prot · H30948 · 2015-12-17 00:00:00 — har frågat finansministern om hon tycker att det är rimligt att ett arbetsliv lönar sig så dåligt efter att man går i pension. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Precis som säger är vinsten av ett helt arbetsliv mätt i pension inte alltid så stor. Det är viktigt att poängtera att för de allra flesta ger mer arbete mer pension. De pensionärer för vilka mer arbete inte alltid ger så stort genomslag på pensionen är de som har både inkomst- och garantipension. Även om vinsten i pension inte nödvändigtvis är stor är dock vinsten med att arbeta sett över hela livet betydligt större. Det är en stor skillnad på att ha en egen inkomst under livet före pensionen än att inte ha haft det. Men eftersom frågan rör pensionen vill jag också diskutera den inneboende motsättningen med att ha ett bra grundskydd, som det naturligtvis ska löna sig att arbeta även mätt i pension. I har vi värnat om att även de svagare grupperna i samhället ska kunna ha en skälig inkomst. För pensionen betyder det att grundskyddet behöver vara på en rimlig nivå som man också kan leva på, vilket den är . Följden blir att man måste tjäna in en ganska stor grad av inkomstgrundad pension innan den totala pensionen efter skatt ger särskilt mycket mer än grundskyddsnivån. Det är ofrånkomligen så att det finns en inbyggd målkonflikt mellan målet om att det ska löna sig att arbeta och målet om ett bra grundskydd. Hur ser då lösningen på det här problemet ut? Alternativen vi står inför är att antingen sänka grundskyddet eller höja pensionsavgiften. Vi har en diskussion om att det finns många äldre, främst kvinnor, som har en låg pension. Detta är grupper som har en stor del garantipension och ofta också bostadstillägg. Att sänka grundskyddet skulle innebära att de här personerna, som redan har relativt sett låga inkomster, skulle få ännu lägre pension. Det ser inte jag som en lösning. En höjd pensionsavgift däremot skulle leda till att arbete lönar sig mer även mätt i pension. Som vi alla vet har varit en del av pensionsöverenskommelsen , och både pensionsavgiftens storlek och garantipensionens utformning och nivå är en del av denna överenskommelse. Vi håller på med en genomlysning av pensionssystemets funktion inom ramen för Pensionsgruppens mandat att vårda pensionssystemet. Pensionssystemet behöver följas kontinuerligt för att se till att det fungerar i ett föränderligt samhälle och att det är bra riggat även i sina detaljer, där också avgiftsnivån ingår. 116 (M): Jag vill börja med att tacka socialförsäkringsministern för svaret. Det var ett intressant resonemang angående målkonflikten. Men min tanke med interpellationen var snarare att gå in på hur man ökar kakan så att alla grupper vinner, inte att man fördelar samma summa där en förlorar och en vinner. har vi det nuvarande allmänna pensionssystemet. Målet var att det skulle vara långsiktigt statsfinansiellt stabilt och rättvist över generationerna. Grundtanken har varit att man inte betalar ut mer än man får in i systemet, och många länder avundas oss att vi lyckats reformera pensionssystemet så att det ska klara av de demografiska förändringarna. Vi får bara hoppas att de justeringar som skett och kommer att ske inte förändrar grundtanken för mycket. Det är nämligen lättare att tänka kortsiktigt och lyssna på nuvarande pensionärer än att tänka långsiktigt och på dem som är unga och som kanske inte alla gånger uppmärksammar de konsekvenser förändringarna får för dem . Både nuvarande och framtida pensionärer tjänar på att det arbetas fler timmar. Det är de flesta medvetna om. Därför borde det som kallades Alliansens arbetslinje inte vara särskilt kontroversiellt. Fokus borde ligga på en bra utbildning, att unga och nyanlända kommer in i jobb snabbare, att äldre stannar kvar längre på arbetsmarknaden och att det finns morötter för att arbeta snarare än att inte arbeta. Men S-MP driver en politik där man låtsas som att man inte vet att det var just reformer som framför allt jobbskatteavdragen, RUT-avdragen, de lägre arbetsgivaravgifterna för unga och äldre samt socialförsäkringsreformen som starkt bidrog till att antalet jobb och de arbetade timmarna ökade. Från S-MP-regeringen försöker man retoriskt gå fram med att Alliansen, kanske främst , förstör för sjuka och pensionärer när allianspolitiken, som experter kallar framgångsrik, ju faktiskt har som avsikt att långsiktigt klara finansieringen av just de sociala skydden som många svaga i samhället är beroende av. S-MP intar den lättare och mer kortsiktiga positionen eftersom de räknar med att de som drabbas inte förstår sambandet mellan de politiska beslut som fattas , åren 2014–2018, och de problem som på grund av dessa beslut kommer att vara värre än de hade behövt vara. Utmaningar skulle vi ha haft tillräckligt av ändå med tanke på befolkningsutvecklingen med ökad förväntad livslängd. S-MP:s budget börjar gälla . Det är en budget som redan i sig säger att den minskar antalet jobb om den genomförs. S-MP kan alltså inte låtsas som att de inte är medvetna om det. Av skattehöjningar på ca slår mot jobben och tillväxten. Åtta av tio svenska hushåll får det sämre med S-MP:s politik redan på kort sikt. Vilka åtgärder planerar S-MP-regeringen att vidta för att säkra pensionssystemet när man nu river ned just de alliansreformer som var ämnade att långsiktigt finansiera välfärden och de sociala trygghetssystemen? Vad tänker S-MP göra för att stärka, inte motarbeta, drivkrafterna att arbeta? Har regeringen något förslag som ökar antalet arbetade timmar? 117 Socialförsäkringsminister (S): Vi kan konstatera att den borgerliga regeringen lämnade efter sig en arbetslöshet på , en ungdomsarbetslöshet på och ett underskott på ungefär 75 miljarder som den sittande regeringen har fått hantera under det senaste ett och ett halvt året. Vi kan också konstatera att läget som det är just nu i är att utvecklingen är positiv och går som tåget – kanske inte tåget utan mer som en välladdad Tesla, för att citera finansministern. Det går bra för . Ungdomsarbetslösheten och arbetslösheten sjunker ordentligt. Tillväxten ser bra ut. Även prognoserna framåt ser bra ut. Den pessimism som målar upp i talarstolen om företagens investeringsvilja och de andra bilderna stämmer inte. Men jag står inte här som finansminister, utan jag står här som socialförsäkringsminister . har ställt frågor om pensionssystemet. Jag var lite förvånad över formuleringarna i interpellationen, men jag förstår nu att egentligen var ute efter en annan debatt än den om pensionssystemet. Precis som jag sa i mitt interpellationssvar var med om att utforma det pensionssystem som finns och som vi har varit överens om . Vi har varit överens om vikten av att ha ett pensionssystem som stimulerar till arbete, vilket också är den här regeringens mål – som väl vet. Det handlar om fler arbetade timmar i svensk ekonomi. Vi ska arbeta vidare med att sänka arbetslösheten. Det är så vi bygger starkt. Om det är pensioner vi ska diskutera vill jag adressera det gemensamma arbete som pågår i Pensionsgruppen. deltar på ett bra sätt. Det handlar om att se bakåt i pensionssystemet och konstatera om det har blivit som vi hade tänkt. Vad ser vi för något? En av de saker vi kan se är det som tar upp, nämligen skillnaden mellan grundskyddet och det faktum att vad man får ut efter ett helt arbetsliv inte är tillräckligt stort. Framför allt handlar denna fråga om kvinnor. Kvinnor dominerar i den grupp vi talar om här och är de som drabbas hårdast, det vill säga de som har en kombination av garantipension och inkomstpension. Nästan hälften av de kvinnor som går i pension har en sådan situation. Det som främst bidrar till detta är det faktum att kvinnor deltar i arbetskraften betydligt mindre än vad män gör, kvinnor arbetar betydligt mer deltid och kvinnor har alltjämt en betydligt sämre löneutveckling. Med bäring på den debatt som och jag hade har vi det faktum att kvinnors hälsa är sämre än mäns. Det gör att de i högre utsträckning är borta från arbetsmarknaden. Det har vi gemensamt tagit oss an i Pensionsgruppen. Vi har ett mycket ambitiöst arbete inom sju delområden. Vi tittar på hur vi kan förbättra situationen i det korta perspektivet, särskilt för kvinnor. Vi tittar över pensionssystemet för att se vad vi kan göra här och men också vad vi behöver göra på lång sikt, inte minst när det handlar om jämställdhet på arbetsmarknaden och om att öka förutsättningarna för kvinnors arbetskraftsdeltagande. 118 (M): Ekonomin går bra. Det är till stor del tack vare Alliansens budget, vilket socialförsäkringsministern är medveten om. Med tanke på det som socialförsäkringsministern sa i början vill jag säga att som vanligt försöker Socialdemokraterna ignorera det faktum att vi under förra mandatperioden hade en finanskris som påverkade antalet jobb och så vidare. Trots det lyckades Alliansen skapa 350 000 nya jobb, och sysselsättningsgraden var den högsta inom EU vid valet . Att skillnaden i pension mellan en person som jobbat hela livet i offentlig sektor och en person som inte arbetat alls och får garantipension och bostadstillägg enbart är är provocerande. Visserligen har de allra flesta tjänstepension, men täckningsgraden är lägst bland dem som kanske hade behövt det mest, låginkomsttagarna. Bristen på jämställdhet gällande pension är också provocerande. Det gäller både allmän pension och tjänstepension, men jag tänker inte gå in på det . Den diskussionen är värd en egen debatt, och jag vet att också Pensionsgruppen jobbar med den frågan. Alliansen sänkte skatten för pensionärer vid fem tillfällen, visserligen inte lika mycket som skatten sänktes för dem som jobbar, men det var ändå fem skattesänkningar. Anledningen till att jobbskatteavdragen fokuserade på dem som arbetar var att det behövdes en tydlig morot för att fler ska arbeta och att de som redan arbetar ska jobba fler timmar. Det har enligt utomstående experter varit framgångsrikt och fått just den effekt som var tänkt, något som framför allt pensionärer tjänar på eftersom pensionerna följer den allmänna inkomstutvecklingen. Alliansen gjorde bedömningen att pensionärernas skatt skulle komma att sänkas än mer framöver. genomför S-MP en skattesänkning för pensionärer, men den finansieras av pensionärer som arbetar. Trots att det är allmänt känt att det är förmånligt både för den enskilda och för samhället om fler jobbar längre när de blir äldre tar S-MP bort den moroten för arbetsgivare och minskar därmed förutsättningarna för just det. Arbetskraftsdeltagandet bland äldre har ökat markant , till av dem som är . Särskilt stark var ökningen då arbetsgivaravgiften för 65-plussare sänktes som de fick ett förhöjt jobbskatteavdrag. Morötterna har alltså fungerat, och det är tråkigt att S-MP väljer att bortse från det och slår sönder systemet. Att de som är födda fått av slutlönen i allmän pension när de gått i pension vid medan de som är födda får är en utmaning. Därför är tjänstepensionen viktig, liksom att säkerställa att förutsättningarna för att jobba till finns, både i ett arbetsmiljöperspektiv och i form av ekonomiska morötter. För en person född innebär det att man får av slutlönen i allmän pension. Dagens pensionärer har jobbat hårt och förtjänar sina pensioner. Problemet är hur vi löser utmaningen för dem som är unga. De arbetar också hårt och förtjänar att känna trygghet inför pensionen. kommer utmaningarna med befolkningsutvecklingen att bli allt tydligare. Då börjar den stora kullen 60-talister att gå i pension medan den omtalade 40-talistgenerationen då börjar bli så kallade äldre äldre, det vill säga kommer upp i en ålder när man allt mer behöver hjälp från samhället. Försörjningsbördan är stor för de yngre, och om vi inte klarar av integrationen av nyanlända flyktingar på arbetsmarknaden kommer det att bli än mer dramatiskt. Hur arbetar regeringen med de generationsskillnader som är tydliga i systemet? Vad görs för att bygga in mer rättvisa? 119 Socialförsäkringsminister (S): Det var en rejäl utläggning om vad den borgerliga regeringen uppfattas ha gjort vid makten. Jag kan konstatera att refererar till att sänkningen finansieras av pensionärer. vet mycket väl att trots den justering vi nu gör av arbetsgivaravgiften för dem som är äldre har man alltjämt en ganska fin rabatt på arbetsgivaravgiften för att anställa äldre. Däremot har det känts oerhört viktigt för regeringen att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna, som är väldigt utsatta. Därför börjar vi bland annat plocka ned den så kallade pensionärsskatten som den borgerliga regeringen införde och som ganska orättvist beskattade pensionärer mer än andra arbetstagare på arbetsmarknaden. Låt oss inte stanna där, utan låt oss i stället tala om de frågor som kom upp i slutet av inlägget. Vad gör vi för de unga som kommer ut på arbetsmarknaden ? Jag vill återigen referera till det arbete som pågår i Pensionsgruppen. Det är oerhört angeläget. Vi är stolta över den pensionsreform som vi lyckades genomföra i , och vi är också stolta över att den har ett brett parlamentariskt stöd, att den är finansiellt stabil och att det är ett system som de facto inte betalar ut mer än det tål. Vi är dessutom stolta över att det är ett system som stimulerar till arbete, att det lönar sig att arbeta och att varje arbetad krona räknas. Det finns flera olika delar som är värda att värna i det arbete som pågår i Pensionsgruppen. Därför är åtminstone jag som ordförande i av den uppfattningen att förändringar i pensionssystemet inte ska göras lättvindigt, utan vi ska vara medvetna om exakt vad vi gör, för vi kommer att få leva med konsekvenserna . När vi tittar på unga människor och på de kvinnor som kan konstatera att de i slutändan kanske inte kommer att få så hög pension som de hade förväntat sig, kopplat till att de facto ha tillbringat ett helt arbetsliv på arbetsmarknaden, är det viktigt att för den framtida trovärdigheten i vårt pensionssystem hitta kloka och smarta lösningar. Jag vill återkomma till frågan om jämställdheten på arbetsmarknaden. Även om säger att det är en helt annan debatt är den icke desto mindre mycket viktig. Det handlar om kvinnors arbetskraftsdeltagande i och hur vi genom olika åtgärder kan stärka kvinnors möjliga arbetskraftsdeltagande och få ned antalet deltidsarbetande kvinnor. Till exempel går en tredjedel av välutbildade kvinnor inom tjänstemannayrken ned i arbetstid, börjar arbeta deltid, efter att de bildat familj. Därför gör regeringen ett antal insatser för att åstadkomma bättre jämställdhet i familjelivet när barnen kommer in i familjen. Dagens unga människor kommer att behöva vara mycket mer aktiva när det gäller deras pensioner och förhoppningsvis ha både bättre kunskap och större engagemang i de frågorna. Även tjänstepensionernas utformning är oerhört viktig. På det sätt som en del av dem är utformade, genom den konstruktion de har, bidrar de till den situation vi ser vad gäller kvinnor och kvinnors pensioner. 120 (M): Jag måste kommentera kostnaden för S-MP:s skattesänkning. Skattesänkningen för pensionärer är ungefär 2 miljarder. Det är samma summa som de höjda arbetsgivaravgifterna för pensionärer, även om det fortfarande finns en liten rabatt. Det är ett tungt ansvar som vilar på S-MP-regeringen för de försämringar som kommer att slå mot de svaga i samhället . I stället för att vara tacksam för att Alliansen drev igenom de reformer, till exempel inom socialförsäkringsområdet, som vilken regering som än hade suttit vid makten –2010 hade varit tvungen att genomföra, alltså även en socialdemokratisk, när sjuksiffrorna skenade och världens friskaste folk var det mest sjukskrivna, rivs de nu upp. Visst var det ett vallöfte, men det är beklagligt att regeringen väljer att behålla just det vallöftet. Ingen kommer att tacka Socialdemokraterna när pensionärer och sjuka drabbas . Personligen tycker jag att det är det sämsta av alla de många dåliga beslut vi sett från den svaga S-MP-regeringen. Det är bara att beklaga kortsiktigheten hos S och MP. Vi har tyvärr inte fått några besked om andra sätt som S-MP vill använda för att öka drivkrafterna för arbete eller andra alternativa framtida finansieringsmöjligheter för välfärden och pensionerna. I stället försämras förutsättningarna för äldre att jobba längre, och antalet jobb minskar. Det kommer sammantaget inte att främja det ekonomiska läget, vilket kommer att slå mot nuvarande pensionärer och än mer mot kommande generationer pensionärer. Det handlar om reformer för långsiktig finansiering av välfärden och om hur systemet blir mer rättvist över generationerna. Jag vill tacka socialförsäkringsministern för debatten och önska en god jul. 121 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för den här debatten! Vi kan nog konstatera att vi har skild syn i de här skattefrågorna, och jag tänker inte gå in på dem ytterligare en gång. Däremot kan det kanske vara lugnande för att ha med sig att frågan hur vi åstadkommer ett längre och mer hållbart arbetsliv är topprioriterad också i den grupp som arbetar med att vårda vårt pensionssystem. Vi har en god tidsplan för detta och kommer att också inleda samtal med arbetsmarknadens parter. Att förlänga arbetslivet för fler är ingen liten fråga. Vi har ett arbetsliv som är tudelat. Det är många i som är friska och skulle kunna arbeta längre. Medellivslängden har ökat med . Där är vi av precis samma uppfattning. De facto har vi också stora grupper på arbetsmarknaden, bland annat LO:s grupper, som går i pension än 65. Vi vet också att det vanligaste skälet till utträde från arbetsmarknaden är just ohälsa. Å ena sidan behöver vi förlänga arbetslivet, men vi behöver också göra det möjligt för fler att ta sig an utmaningen att jobba längre genom en sjyst arbetsmiljö och bra villkor. Tack för debatten, , och god jul! Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:229 om bidragsmiljoner för att minska sjukfrånvaron 122 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig vilka insatser som jag anser bör göras för att få de arbetsplatsnära stödinsatserna att fungera bättre. har även frågat om jag anser att bör göra några förändringar i regelverket kring det arbetsplatsnära stödet. Sist har frågat vilka andra åtgärder jag avser att vidta för att företagen bättre ska kunna och vilja förebygga och förkorta sjukfrånvaron. ser vi en stadig ökning av sjukfrånvaron som särskilt har drabbat kvinnor. Någon enskild eller enkel förklaring till ökningen finns inte. Men vi vet att förhållandena på arbetsplatsen spelar roll. Brister i arbetsmiljön på en arbetsplats kan orsaka eller förvärra ohälsa. En arbetsplats där arbetsgivaren däremot axlar sitt ansvar för arbetsmiljö, anpassning och rehabilitering fullt ut kan i stället förebygga sjukfrånvaro och underlätta återgång i arbete. Regeringen tar den stigande sjukfrånvaron på största allvar och agerar kraftfullt. lanserade vi ett omfattande åtgärdsprogram med en bred palett av insatser för att vända utvecklingen. En av åtgärderna är att säkra att arbetsgivare tar sitt rehabiliteringsansvar. Som en del i detta har regeringen gett i uppdrag att utvärdera och utveckla stödet till arbetsgivare. Uppdraget till är omfattande. En del handlar om det arbetsplatsnära stödet, som är ett viktigt stöd för arbetsgivare i rehabiliteringsarbetet. Stödet är särskilt viktigt för mindre arbetsgivare som kan sakna de kunskaper och resurser som krävs för att kunna ge sina anställda rätt stöd. ska utvärdera hur det arbetsplatsnära stödet fungerar och även lämna förslag på hur det kan utvecklas. Detta för att ytterligare förebygga sjukfrånvaro och göra det lättare för arbetstagare att komma tillbaka i arbete. påpekar att det är olyckligt att bara drygt hälften av årets anslagna medel för det arbetsplatsnära stödet har använts. Jag håller med om att det är viktigt att pengarna kommer till användning så att arbetstagare får de insatser de behöver. I sammanhanget bör sägas att det arbetsplatsnära stödet infördes av den tidigare regeringen. Det är också viktigt att nämna att problemet med att stödet inte används i önskad utsträckning har funnits ända sedan stödet infördes. Därför har regeringen nu beslutat att ge att använda till informationsinsatser för att göra stödet bättre känt. Just nu pågår informationsinsatserna i olika mediekanaler. En annan del av uppdraget till handlar om att utveckla formerna för det stöd som myndigheten kan ge arbetsgivare. Rutinerna för att upptäcka arbetsgivare som kan behöva stöd från kommer att utvecklas. Regeringen gör även fler saker för att underlätta för arbetsgivarna att ta sitt rehabiliteringsansvar. I regeringens kommande överenskommelse med SKL om åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess reserveras stimulansmedel för att landstingen ska utveckla så kallade rehabkoordinatorer i vården. Rehabkoordinatorerna ska se till att vården och arbetsgivaren möts tidigt när en anställd blir sjuk. Genom kontakten får arbetsgivaren tidigt en uppfattning om vilka insatser som kan behövas på arbetsplatsen. samtalar också regeringen med arbetsmarknadens parter om att skapa bättre förutsättningar för stöd och rehabilitering. Regeringen har för avsikt att ta initiativ för att utveckla stödet för personer som behöver omställning. Sjukfrånvaron har stigit ända , när den tidigare regeringen satt vid makten. Den här regeringen agerar nu kraftfullt och på bred front för att vända utvecklingen. 123 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Eftersom det handlar om ett nytt stöd som infördes är det kanske för tidigt att säga att man ska utvärdera det, men det är oroande att medlen inte har gått åt. Man kan anta att det har att göra med att det är okänt för företagen. Jag har varit inne och läst om stödet på hemsida. Det är ganska krångligt för den mindre arbetsgivaren att veta vad som gäller och när man ska använda sig av det. Det är ganska krånglig svenska, och man kan inte riktigt förstå när man ska göra vad. är det, precis som ministern säger, de mindre företagen som saknar kompetens, HR-avdelning och så vidare. Att man har fokus mot de mindre företagen är helt korrekt, som vi ser att sjukskrivningarna i offentlig sektor ökar bland kvinnor och i fall som gäller psykisk ohälsa. Det vore olyckligt att nu ta bort stödet. Man måste hålla ut längre. Jag tror att det var företagshälsovårdens paraplyorganisation som tyckte att man borde öka det, kanske dubblera det, för att det skulle ge större stimulans. Det vore väl jättebra om ministern kunde ta med sig detta. har gjort en bra rapport som handlar om sjukskrivningar och så vidare. Där tar man just upp detta arbetsplatsnära stöd. anser att problemen beror på begränsningen – man får , och det vore klokt att öka det. Man kan bara få stöd för utredande insatser, och det är begränsat till en krets av leverantörer som berättigar till ersättning. Precis som man släpper KBT och gör det mer individinriktat tror jag att man även borde öppna upp för företagen att själva få göra beställningen från dem de själva önskar. Det borde också utvecklas till att omfatta olika behandlingar. Om man utvecklar det så att det omfattar olika behandlingar måste det också, lite per automatik, bli flera leverantörer. tycker att detta är en bra åtgärd men att man behöver skruva lite på den. Man har ett antal förslag på sådant som man ytterligare kan göra. Det borde även inkludera förebyggande och rehabiliterande behandling. Det anser jag också. Utredningen är en del, men man behöver också få stimulans för förebyggande insatser. När man känner att ryggen värker måste man kunna få hjälp. Det tror jag skulle ha en väldigt bra effekt. Sedan är jag bekymrad över att de offentliga arbetsgivarna, som har HR-avdelningar med hög kompetens i varenda kommun, inte är mer engagerade i de här frågorna. Det måste till om vi ska kunna få ned sjuktalen eller åtminstone hejda dem, för det är ju just i offentlig sektor vi ser det här problemet.