prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Vi lägger fram särskilda satsningar på utsatta barn, som vi talar alldeles för sällan om i beslutande församlingar. Det är deras uppfostran vi som politiker fattar beslut om att staten eller kommunen ska ta ansvar för. Trots att vi gör stora insatser i och på våra olika hem för barn och unga kan vi inte säga att vi gör detta på ett riktigt bra sätt. Vi har också en särskild satsning för att se till att äldre människor på äldreboenden ska ha möjlighet att äta lagad mat. För mig som inte är i den situationen att jag är beroende av andra kanske det inte låter som en så stor sak, men att som äldre människa ha en möjlighet att känna doften av mat som lagas i hemmet är ytterst en fråga om värdighet. Vi klarar dessa satsningar därför att vi vågar säga nej till stora delar av det som regeringen gör. Vi befinner oss i där behöver ledarskap och ansvar. Vi har en regering som tyvärr har visat sig vara det vi varnade för före valet; den är oförberedd, har inte snackat sig samman och har egentligen ingen idé om vad den vill med . När man är i den situationen får man svika vallöften på löpande band, och man har ingen idé om långsiktiga reformer. Det är förklaringen till att vi liberaler nu förbereder oss för att gemensamt med Alliansen kunna ta över igen den dagen vi möter väljarna. Men då ska vi vara förberedda, och det är en avgörande skillnad. Däremellan, och där vill jag vara tydlig, herr talman, kommer vi liberaler ändå att vara beredda att ta ansvar för beslut som vi tror är viktiga för på . Vi är beredda att ta ansvar för den migrationssituation vi har, och vi är beredda att ta ansvar för andra stora frågor, även gemensamt med regeringen. Med den svaga regering vi nu har är det viktigt att vi ansvarstagande partier i riksdag gör vad vi kan. Med det yrkar jag återigen bifall våra två reservationer. 29 (V) replik: Jag vill börja med att säga att jag tycker att namnbytet till Liberalerna var bra. Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag gillar er satsning på mat i , . Jag tycker precis som du att det är viktigt att det luktar mat. Det är helt avgörande för aptiten och ger också ett gott sällskap. Därför är det tråkigt att ni avvisar fler anställda i äldreomsorgen. Det jag tänkte prata om var framför allt arbetsmarknaden. Ni avvisar höjningen av a-kassan, vilket är djupt problematiskt. Det är en försäkring som bör ge någon form av ekonomisk trygghet. Er försäkring är mycket låg och skapar mycket ekonomisk otrygghet för människor utan arbete. På det avvisar ni insatser i arbetsmarknadspolitiken men också på utbildningsområdet som skulle underlätta för arbetslösa att få ett arbete. Vi har hög arbetslöshet som vi har stora matchningsproblem. Men det tycker jag inte att Liberalerna har några svar på. som ni gör det sänker ni skatten framför allt för dem som tjänar bäst. Ni är ju det parti som lägger mest pengar på det. Hela 10 miljarder lägger ni på skattesänkningar för dem som redan har goda inkomster. Det tycker jag också är djupt problematiskt. På det föreslår ni att parterna ska sätta sig i samtal för att vi ska hålla lönerna nere på arbetsmarknaden. Det i sig är djupt problematiskt för att det skapar ekonomisk otrygghet men också för att det skapar en minskad efterfrågan i ekonomin, vilket i sin tur ger en nedåtgående spiral. De flesta av de arbeten som berörs är arbeten där det är dåliga arbetsvillkor och låga löner. Därför vill jag fråga dig, : Hur ser ni på människors möjlighet till ekonomisk trygghet och goda arbetsvillkor? 30 (L) replik: Jag uppskattar att redan har lärt sig att säga vårt nya partinamn. Det kommer att ta för mig själv, kan jag berätta. Den konkreta frågan var hur vi ser på dem som har små marginaler och hur vi ser på situationen ifall vi skulle få en ökad lönespridning och något lägre löner på enklare arbeten. Vi ser just de människor som inte har något jobb att gå till. Du kan gå till varenda internationell bedömare av svensk ekonomi, . Vad är problemet med stort utanförskap? Jo, det är att vi har väldigt höga ingångslöner. Man kan säga att det är rättvist. Men jag är inte säker på att jag tycker det. Ta en barnskötare. förhandlade jag lön på mitt föräldrakooperativa dagis – förskola ska man säga, för det är viktigt för den som är förskollärare. När vi skulle nyanställa barnskötare tyckte jag att det var märkligt att det i detta lågbetalda kvinnoyrke är så att den nyanställda som jag anställde i princip skulle ha samma lön som hon som hade jobbat i yrket . Vad sänder det för signal? Ja, den nyanställda blir ju glad. Men hen kommer sannolikt inte att fortsätta i yrket eftersom hen vet att det är ett yrke där det inte finns någon löneutveckling. Det är därför att man systematiskt har tryckt upp lägstalönerna. Så ser det ut i massor av kvinnoyrken. Men huvudproblematiken är att det dessutom i rätt många yrken där det inte är brist, vilket det är på barnskötare, skapar situationen att man inte kommer in alls. Vi kan välja att leva i en verklighet där vi struntar i vad alla bedömare av svensk ekonomi säger från andra länder, välja att leva i en verklighet där vi säger att det inte spelar någon roll att människor står helt utanför arbetsmarknaden, eftersom det är viktigare att de som är inne har bra lön. Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag tror dock att det gäller att se verkligheten på riktigt, . Då kommer vi att behöva ha en utveckling där vi ser till att människor kommer in och får en lön i stället för att fastna i socialbidrag, och då kommer vi också att vara tvungna att liberalisera arbetsrätten, och vi kommer att behöva se över hur lönebildningen i ser ut. 31 (V) replik: Jag skulle vilja ge en eloge till Liberalerna, eftersom ni är det borgerliga parti som står upp för att ni tycker att de ekonomiska skillnaderna ska öka. De andra försöker dölja det i sin retorik, men ni står verkligen upp för det. Det tycker jag att ni ska ha en eloge för. Men det innebär också att ni avvisar den ekonomiska forskningen, som är rätt entydig: Jämlika länder utvecklas bättre och mår bättre. Det är också det som har varit den framgång som vi har haft i detta välfärdsland. I andra länder har man valt den modell som Liberalerna efterfrågar, det vill säga man har väldigt mycket låglönejobb. Vi har sett ganska många och omfattande intervjuer och reportageserier från andra länder där man intervjuar människor som har både två och tre jobb men som ändå har ont i magen därför att de inte klarar av sin ekonomi. Jag har själv haft sådana låglönejobb, och jag kan säga: Det känns så gott som . Man går med klumpen i magen och undrar hur det ska gå. Därtill kan vi lägga hur det faktiskt ser ut på svensk arbetsmarknad: av de anställda i detaljhandeln har deltidsjobb, av dem i vård och omsorg har deltidsjobb, av dem som har sociala tjänster som hemtjänst och annat har deltidsjobb och av dem inom hotell och restaurang har deltidsjobb. Då förstår vi alla – i alla fall borde vi göra det – att det blir otroligt tufft ekonomiskt, men också i fråga om makt och inflytande och facklig organisering, med det ni föreslår. Det är en helt annan modell. Det är väldigt lätt att stå där och själv ha god inkomst, som Svenskt Näringslivs företrädare, och föreslå lägre löner. Jag skulle vilja säga: Pröva på att leva på de lönerna själv! Och titta på vad som händer med den ekonomiska utvecklingen i ett land där man faktiskt gör så! Det blir inte precis bättre utan snarare tvärtom, som otryggheten ökar och utvecklingen avvecklas. 32 (L) replik: Jag tror att det är bra när vi har olika idéer om vad vi vill göra med , men ibland uppfattar vi verkligheten olika. och jag har olika idéer om hur vi vill att ska se ut , och vi ser olika människor. Mitt fokus ligger på de människor som inte har ett jobb att gå till över huvud taget. Då kan vi säga: Det ska vi lösa genom att höja skatten på jobb och höja skatten på företag – det är ert recept – och dessutom inte göra något åt lönebildningen och arbetsrätten. Jag ber om ursäkt, men jag tror att många tiotusentals människor då inte kommer att ha ett jobb att gå till över huvud taget. Och i en situation när vi har människor som kommer från andra länder handlar den stora reformering av svensk arbetsmarknad som behöver ske om att komma in och få det första jobbet. Statens budget 2016 – Rambeslutet Då säger : Titta, andra länder har försökt det – det fungerar inte! Jag har inte hört , men jag har hört dem som du samarbetar med, både och , i valrörelsen lyfta fram att andra länder lyckas bättre än : och . Ja, det gör de. Men det statsministern då glömde berätta var att de länderna har fungerande lärlingssystem med högre lönespridning. Är det ett problem i ? De har lägre ungdomsarbetslöshet. Jag tycker att det är bra att du kan komma in och få ett första jobb till något lägre lön för att komma in på arbetsmarknaden över huvud taget. Jag har en syn på rättvisa som innebär att jag inte upprörs över att människor tjänar pengar utan upprörs över att människor saknar möjligheter och lever i ofrihet. De människor som Liberalerna kommer att inrikta sig på är de människor som lever i den ofriheten, som inte har ett jobb att gå till. Vi kommer att inrikta oss på de människor som inte har en bostad att flytta till. Man kan fortsätta med gårdagens lösningar, som gärna vill, och sätta på sig skygglappar och säga: fungerar inte riktigt som andra länder – vi kan klara detta och bara tala om dem som är inne på arbetsmarknaden, inne på bostadsmarknaden. Men, herr talman, vår idé handlar om att ta fram en politik för att fler ska komma in på bostadsmarknaden och komma in på arbetsmarknaden. Jag beklagar att den regering som samarbetar med saknar en sådan idé för . 33 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer 5 och 10. Vi lever i oroliga tider, med hot och osäkerhet, med människor på flykt, flyende undan Daishs härjningar eller det svåra förtrycket i , flyende till ett som söker avsäga sig moraliskt ansvar för medmänniskor i nöd. Det som reste sig efter världskrigens förtrampande av människovärdet behöver nu ta sig samman igen, så att fler kan bli hjälpta, i linje med de värden som är västerlandets men som förfuskas. Det är en värdekris som vi ser. Som konsekvens har mottagningssystem hamnat under stark press. och några andra länder har tagit ansvar. Vi har sett fantastiska insatser av civilsamhället, av många personer i våra myndigheter och våra kommuner, och människor har visat en enorm vilja att hjälpa. Vi ska ta ansvar, och vi ska kunna göra det uthålligt. Regeringen presenterade i går stora förändringar av svensk flyktingpolitik som man vill se. En del är nödvändigt, som tillfälliga uppehållstillstånd. Annat, som familjeåterförening, går det att resa en del frågetecken kring. pågår samtal, och här är därför inte rätt plats att ge sig in i någon större diskussion kring detta, utan vi får titta på förslagen till åtgärder. Men oavsett detta står vi inför utmaningar på många områden kopplat till den här flyktingkrisen. Det handlar om kapacitetsproblem och kostnader på kort sikt. Och det handlar – rätt hanterat – om möjligheter på . Hur öppnar vi upp vårt samhälle för jobb, bostäder, utbildning och gemenskap på riktigt? Hur kan människor snabbt få bygga nya liv i och kunna bidra fullt ut? Mycket är annorlunda jämfört med . På ett sätt är budgeten överspelad i och med att den redan har följts av en extra ändringsbudget. Men de politiska konflikterna som budgeten så tydligt blottade då har inte minskat. Tvärtom har de kanske blivit än viktigare. Statens budget 2016 – Rambeslutet De vägval som nu gör är av stor betydelse för framtiden. Det gäller valfriheten, välfärden, trovärdigheten i offentliga finanser och kostnadskontroll. Men framför allt gäller det jobben. I flyktingläger i råder det arbetsförbud. Det, tillsammans med brist på mat och utbildning, leder till en växande hopplöshet. I rådde också länge arbetsförbud för asylsökande. Det blev passiviserande och tog ifrån människor värdighet: Du behöver inte, kan inte, bör inte och får inte bidra. kan människor ofta få arbetstillstånd direkt, även om mer kan göras här. AT-UND bör även ges till dem som saknar rätt id-handlingar, så att alla kan få börja jobba direkt när de kommer till . Men det räcker förstås inte med en formell möjlighet att arbeta. Upprättar vi inte i någonting som i praktiken kan komma att likna ett arbetsförbud med våra höga skatter på jobb, våra regler, avtal, krav, legitimationer, certifieringar, utdrag och strukturer, som ofta är vällovliga i sina enskildheter? Även om du är högutbildad läkare tar det innan du får jobba i . Har du låg utbildning är chanserna långt mindre. Det är ett slöseri med resurser, och det motverkar gemenskap och framtidstro som hänger intimt samman med jobben. När du får ett arbete går du nämligen från att överleva till att leva och till att planera för framtiden. Du får större möjligheter att ta ansvar för det samhälle i vilket du ingår. Det är därför som vi nu behöver reformer för att sänka trösklar och för att på allvar kunna säga till dem som söker sig till oss: Mitt land är ditt land. Kyrkohistorikern skrev i en artikel att i de kloster som blivit kända för läsning, bön och stillhet betraktades, kanske lite kontraintuitivt, också arbetet och att få bidra och ytterst göra något för en annan människa som så värdefullt att det inte skulle berövas någon. Det blev allas ansvar att se till att alla kunde beredas möjlighet att efter sin förmåga bidra. Vi kan lära av detta och se till att alla får chansen. Vi försökte göra det i Alliansens arbete med att bryta utanförskapet. En del lyckades vi med, annat återstår. står allt fler allt längre från arbetsmarknaden – personer med funktionsnedsättning, unga, äldre och inte minst nyanlända. I det som vill se jobbar inte alla alltid heltid eller alltid, men alla jobbar av sin förmåga. Det kan låta självklart, men här finns också en konflikt. Om alla behövs, då behövs nämligen också alla jobb. Det innebär jobb som inte finns , både högproduktiva och mer lågproduktiva jobb, som de kallas – tjänstejobb och vardagsjobb. En del av de jobb som har rationaliserats bort för att de var för dyra behöver återkomma, och nya behöver komma till. Då behövs en politik som möjliggör dessa jobb. Det handlar om strukturreformer och sänkta kostnader. Det finns en del i migrationsöverenskommelsen kring . Men i regeringens praktiska politik i övrigt göre sig vissa jobb inte riktigt besvär. Då lämnar man också ett besked till många arbetslösa: Vi har inte plats för er. Statens budget 2016 – Rambeslutet Det är inte bara vissa jobb som inte ryms i regeringens politik, utan större delen av regeringens finansiering har sin udd riktad mot jobb och företag. Hur många jobb som försvinner vet vi inte, eftersom regeringen inte gör den typen av beräkningar utan i stället har en så kallad textsnutt. Men, herr talman, vi vet följande: vi skatten på jobb blir det mindre jobb utfört. Det är just den signalen från regeringen som öronbedövande ändå skär igenom utspelsbruset . Det handlar om tiotals miljarder i skattesmäll på jobben och 40 miljarder i skattehöjningar, varav på jobben. Det finns något som liknar en vattenstämpel på budgetpropositionen, och om man håller upp den i ljuset syns det tydligt att det inte står ”investeringar i ” utan att det står ”hej då jobb”. När, om inte , krävs reformer? Regeringen har snabbspår. Det är bra. Utbildningsplatser och validering är också bra. satsar på yrkeshögskola och folkhögskola, och vi vill höja skolschablonen för nyanlända. Men vi vill mer. Vi föreslår att den första halvmiljonen som man tjänar i ska vara skattefri. Det ska gälla unga och nyanlända i . Det ger möjligheter för den enskilde att jobba ihop ett litet startkapital, kanske till en bostad eller för att starta ett företag. Det möjliggör också strukturella förändringar på arbetsmarknaden. Det skyndar på etableringen som sker alltför sent i , och det förlänger därmed också arbetslivet, så att vi klarar av pensionsåtaganden och välfärdsåtaganden . Vi behöver på samma sätt förlänga arbetslivet mot slutet genom större möjligheter för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden. Med denna reform blir det också mycket lönsamt att ta arbeten till de lägsta avtalade lönerna, så att fler ingångsjobb kan växa fram och så att fler kan gå till egenförsörjning med den stolthet som det innebär. Vi föreslår också fler RUT-tjänster, till exempel tvätt-RUT, där en syssla som utförs kan skapa tusentals avlönade vita jobb. Vi föreslår att enklare reparationstjänster ska ha den lägsta möjliga momsen för att möjliggöra nyföretagande och jobb i yrken som inte minst många nyanlända har erfarenhet av. Genom ett nystartsavdrag i form av en extra skattelättnad kan vi få ned lite av de skyhöga marginaleffekterna för personer som går från bidrag och ersättningar till arbete. Vi vill se matchningsanställningar, där staten hjälper till att minska den osäkerhet som arbetsgivare känner inför att anställa personer som inte har prövats på arbetsmarknaden. Det måste också bli enklare att lära jobbet på jobbet till en något lägre ersättning men med ett utbildningsinnehåll. Men då krävs det också att parterna tar ett större ansvar. Det har varit alltför mycket krånglande kring yrkesintroduktionen. Den behöver bli mer standardiserad och enklare, så att fler kan ta del av den. är tid att tänka nytt och att vända på varje sten, så att alla kan ha ett arbete och någon plats att kalla sitt hem. Reformer krävs på en rad områden. Sjukhusvården måste bli statlig för en jämlik vård. Valfrihet och kvalitet i vård och omsorg måste utvecklas och inte avvecklas. Vi måste få till stånd en riktig grön skatteväxling som faktiskt sänker skatten på arbete och höjer den på det som är miljöstörande. Stödet till barnfamiljer behöver utvidgas, inte minst till de ekonomiskt utsatta. Och regeringens budget som borde lägga grunden för den gemenskap och framtidstro som vi nu behöver gör inte det. I stället för enskildas och familjers makt och myndighet över den egna tillvaron handlar det alltmer om myndigheters makt över familjer, föreningar, företag och ideella organisationer. Till och med skatten på givmildhet höjer man. Inte ens den skattehöjningen kan man avstå från. Statens budget 2016 – Rambeslutet När regeringen bygger ut det offentliga åtagandet och monterar ned jobbreformer leder det i helt fel riktning. Vad nu behöver är därför en annan ekonomisk politik som innebär att vi vet att det är i företag som jobben växer fram, där vi steg för steg utvecklar vår gemensamma välfärd och där vi skapar förutsättningar för gemenskap i starka familjer och ett starkt civilsamhälle. Det är en politik för frihet utan egoism och solidaritet utan socialism. 34 (V) replik: har haft en historiskt väl utvecklad framgång. Vi har under vår moderna historia tagit emot väldigt många människor som har tvingats hit på grund av krig, förtryck och diktaturer. har vi byggt en väl fungerande välfärdsstat. tog vi emot flyende balter, som vi införde en allmän sjukförsäkring. tog vi emot många som kom från , som vi införde en bra fungerande föräldraförsäkring. tog vi emot många från , med flera länder, som vi byggde ut äldreomsorg, förskolor och fritidshem. Vi satsade alltså på välfärden som vi tog emot väldigt många människor som sökte sig till vårt land. Skillnaden den här gången är att vi får ta emot fler och att det kommer att skapa tryck på de system som vi har. Men det är också en stor möjlighet för vårt land när människor kommer hit och vill arbeta och göra rätt för sig. Den stora skillnaden handlar nog egentligen om att vi är rikare nu än då vi byggde vår välfärdsstat. som vi konstaterar detta kan vi numera se att , i då växer och befolkningen ökar, föreslår att vi ska sänka utgifterna, det vill säga att vi ska lägga mindre pengar till den gemensamma välfärden. som vi konstaterar detta föreslår också skattesubventionerade låglönejobb och inskränkningar i konflikträtten. Jag tycker att detta visar på en tydlig linje från , och jag är besviken. Våra två partier har gått tillsammans i många manifestationer för flyktingar, och är ni ett parti som faktiskt är med och inskränker människors möjligheter att komma till vårt land. Ni går i täten med de förslag ni lägger fram. Jag skulle vilja fråga : Varför föreslår ni sänkta utgifter i då växer så det knakar? Varför vill ni skattesubventionera låglönejobb och inskränka konflikträtten? 35 (KD) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag går gärna i bräschen för reformer som kan leda till att människor kommer i arbete. Jag tror att våra reformer kan göra det. Den största klyftan i ett samhälle går mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb. Det måste man se, och man måste vara beredd att göra förändringar på arbetsmarknaden för att möta det när vi har hundratusentals människor som står långt ifrån arbetsmarknaden och har låg utbildningsnivå. De kommer till och får en stängd dörr i ansiktet; de blir insläppta, men de blir inte insläppta på arbetsmarknaden. Då behöver vi tänka nytt. Det är sorgligt att höra att det inte finns några reformer för hur vi ska kunna se till att fler människor kommer i arbete. Varför inte sänka momsen på enklare reparationstjänster, så att vi skapar fler jobb för fler människor med olika typer av kvalifikationer på den svenska arbetsmarknaden? Är det så fel med RUT-reformen, som har skapat tiotusentals jobb? Hälften av dem som får jobb i RUT-sektorn är utrikes födda, och tre av fyra kommer från tidigare uppsägning eller arbetslöshet. Det är den typen av reformer vi behöver mer av i det här läget, inte mindre. Om vi inte ser dessa problem kommer klyftorna att växa, och då kommer det att ta för människor att komma in på arbetsmarknaden. Då kommer vi att ha ännu fler barn som växer upp utan att deras föräldrar har fått in en fot på arbetsmarknaden. Det är inte en utveckling jag vill se. Vi gör en massa satsningar i vårt budgetalternativ, och det vet . Vi höjer riksnormen för barnfamiljer, och vi höjer grundnivån i föräldraförsäkringen. Vi ser till att höja bostadsbidraget för människor och barnfamiljer i ekonomisk utsatthet. Det är satsningar vi vill göra. Vi säger dock nej till en lång rad av era skattehöjningar på jobb och företagande, som i det här läget slår mycket hårt mot människor i arbetslöshet. Därmed säger vi också nej till många av de utgifter ni kan göra med hänvisning till de skattehöjningarna. Så enkelt är det – men inte i värld. 36 (V) replik: Ska vi ta emot människor som kommer hit? Ja, det tycker jag är självklart. Flyr man från krig och förtryck ska man ha möjlighet att söka asyl här. stängs de möjligheterna, och jag beklagar det djupt. har ni lagt fram en budgetmotion som faktiskt innebär att vi sparar stora summor på utbildning. Om nu människor som har kommit hit behöver utbildning för att kunna delta på arbetsmarknaden vore det väl rimligt att satsa på utbildningsinsatser – på yrkesutbildningar och arbetsmarknadspolitiska insatser? Tittar man i budgettabellerna ser man dock att ni gör enorma besparingar där. Ni gör också besparingar på sjukvård. Jag beklagar det. Ni gör besparingar i äldreomsorgen. Det är också jobb som behövs. Vi skulle kunna anställa fler i äldreomsorgen. Vi skulle kunna anställa fler i förskola och i bildandet av nya företag. Vi skulle kunna göra ganska stora satsningar, men ni har valt att lägga pengar på skattesänkningar i stället för att se till att vi satsar och skapar möjligheter för människor som kommer hit. Statens budget 2016 – Rambeslutet Du kommenterade över huvud taget inte att ni vill inskränka konflikträtten, . Att krafterna för att bilda en låglönemarknad är starka som det finns partier som vill inskränka konflikträtten kommer att betyda något för svensk arbetsmarknad. Man kan jobba ihjäl sig för ingenting, eller – som en socialdemokrat sa här i pausen – så kan man sätta sig på en bänk och inte ha någonting. Det är väl kanske det som är skillnaden i synen på arbete mellan dig och mig, .