man att , för att underlätta hanteringen av migrationen, förbättra den inre säkerheten i Europeiska unionen och slå vakt om principen om den fria rörligheten för personer, möjligt bör inrätta en europeisk gräns- och kustbevakning i syfte att garantera en stark gemensam förvaltning av de yttre gränserna. För mig blir det därför märkligt att statministern i flera olika medier uttalat att han inte vill ha en sådan myndighet och att självt ska sköta sina gränser. har regeringen sagt att vi måste få kontroll över våra svenska gränser eftersom de yttre gränskontrollerna inte fungerar. I går tog till och med, på regeringens önskan, ett beslut om id-kontroller på båtar, bussar och tåg som transporterar passagerare till . Det är någonting som kan synas nödvändigt, men riskerar det att försämra den ekonomiska utvecklingen i framför allt . Det är uppenbart att vi riskerar den fria rörligheten om de yttre gränskontrollerna inte fungerar. Vi riskerar , vilket på lång sikt även påverkar den svenska ekonomin eftersom vi är beroende av hela EU-området. På om flyktingkrisen , som jag tror att vi var flera som följde, meddelade generaldirektör att dagens situation är som att skulle ha en landgräns mot – detta eftersom , och även gentemot , inte klarar av gränskontrollen. De registrerar och kontrollerar inte vilka som tar sig in i EU och ska söka asyl. Det innebär att man inte heller har kontroll på personer eller om det finns eventuella hot mot vår säkerhet. Vi vet inte vad de har för avsikter och vad de har i bagaget. Detta är naturligtvis inte hållbart. Det påverkar allas vår säkerhet. De som kommer via flyg kontrolleras noggrant vad avser identitet och vad man får föra in i Schengenområdet, men kommer man via en båt över har vi ingen kontroll. Det är naturligtvis inte hållbart. Vi måste få kontroll på situationen, och om vi ska få kontroll på våra egna gränser måste vi också se till att ha kontroll på de yttre gränserna. vill jag betona, fru talman, att det naturligtvis är oerhört viktigt att asylrätten fortsatt ska gälla. I det här läget hör vi i olika medier regeringens ständigt återkommande negativa inställning till EU-förslaget om en europeisk gräns för kustbevakning för att förbättra kontrollen vid den yttre gränsen. Jag förstår inte riktigt hur regeringen tänker. Varför är det bättre att självt ska sköta kontrollen av gränsen mot än att EU gemensamt ska göra det? 78 Statsrådet (S): Det verkar råda en betydande förvirring om både den svenska hållningen och vad EU-förslaget materiellt innebär. Några förtydliganden: Vi har inte, som säger, intagit en negativ ställning till att stärka EU:s yttre gräns eller att ha starka Frontexoperationer för att skydda EU:s yttre gräns – tvärtom. Vi är ett av de länder som kraftigast har drivit att EU måste vidta åtgärder för att skydda den yttre gränsen. Vi är det land som hårdast har pressat på och att göra rätt insatser. Hela vägen, vid varje och varje bilateralt möte har vi drivit den uppfattningen. Detta går inte att blanda ihop med att EU ska hitta på en ny myndighet som ska ta över nationalstaternas uppgifter, det vill säga skydda det egna territoriet. Frontex har problem med att fylla sina operationer med personal och utrustning. Det problemet löser man inte genom att byta namn på Frontex till Frontex för och ge dem överstatliga befogenheter. Det totala antalet personer som skulle vara satta att sköta Frontex och det totala materialet räcker inte till att upprätthålla ens ett lands gränsskydd, än mindre EU:s gränsskydd. Det är helt enkelt en dålig idé att ha ett gemensamt skydd av de yttre gränserna i EU, för det är en nationell kompetens med nationell behörighet och nationella resurser. Har man inte tillgång till den nationella behörigheten, den nationella kompetensen och de nationella resurserna kan man inte utföra uppdraget. Däremot – och där ska jag ge lite rätt – måste vi vara mycket tydligare mot de enskilda medlemsländerna om vilka förpliktelser de har. och i viss mån har inte levt upp till de nationella förpliktelserna. Men accepterar hjälpen från de andra medlemsländerna i Frontex regi. Min bedömning är att om inte hade begärt den hjälpen hade riskerat att suspenderas ur Schengen, och då hade Schengengränsen flyttats ett hack längre norrut. Vi är helt överens om nuvarande situation. Schengens yttre gräns är inte tillräckligt tät; den är alldeles för porös. Det behöver vidtas ytterligare åtgärder. I kombination med dessa åtgärder ska vi också verka för lagliga vägar in. Men där vi skiljer oss åt är att vill ha en överstatlig ny myndighet som hon tror löser en massa problem. Det tror inte regeringen. 79 (KD): I det underlag som finns om en europeisk gräns- och kustbevakning som ska skydda yttre gränser sägs det att under sitt ordförandeskap ska ta fram ett beslutsunderlag till stats- och regeringscheferna. Jag vet inte vad statsministern sa på mötet i går, om han ställde sig positiv till detta eller inte. Det kanske statsrådet här kan tala om. Men i underlaget sägs det att när en medlemsstat är oförmögen att vidta nödvändiga åtgärder för att säkra Schengenområdet ska den tilltänkta gräns- och ingripa med ett genomförandebeslut. Det handlar inte om att överta nationalstaters ansvar. Som statsrådet sa har EU behövt agera gentemot , som ju inte har klarat av sitt uppdrag att säkra EU:s yttre gräns och som också i början motsatte sig att EU ingrep. har EU agerat snabbt, vilket visar att EU kan hantera kriser. Det är bra. Precis som vid finanskriser och annat där EU agerar för att säkra euroområdet har EU , när man inte hade tillräckliga mandat och resurser att agera inom Frontex för att säkra gränserna, börjat vidta mått och steg för att få ett mer genomgripande system där det här ska kunna fungera. Vi vet inte hur och en ny regering i kommer att agera framöver. Vi kräver att det finns ett system på plats som fungerar. Finns det då möjligheter inom fördraget att agera? Ja, i fördraget står det, som statsrådet också anger i sitt svar, att den nationella säkerheten är varje medlemsstats eget ansvar och ska så förbli. Vi kristdemokrater står upp för det och för subsidiaritetsprincipen, att vi ska fatta beslut på den mest lämpliga nivån. Men när det gäller just EU:s yttre gränser är det ju inte egen gränskontroll som är den mest effektiva nivån, utan här måste vi lyfta den högre. Då krävs det uppenbarligen att EU har ett mandat att agera. I artikel 77.1 står att unionen ska utforma en politik med syftet att vidta nödvändiga åtgärder för att upprätta ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna. Uppenbarligen står inte statsrådet bakom den fördragstexten. Jag ser det som ett stöd för att ska kunna gå vidare med att säkra sina egna gränser genom att ge det här stödet. Annars undergräver vi vår egen nationella suveränitet på ett annat sätt. Vi kristdemokrater välkomnar att regeringen, i enlighet med statsrådets svar på min interpellation, ska tillsätta en utredning om fler lagliga vägar in i EU. Det är nödvändigt och något som jag har hävdat i . Vi anser dock att det bör vara ett EU-gemensamt ansvar att folk som vill komma till EU bör kunna söka humanitärt visum och för den delen också arbetskraftsvisum i EU via kontroll utanför EU. Det skulle slå undan människosmugglarnas övertag och de farliga båtfärder som människor nu tvingas till på , så det välkomnar jag. Men jag skulle vilja betona att det vi från driver är att det här måste ske på EU-nivå, därför att vi då kan få möjlighet att ta hit många till EU. Jag skulle gärna vilja få en kommentar från statsrådet om hur han ser på att EU ska öppna EU-kontor för att man där ska kunna söka humanitära visum och arbetskraftsvisum. 80 Statsrådet (S): Vi vill att det ska finnas lagliga vägar in i EU. Det är viktigt att vi har det när vi säkrar EU:s yttre gränser. Formerna för hur det ska gå till kan vi diskutera, och det kan vara många olika. Det diskuteras också inom EU. EU har vid åtminstone tre tillfällen uttalat sig för lagliga vägar in i EU, men det återstår väl att se. När det gäller kanske man borde läsa mer än en paragraf. Det som läser upp ger möjligheten att utforma en politik för gränskontrollen, och den finns ju. Men det slås också fast att gränskontrollen är nationernas uppgift. Man kan lite i marginalen notera att rådets rättstjänst inte än har uttalat om detta är förenligt med fördraget. Kanske borde invänta rådets rättstjänsts tolkning innan hon själv gör tolkningar av fördraget. 81 (KD): Jag inser naturligtvis att vi själva måste ha kontroll över våra gränser. Det är nationalstatens ansvar. Och jag har väldigt svårt att se hur EU skulle kunna ta över en sådan säkerhetsfråga, eftersom nationell säkerhet ligger på varje nation själv att fatta beslut om. Som jag uppfattar det handlar det här om att om den yttre gränsen hotas, så att alla medlemsstater hotas, måste vi ha någon typ av möjlighet att agera gemensamt. fick jag inget svar på vad statsministern har sagt om de rådsslutsatser som antogs i går på när det gäller insatsen med en ny kustbevakningsbyrå. Jag inser också att vi inte vill ha överstatlighet. motsätter sig överstatlighet som bara är till för att öka överstatligheten i sig själv. Men vi menar att vi inte själva kan ta ansvar för säkerheten mot , det som generaldirektör har sagt, utan det krävs att EU gemensamt fattar beslut om hur man ska agera när den yttre gränsen hotas. Om vi inte säkrar den yttre gränsen kommer hela den fria rörligheten att falla, och det ser vi med regeringens förslag om id-kontroller som vi fattade beslut om i går i . Vi kommer att tvingas stänga våra egna gränser om vi inte ser till att den yttre gränsen bevakas för vår säkerhet. Jag tackar för svaret och debatten och önskar statsrådet och presidiet en god jul och ett gott nytt år. 82 Statsrådet (S): Jag önskar en god jul. Vi får återkomma när vi har lite mer konkreta förslag från att diskutera . Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellationerna 2015/16:176, 177, 179 och 180 om vapenlicenser, vapenförvaring och det europeiska vapenpasset 83 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förkorta handläggningstiderna hos polisen gällande licensprövning av jaktvapen och vapen för prickskytteändamål. Han har också frågat hur jag kommer att agera för att myndighetsprövningen gällande licensprövning av jaktvapen och vapen för prickskytteändamål ska ske på ett likartat sätt över hela landet. har vidare frågat mig hur långt beredningsarbetet gällande införandet av ett digitalt ansökningsförfarande gällande licenser för vapen för jakt- och prickskytteändamål har kommit och när ett förslag om införandet av ett sådant kan förväntas till . En ytterligare fråga som har ställt till mig är om regeringen vill ta initiativ till en översyn av regelverket för tillståndsgivning för vapenförvaring på annan ort än i bostaden. Slutligen har frågat mig om regeringen anser att borde erkänna det europeiska vapenpasset för att på det sättet underlätta för jägare och sportskyttar att komma till för att jaga eller delta i sportskyttetävlingar. har numera bättre förutsättningar för att få till stånd ett mer effektivt och enhetligt arbete med ärenden om vapentillstånd än vad som varit fallet . Regeringen har därför gett i uppdrag att se över och effektivisera rutinerna rörande vapentillstånd och tillgodose att hanteringen är enhetlig och rättssäker. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Vad gäller införandet av ett digitalt ansökningsförfarande är det en fråga för att hantera. Ett sådant ansökningsförfarande skulle väsentligt underlätta för dem som vill ansöka om vapenlicens. har avsatt resurser för ett sådant arbete , men det är oklart när ett system kan vara i bruk. Vapenlagstiftningen måste först och främst vara utformad på ett sådant sätt att den i möjligaste mån motverkar förekomst av illegala vapen i landet och att vapen kommer till brottslig användning. Det befintliga regelverket ställer därför höga krav på bland annat förvaring av skjutvapen och ammunition. Mot bakgrund av det rådande läget i samhället, där vi ser en ökad brottslig användning av skjutvapen, är det enligt min uppfattning inte lämpligt att överväga några ändringar i regelverket som skulle kunna innebära en sänkning av de nu gällande förvaringskraven. Även kravet på tillstånd till införsel av vapen vid tillfällig användning för jakt eller tävling har ansetts motiverat med hänsyn till framför allt säkerhetsaspekter. Att kräver införseltillstånd och inte enbart godtar ett europeiskt skjutvapenpass som villkor för införsel av vapen har också stöd i EU:s vapendirektiv. Om kravet på införseltillstånd avskaffades skulle det innebära att möjligheten för att göra kontroller i bland annat misstanke- och belastningsregistren och Schengens informationssystem, SIS, väsentligt försämrades. Att avskaffa kravet på införseltillstånd kan därför inte, särskilt i det rådande läget i samhället, anses förenligt med strävan att upprätthålla en god kontroll över de vapen som förs in till och innehas i . 84 (M): Det är snart jul, och ska man vara snäll. Därför tackar jag för svaret trots att mina fyra interpellationer hanteras på en och samma gång, vilket ger oss lite mindre tid att tala om de här viktiga frågorna, och trots att det finns en del felaktiga slutsatser i svaret. Debatten ger dock möjlighet att ändra vissa ståndpunkter. Vi får nog dela upp detta eftersom det handlar om fyra saker. Vi har drivit regeringen framför oss vad gäller illegala vapen. Det är en viktig fråga, inte minst i en europeisk kontext. Vi tror att man kan ha två tankar i huvudet . Det gäller både att kunna bekämpa illegala vapen och att se till att ha ett rimligt regelverk för de legala skyttar och prickskyttar som använder sina vapen på ett klanderfritt sätt och inte är inblandade i någon brottslighet. Vi är inte positiva till regelverk som inte används eller som är ineffektiva. Vi vill ha effektiva regelverk. När det gäller handläggningstiderna har det blivit problem . I ett län kan handläggningstiden vara medan den i grannlänet är . Det finns inget som motiverar att det är så. hade vi de 21 polismyndigheterna. är förutsättningarna visserligen bättre, men situationen med handläggningstiderna har fått JO att uttala sig kritiskt om polisen. Vi ser också olika hantering av regelverket. Jag mötte några seriösa och duktiga vapenhandlare i . De har stora problem. De har 21 regelverk att hantera utifrån alla detaljer. Det är givetvis inte godtagbart. Varför har det blivit så här? Jo, för att vi har individer inom myndigheterna som har vissa personliga uppfattningar och som använder sin arbetstid till att processa. Det är ett skäl till att vi har långa handläggningstider men också ett skäl till att vi har olika tillämpning. Detta började i . Det spred sig sedan till mitt hemlän, . visade det sig varför. En anställd i hade bytt myndighet och tog med sig en annan tillämpning. Det är inte acceptabelt. Polisen som myndighet har fått chans att reda upp detta. Jag har tagit upp det , inte minst i gamla . Jag har fått löften om att man tar kritiken på allvar och ska snabba på hanteringen. Men de facto har väldigt lite hänt. Handläggningstiderna har blivit något bättre, men skillnaden i tillämpningen av reglerna är fortfarande lika utbredd. i den nya myndigheten gav ett löfte om att det kommer ett regelverk oktober. Det har vi inte sett. Jag menar att vi från politikens sida har gett både de tidigare myndigheterna och den nya myndigheten stora möjligheter att reda ut de långa handläggningstiderna och skillnaden i hanteringen av regelverket. Men är tålamodet slut, och jag litar inte längre på vad säger. Regeringen har gett ett uppdrag till polisen, men tidsutdräkten har varit alltför lång. måste man ta tag i situationen och förbättra den. Jag återkommer till övriga tre punkter i nästa inlägg. 85 Statsrådet (S): Jag ska också vara julsnäll och säga att jag delar bild av läget. Jag delar kritik av den ordning som gällde under den moderatledda regeringen. I motsats till då har regeringen nu agerat. Myndigheterna har slagits samman från 21 myndigheter till en myndighet. har fått ett formellt uppdrag, med krav på återrapportering till regeringen, om enhetliga rutiner i alla delar av landet och att förbättra så att de orimligt långa handläggningstiderna kan kortas. Det stämmer att handläggningstiderna redan har kortats något, men det är för lite. Det krävs bättring. Därför kommer polisen också att jobba med frågan och återrapportera direkt till regeringen. Detta kunde ha gjorts under något av de år som parti hade hand om frågan i regeringen. 86 (M): Det där var ett billigt trick. Ministern vet vilken regering som gjorde omorganisationen av polisen, just på grund av dessa skäl. Jag menar att vi politiker har använt de kanaler till myndigheten som vi ska använda i första hand. Men när myndigheten ändå inte levererar får det gå upp på politisk nivå, och då är det dåligt att ge polisen orimligt att hantera detta, ändå till 2017. Men låt oss ta de andra delarna. Det gäller de tillkännagivanden som gav till regeringen . Det handlade om digitala register. Vi lever nu med en myndighet där det alltid är svårt att göra brottsutredningar därför att vi har en teknologi som är från tiden före . Man sitter alltså med böcker och skriver in. Det finns inget digitalt register. I interpellationssvaret sägs att det skulle underlätta mycket för dem som ansöker om vapenlicens. Ja, visst är det så, men huvudskälet till att vi har velat ha detta och har drivit fram ett beslut i är att vi ska få bättre brottsutredningar och att myndigheten ska ha kontroll över flödena. Jag vill åter hävda att vi inte kan ha regler och regelverk som är så ineffektiva att de inte gör någon nytta. Det är därför vi har tryckt på om detta. I interpellationssvaret säger ministern att detta är polisens sak. Nej, det är fel, vill jag hävda. Det är regeringen som får tillkännagivandet, och det är regeringen som får se till att vapenregistret kommer på plats. Det är inte i första hand för de vapensökande, utan för att vi ska få kontroll på vapnen och öka säkerheten. Jag har interpellerat om förvaring av vapen. Jag blir lite bekymrad när ministern säger att han inte ens kan överväga att tänka sig att göra en förändring av regelverket. Vårt motiv till att ta upp detta är att man måste förvara vapen i sin egen bostad och att vi har mängder med jägare som jagar någon annanstans än i närheten av sin bostad. Det leder till att de måste transportera vapen långa vägar. Vi menar att vi självfallet måste ha ett säkert regelverk men att det kan vara bättre att ha en säker förvaring där man ska jaga i stället för att tvingas transportera vapen på ett osäkert sätt långt i . Motivet är ökad säkerhet. Jag tycker att statsrådet borde tänka efter, för säkerhetens skull, och överväga att se förändringar som är både praktiska och bättre om vi ska ha kontroll över vapnen. Den sista delen gäller införsel av vapen. Här har vi ett typiskt tillstånd. krävs ett införseltillstånd om man är jägare och kommer utomlands ifrån. Om man kommer från , eller krävs inget tillstånd; där har vi ingen kontroll. Motivet till ansökan, som tar och kostar ett antal hundralappar, är att vi ska ha kontroll på personernas vandel. Det kan väl vara en god tanke, men vad har man för system, och hur fungerar det i praktiken? Jo, man har en pärm. Någon större kontroll har man inte, trots att vi har ett system där man skulle kunna använda EU:s vapenpass. Vi upplever att vi har en reglering som inte leder någonstans, för någon vandel kontrolleras i praktiken inte av polisen i dessa register. Varför är det viktigt för regeringen att ha kvar ett regelverk som inte tillämpas och inte tillför något? Om det kan göras på ett bättre sätt är vi öppna för diskussioner. Om regeringen sätter lite fart när det gäller tillkännagivandet om att införa det digitala arkivet för vapendeklarationer vid import och gör det som har bett regeringen att göra tror jag att vi får bättre möjligheter till kontroll än med dagens system, som inte fungerar. 87 Statsrådet (S): Jag skulle kunna ha en intressant förvaltningspolitisk diskussion med och om vad som är regeringens roll, vad som är roll och vad som är myndigheters roll. Regeringen tror på professionen, vi tror på polisen och vi tror på myndigheter. Vi tror inte att vare sig regering eller riksdag ska vara långt nere i myndighetsförvaltningen och peta i myndigheternas sätt att arbeta. Om nu verkligen har en annan uppfattning och menar att detta är regeringens och roll kan man undra varför de inte gjorde något åt dessa register ”som är från tiden före ”, det vill säga före boktryckarkonsten. Var det , fru talman? satt bara i regeringen, men det var ändå eller så efter det att boktryckarkonsten kom. Om den moderatledda regeringen tyckte att det var en fråga för politiken hade man kanske kunnat damma av den man hade chansen. Sanningen är väl att varken då eller nu egentligen tycker att detta en fråga för politiken utan tycker att det är något som myndigheterna ska klara av själva och att de ska se till att ha effektiva rutiner och leva i digitaliseringen. Nåväl, det är glädjande att kunna konstatera att det, nu när vi har bytt regering, finns medel avsatta för att det digitala registret ska komma på plats. Det borde glädja . I motsats till tror jag inte att det är viktigt att i göra förändringar som skulle underlätta för legala vapen att komma ut på den illegala marknaden, det vill säga att man ska kunna förvara vapen på ställen där man själv inte har uppsikt över dem. I exempel befinner man sig 40–därifrån, alltså i andra änden av landet. Jag tror att det är viktigt att hålla fast vid den ordning vi har. Vi har tyvärr en ganska oroväckande utveckling inom EU, som har varit inne och petat på de svenska jägarnas vapen. Det är något som regeringen har motsatt sig, med benäget stöd av oppositionen i . Jag tycker inte att vi ska ge dem som vill försvåra för svenska jägare ytterligare vatten på sin kvarn. 88 (M): Det blir så där när man inte har ett svar och börjar inse att man är ute på svag is.