prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — LOVA-bidragen handlar just om konkreta åtgärder och investeringar i sådant som gör att vi till exempel minskar övergödningen. Det kan vara att vi sätter upp toaletter i båthamnar. Det kan vara kantzoner. Det skulle kunna vara musselodlingar och andra saker. från lät väldigt nöjd över det här. Men jag kommer ihåg hur det var när parti, , var med och styrde. Man drog ned på havsmiljöanslaget med . LOVA-bidragen var noll kronor . Jag tycker att det är lite märkligt – det skorrar lite falskt – att man nu står och slår sig för bröstet och säger att det här är så bra. Men det är i alla fall positivt att vi nu är helt överens i utskottet om att det är viktigt att LOVA-bidragen ska finnas kvar. De har permanentats. Jag hoppas också att vi kan höja bidragen, för det här är viktiga pengar. från pratade tidigare om hur prioriterat är för . Då vill jag upplysa alla som lyssnar på den här debatten om att röstade på en budget där man drar ned miljöanslaget med mer än . En av de saker som man drar ned på i den budget som har röstat för är just havsanslaget. Det är öronmärkta pengar som ska gå till åtgärder bland annat för att rädda . Här står och säger att är prioriterat, men när de får chansen att rösta röstar de för att sänka skatter för höginkomsttagare och för banker, så att det inte finns pengar kvar för att rädda . Det är sverigedemokratisk miljöpolitik. får också gärna begära replik på mitt anförande, så att vi kan prata lite mer om de sakerna. vad jag med och visade en film i som heter Vårt grisiga hav. Den filmen har gjorts av en reporter på . Den handlar om den snabba expansionen av så kallade djurfabriker i alla Östersjöstater. Det är alltså storskaliga anläggningar där man föder upp djur som sedan ska producera kött för vår konsumtion. De här djurfabrikerna står för enorma utsläpp av det som förstör vår miljö och inte minst . Därför går det inte bara att prata om ekonomiska resurser och investeringar när vi pratar om hur vi ska få en bättre vattenmiljö. Det handlar också om livsstilsförändringar. Det handlar om konkreta åtgärder för att vi alla ska kunna leva annorlunda. Då tänker jag på en minskad köttkonsumtion. En minskad köttkonsumtion skulle kraftigt minska våra utsläpp av växthusgaser. Det skulle direkt påverka statusen för på ett väldigt positivt sätt. Och med en minskad köttkonsumtion skulle vi få bättre förutsättningar för en småskalig livsmedelsproduktion. Vi skulle kunna komma bort från de storskaliga djurfabrikerna, som förstör vår miljö. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag bara vilja nämna reservation 5 från som handlar om de enskilda avloppen. Vi vet att ungefär 300 000 hushåll har avlopp som inte är kopplade till det kommunala avloppsnätet. Det är avlopp som i praktiken går direkt ut i våra vattendrag. Vi måste hitta sätt att rena de här utsläppen. Man kan antingen koppla avloppen till de kommunala näten eller se till att utsläppen renas. Jag saknar konkreta åtgärder. ser jag att regeringspartierna svarar att regeringen jobbar intensivt med det här. Det har varit en utredning. Jag hoppas att regeringen väldigt snart återkommer med konkreta åtgärder för att vi ska kunna minska utsläppen från de här enskilda avloppen. 66 (M) replik: Tack, , för vädjan om att jag skulle begära replik! Det är en vädjan som jag gärna besvarar, för det finns mycket i det som säger som det är värt att invända emot. I någon mening skulle jag kunna börja med att köra en repris av det replikskifte som jag hade med ledamoten från . Dessvärre förenas nämligen den svenska två extrempartier i just frågan om och synen på EU, vår viktigaste miljöorganisation. Både och är motståndare till den viktigaste organisationen vi har för att komma till rätta med gränsöverskridande miljöproblem, såsom övergödningen i , ett icke hållbart fiske, klimatutmaningen, luftkvalitetsproblem och många andra. agerande är nästan ännu mer intressant än , för är emot hela EU som projekt men brukar i regel alltid driva på för att vi ska ha en tuffare gemensam lagstiftning och mer av lagstiftning. Det är en retorik som verkligen inte går ihop. Man är emot EU som konstruktion. efterlyser man gång efter annan en mer och mer långtgående lagstiftning. Det är en hållning som gärna får kommentera. Sedan konstaterar jag att havsmiljöarbetet fick en ordentlig skjuts under Alliansens tid. Jag nämnde några exempel i mitt anförande. Jag kan också nämna just anslagsfrågan. Vi gick från att ha ett havsmiljöanslag som liksom inte syntes i budgetpropositionen till att ha en havsmiljömiljard. Det har gjort verklig skillnad i praktiken. Men, herr talman, jag vill ställa en fråga till . talade om djurfabriker. Tror han att den jordbrukspolitik som han själv företräder – med en straffskatt på det svenska jordbruket i form av en handelsgödselskatt, ytterligare höjningar av dieselskatter och så vidare – gynnar det småskaliga svenska jordbruket? Eller kommer det ytterligare att förstärka konkurrenskraften för djurfabrikerna i eller ? 67 (V) replik: Jag börjar med den konkreta frågan. Jag hörde att ledamot just nämnde dieselskatt. En av de få bra saker som den tidigare borgerliga regeringen gjorde var att man tog ned sänkningen av koldioxidskatten när det gällde just lantbrukets dieselanvändning. Då skulle jag vilja veta: Är det inte moderat politik längre med de här nedsättningarna i fråga om koldioxidskatten för diesel i jordbruket? Ska man sluta att fasa ut detta är det en helt ny politik som jag tror att ganska många är intresserade av att höra om. När det gäller det svenska jordbrukets konkurrenskraft kan vi nog vara ganska överens, , om att den politik som har prövats av den borgerliga regeringen inte har varit särskilt framgångsrik. Mer än 10 000 jobb har försvunnit från lantbruket. är hälften av all mat som konsumeras i importerad. Där kan vi verkligen prata om storskaliga djurfabriker med väldigt stora utsläpp. Det är inte en framgångsrik politik. Vi i tycker att det är viktigt att på allvar stå upp för principen om att förorenaren ska betala. Jag kommer ihåg när var här och granskade den svenska miljöpolitiken ganska . Då sa de klart och tydligt att en skatt på handelsgödsel är en väldigt effektiv åtgärd; därigenom sätter man ett pris på det som smutsar ned. Det som är viktigt för oss i är att man ser till att alla intäkter från en sådan skatt ska gå tillbaka till investeringar i de gröna näringarna. 68 (M) replik: För och Alliansens del är det viktigt att se skatterna i ett helhetsperspektiv. Vi valde till exempel att slopa handelsgödselskatten, eftersom vi såg att det var en renodlad straffskatt på det svenska jordbruket. Det var ingen miljöstyrande skatt. Det var en världsunik straffskatt på det svenska jordbruket som enligt oss snarare var kontraproduktiv utifrån ett miljöperspektiv, eftersom den försämrade konkurrenskraften för världens kanske mest miljövänliga jordbruk, nämligen det svenska. vill och återinföra den skatten. Man säger att det är ett pris på utsläpp och föroreningar. Tyvärr är det inte riktigt så. Som min kollega från , , var inne på är det intressanta egentligen inte vad man lägger på åkern, utan vad som läcker från åkern. Det vill beskatta är det som läggs på åkern, inte det som läcker från åkern. Det kan låta väldigt bra med en skatt på handelsgödsel, men man träffar inte riktigt målet. Det intressanta är det som läcker. Jag tror mer på att fortsätta arbetet med rådgivning, till exempel genom projektet näringen. Jag tror mer på forskning och metodutveckling för att få till ny teknik inom jordbruket. Jag hoppas att precis som jag regelbundet gör besök hos lantbrukare; då ser man vilken enorm teknikutveckling som sker, med investeringar i till exempel modern gps-teknik som verkligen säkerställer att man ger rätt giva på åkern och att man inte använder mer insatsvara än vad som absolut är nödvändigt, vilket också ligger i lantbrukarens eget intresse. Lantbrukaren får ju betala för handelsgödsel, bekämpningsmedel och så vidare. Att minimera den användningen är att skapa förutsättningar för lönsamhet. Det är viktigt att komma ihåg i detta sammanhang. Jag är genuint bekymrad över att bedriver en plakatpolitik med åtgärder såsom en handelsgödselskatt, som tyvärr inte skulle leda till en bättre , ledamoten . 69 (V) replik: Som vi har sett har den förda politiken under de åtta borgerliga åren inte varit särskilt framgångsrik. Mer än 10 000 jobb har försvunnit från jordbruket. är nästan hälften av all mat som konsumeras i importerad. Jag tycker inte att det har varit någon särskilt framgångsrik politik. Vi i vill ha en satsning på ”hållbar” mat i . Vi avsätter pengar för det i vår budget. Vi säger att de som producerar ”hållbar” mat ska kunna få olika former av stöd för det. Det kan vara fråga om ekologisk mat, vegetarisk mat, mat som bidrar till små utsläpp eller mat som är nyttig. Vi har konkreta satsningar för detta. Jag tror att skatter på det som ger utsläpp är nödvändiga, oavsett om man tycker att det är kul eller inte. Det viktiga är vad man gör med intäkterna. Man ska komma ihåg att handelsgödselskatten inte bara minskar övergödningen. Det är faktiskt en åtgärd mot växande växthusgasutsläpp, eftersom vi vet att det frigörs lustgas vid användningen av handelsgödsel i jordbruket. hoppas att jag gör besök i lantbruket. Det kan han vara helt säker på att jag gör. Och det är inte bara så att jag gör besök då och då. Jag har faktiskt ett förflutet som lantbrukare. Jag och min familj ägde tidigare champinjonodling. Vi producerade champinjoner för hela Sundsvallsområdet. Jag är ganska väl bevandrad i de väldigt tuffa miljöer som man rör sig i som småföretagare, inte minst som lantbrukare. 70 (SD) replik: ville påminna mig om hur SD röstade i budgetomröstningen. Jag tackar så mycket för det; jag hade nästan glömt bort det. Vad glömmer bort är däremot hur SD röstade innan vi tryckte sista gången på knappen här i kammaren. Då röstade vi på budgetförslag, där vi satsar mer än någonsin på . Hade man velat möjliggöra en sådan satsning hade man kunnat rösta på vårt förslag. Det var ett alternativ som andra partier hade. Vill regeringen och deras stödparti i fortsättningen ha passivt stöd från och få igenom sin politik måste man förhandla. Man måste kunna diskutera. har man valt en annan väg och skapat en ohederlig maktkartell i stället. Vi får se hur det kommer att utveckla sig . Men jag kan konstatera att händer är utsträckta. Vi är villiga till långtgående kompromisser. Vi är villiga till förhandlingar. Men för och hans samarbetspartner är det viktigare att peka finger åt landets tredje största parti, som snart kommer att ha över en miljon väljare i det här landet. Det är betydligt viktigare än att bry sig om miljön, jobben och vår välfärd. 71 (V) replik: Var detta det enda kunde komma med? Ni i har röstat för en budget som drar ned på miljö- och klimatanslagen med över 1 ½ miljard bara på ett enda år. De öronmärkta havsanslagen drar ni ned på med nästan på ett enda år. Jag ställde en konkret fråga om hur å ena sidan kan säga att de prioriterar och å andra sidan röstar på en budget som gör neddragningar på området. står och pratar om en budget som inte var uppe för omröstning i slutomröstningen. Alla som sitter i den här församlingen vet att det till slut finns två alternativ att rösta på. Har ens eget alternativ fallit avstår man från att rösta. Eller så röstar man på ett annat alternativ för att man tycker att det är så otroligt bra. Men då, , får man faktiskt vara beredd att försvara den budgeten. försöker ducka från sitt ansvar. Det tycker jag inte är riktigt ansvarsfullt. är tredje största parti. Jag beklagar det, men så är det. Då kan man faktiskt inte hantera landets viktigaste styrdokument, riksdags och regerings budget, på det här viset. Man kan inte hålla på så. tycker jag att ska berätta för alla som följer den här debatten varför står här i kammaren och säger att de prioriterar men röstar för en budget som drar ned på miljöanslagen med över 1 ½ miljard och på de öronmärkta havsmiljöpengarna med nästan . Dessutom sker neddragningar på och Havs- och vattenmyndigheten. Hur kan göra så och nästa stund säga att de prioriterar de här frågorna? Svara på det, ! 72 (SD) replik: Jag tackar för påminnelsen om att vi är tredje största parti. Det är alltid roligt att bli påmind om det. Vad vi ska komma ihåg är att vi har en extrem politisk situation i . är landets tredje största parti, men vi har två politiska block som inte vill låtsas om att vi finns. Man måste därmed sätta budgetfrågan i ett betydligt större perspektiv, vilket vi har talat om otaliga gånger. Jag tror att är mycket väl medveten om detta. Det handlar om en sammanhållen politik. De rödgröna partierna har ingen sammanhållen politik. Man säger att man vill satsa till höger och vänster, men kalkylerna går inte ihop. Det är vad vi ser när man tvingas överge överskottsmålet och i stället vill vältra över kostnader på kommande generationer. Det kommer att innebära att det kommer att finnas mindre pengar att satsa på miljön framöver eftersom man bedriver en ansvarslös politik. Vi var beredda till långtgående kompromisser. Det enda vi egentligen krävde var en liknande invandringspolitik som den på tid – eller inte ens det, bara att den inte görs ännu mer extrem. Det var det enda som krävdes för att vi skulle ha agerat annorlunda vid omröstningen. Detta vet mycket väl. och regeringspartierna har huvudansvaret för att det blev som det blev. Vi var tydliga med vad vi ville ha. 73 (V) replik: Det betänkande vi debatterar nu heter Vattenvård. Jag ställde en konkret fråga till , och väljer att prata om helt andra saker i sina båda svar till mig. Det kan jag inte tolka som något annat än ett klart och tydligt bevis på att säger att de prioriterar . När man sedan ställer konkreta frågor visar det sig att de inte bryr sig ett skvatt. är ett enfrågeparti. Man bryr sig bara om att bekämpa den så kallade massinvandringen. Allt annat struntar man i, inklusive fisken i havet och inklusive våra vatten, bäckar och sjöar, som växer igen och där bottnarna dör. Det verkar inte bekomma särskilt mycket. 74 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 4 i betänkandet, men jag står naturligtvis bakom reservation 1. Dessa reservationer har tillsammans med , och . Jag börjar med det som framhöll, nämligen att den förra alliansregeringen gav hög prioritet åt havsmiljö- och vattenfrågorna. Precis som har nämnts i replikskiftet skapades havsmiljöanslaget, som alla nu ser som en självklarhet, men det fanns de facto inte förrän införde det. Anslaget har i sin tur skapat en tydlig och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Inte minst inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten blev inte bara en symbol utan också drivkraften för den sammanhållna politiken. Den verklighetsbild som har kommit fram i talarstolen innebär att vi kan konstatera att det finns många utmaningar kvar för hav och vatten i största allmänhet. Betänkandet tar upp motionsyrkanden från allmänna motionstiden om vattenvård, åtgärder mot övergödning och föroreningar i havet samt bättre rening av avloppsvatten. Jag kan också konstatera att miljö- och jordbruksutskottets olika betänkanden verkligen väver in i varandra. Många av dem berör i förlängningen just vatten. Precis som har nämnts tidigare diskuterade vi fiskeripolitik och långsiktig hållbarhet . Ur vissa aspekter när det gäller bestånden av de stora rovfiskarna har forskningen visat att de problemen har en tydlig koppling till övergödning. ska vi diskutera kemikaliepolitik samt avfall och kretslopp. Även där finns många punkter som de facto rör vatten. Inte minst när vi ska diskutera avfall kommer vi in på marint skräp och problemen med mikroplaster. Det känns som att de frågorna likaväl skulle höra hemma i detta betänkande, men det är en uppdelning som kan göras. Det handlar verkligen om att ha en helhetssyn. Det handlar om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. En av de största och mest växande ekosystemtjänsterna i vårt land är turismen och besöksnäringen. Den är helt beroende av friska vattendrag. I förlängningen kretsar mycket runt vatten och vattenvård. Det är inte så märkligt att det är tvunget att jobba på alla nivåer. Det sker ett internationellt arbete i främst EU men även regionalt och lokalt. I det internationella arbetet är tvunget att fortsätta att vara aktivt inom de organisationer som finns. Där finns Ospar, som rör konventionen för skydd av marin miljö i Nordostatlanten. Den kanske inte omnämns så ofta, men den är nog så viktig som Helcom för . Vidare finns alla . Där finns EU:s havsmiljödirektiv och ramdirektivet för vatten. Båda dessa kommer naturligtvis att ha stor betydelse för när vi diskuterar utvecklingen av tillstånden i haven och i vattnet. Speciellt för det sistnämnda ramdirektivet för vatten har vi en stor utmaning framför oss, inte minst när det gäller hanteringen av vår vattenkraft. Här har vi den delikata situationen att det finns en tydlig målkonflikt. Vi måste få till en välavvägd och rimlig balans mellan behovet av viktig förnybar energi och påverkan på ekosystem och i sin tur på den biologiska mångfalden. nämndes tidigare, och utredningen bereds . har det varit en del fokus på den småskaliga vattenkraften. Det kommer väl ett resultat från beredningen, men från sida vill jag redan nu säga att det är oerhört viktigt att vi får tillståndsprocesser för olika typer av vattenkraft som är rimliga och anpassade för verksamhetens storlek. De ska inte leda till orimliga kostnader. På något sätt ska pengar läggas på åtgärder och inte på onödiga administrativa processer runt tillståndsgivningen. Det är nog inte så svårt att se att det finns många kostnadseffektiva åtgärder som går att vidta. Det är fråga om relativt enkla åtgärder som ger ett stort resultat i fråga om biologisk mångfald. Jag vill också lyfta fram en konkret fråga som och även jag personligen tycker är mycket viktig och som vi har drivit på , nämligen behovet av ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg i . Behovet av ett nytt fartyg har visat sig vara en hämsko för att följa upp och mäta forskningsresultat i haven. överlämnades ett gemensamt uppdrag som , och har haft i frågan. Deras förslag är att bygga ett nytt fartyg. är det oerhört viktigt att vi fullföljer processen. Jag vet att det står i budgetpropositionen att regeringen avser att göra så, och det är något vi kommer att följa. Ett nytt fartyg är viktigt för den fortsatta forskningen om havet. Jag har några kommentarer om våra reservationer. I reservation 1 lyfter och övriga alliansparter fram vikten av att ta vara på innehållet i kemikaliepropositionen . Den har nämnts tidigare. Det handlar om att behovet av att LOVA-anslagen ska fortsätta att vara permanenta och på en hög nivå. Utvärderingen har visat att det lokala arbetet kan utvecklas, men utvecklingen är positiv i grunden. Människor vill vara med och påverka, och lokalt arbete är en väg för att vara med och påverka. Vi utgår från att landsbygdsprogrammet snart är på plats. Det är en viktig faktor för miljöersättningar som finns för våtmarker och kantzoner för att minska näringsläckaget. Även musselodlingar nämns. Musselodlingar togs upp i samband med debatten om fiskeripolitiken. Musslor är både livsmedel och fånggröda på en gång – ett fint koncept. I reservation 4 tar vi upp rening av avlopp. Det gäller nu att lägga fokus på att utveckla reningstekniken för att få metoder för att reducera läkemedelsrester. Det rör sig om de farliga resterna, åtminstone de som vi kan överblicka. Det är hormonstörande ämnen. Inte minst beskrev det väldigt väl när det gäller den tvekönade mörten. Det är sådana knepigheter som kan uppstå i naturen. Men det är även rester av antibiotika, och det finns naturligtvis andra föroreningar. Rester av antibiotika är ett mycket allvarligt problem. Det är drivande när det gäller att utveckla antibiotikaresistens, som blir allt allvarligare. hade vi ett möte om arbete med antibiotikaresistens. Det var lite deprimerande. Det var någon som uttryckte det på det sättet. Han hade läst forskning där forskaren själv säger att det är deprimerande. Väldigt låga halter av antibiotika i vatten driver på antibiotikaresistens, så det är svårt att se vad det finns för gränsvärden. Detta är alltså ett mycket allvarligt problem, och därför är detta också en viktig reservation. Det är viktigt att tydligt markerar att det här är en fråga som regeringen måste ta på stort allvar och jobba vidare med. I detta anförande instämde (FP). 75 (KD): Det var bättre förr, säger man . Allt var inte bättre . Den ökande miljömedvetenheten är ett väldigt välkommet exempel på detta. Den kristdemokratiska förvaltarskapstanken innebär bland annat att vi måste vårda vårt vatten och våra hav – inte minst har vi ett ansvar inför kommande generationer. Men som vi ska agera klimatsmart måste vi ha en eftertänksamhet i hur vi gör det. Låt oss ta som exempel den som våra förfäder arbetade upp. Jag vill lyfta fram ett exempel av alla som finns: Bjälboslätten, som ligger mellan och i . På denna slätt med ca fin, bördig jordbruksmark ska det enligt vattendirektivet tas bort ca till våtmark. Detta enligt förslag från Havs- och vattenmyndigheten. Det kan inte vara rimligt att vi lägger ansvaret i knät på en myndighet som inte har avvägningsansvar. Här måste vi återta ansvaret och diskussionen så att vi har kvar för produktion av livsmedel även . Det är också ett förvaltarskap. Klimatförändringarna är antagligen det allvarligaste miljöhotet som världen står inför, men jag vill påminna om ett annat: den ökande antibiotikaresistensen. Ni har säkert hört WHO:s varningar om hur katastrofala effekterna kan bli om våra antibiotika i förlängningen skulle bli verkningslösa. Det är en fasansfull tanke. Tyvärr finns det tecken som tyder på att läkemedelsrester i vårt avloppsvatten bidrar till problemet. Under den förra regeringen drev socialminister den frågan i flera sammanhang. Det finns inga krav på att reningsverken ska ha den utrustning som krävs för att få bort läkemedelsrester ur avloppsvattnet. Vi kristdemokrater vill att reningsverken ska ha den kapaciteten. Vi vet att flera läkemedelsföretag har reningsverk med just denna kapacitet, och då är det bara rimligt att övriga också har det. Därför är jag glad över den breda uppslutning vi ser kring motion i det här ämnet. Även om inte är någon av de större bovarna på området har Miljömålsberedningen konstaterat att utsläppen av läkemedelsrester ökar. Vi bör kunna ta ansvaret för att vända den negativa trenden på hemmaplan. Men detta, fru talman, är ett problem inte bara här hemma. Vi vet att problemet är stort i hela . Här måste EU ta ett större ansvar – mer måste göras. Vi vet att verksamheten och medvetenheten i de här frågorna skulle behöva öka även i folkrika länder som exempelvis . Min och vår förhoppning måste vara att vårt land kan vara ett föredöme för hur vi tar i denna för mänskligheten mycket viktiga fråga. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 4. 76 (S): I motionsbetänkandet Vattenvård som vi nu debatterar finns det 16 motionsyrkanden. Motionerna tar huvudsakligen upp frågor om åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven och åtgärder för att förbättra rening av avloppsvatten. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Det återstår oerhört mycket arbete och många åtgärder för att vi ska kunna säga att vi kommer att klara av miljömålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Giftfri miljö. Det är nog de flesta här i kammaren överens om. Det handlar inte bara om mer arbete för att vi ska nå målen. Det handlar också om nödvändigheten av ytterligare ekonomiska satsningar. När samarbetsregeringen i sin budget aviserade kraftiga satsningar för att försöka nå miljömålen inom detta område avvisades detta av moderater, centerpartister, folkpartister och kristdemokrater, vilket även stöddes av .