prot · H20944 · 2015-01-13 00:00:00 — Även om många av remissinstanserna var positiva till detta förslag fanns det också farhågor inte bara från någon enstaka utan från flera om att en sådan förändring skulle kunna innebära en överflyttning av gods från järnväg till lastbil, vilket jag tror att vi kan vara överens om inte är en önskvärd utveckling. Däremot tror jag att vi är lika överens om att där lastbilen är det enda möjliga alternativet ska vi naturligtvis ge så goda förutsättningar som möjligt för de sjysta åkare som finns att bedriva sin verksamhet både effektivt och med goda konkurrensmöjligheter. Men det gäller då att utforma system som gör att vi kan få de goda effekterna men slipper de dåliga. Det är det som är regeringens ambition, och jag ska understryka att det är hela regeringens ambition om det eventuellt fanns några oklarheter om det. Jag har för min del barn i lite olika åldrar och barnbarn. För mig handlar miljöfrågan om att jag gärna vill ta mitt ansvar när jag sitter i regeringen, när jag handlar och när jag åker för att de ska ha en rimligare värld att leva i, där det finns luft att andas, vatten att dricka och där stormar inte föröder deras livsmiljö. Att faktiskt sätta klimatet i första rummet och att försöka fatta de klokaste besluten som medverkar till att vi får en bättre livsmiljö för oss själva, för kommande generationer och för människor som lever på andra delar av jordklotet och som inte har riktigt samma förutsättningar som vi har, det ansvaret tror jag att vi behöver ta på väldigt stort allvar. I den frågan finns det ingen konkurrens mellan de olika partierna i regeringen, utan det ser vi som ett gemensamt ansvar. 106 (M): Just miljön är oerhört viktig. Det är egentligen därför som dessa lastbilar har kommit fram. Det handlar om miljön och om konkurrenssituationen. Det är lägre bränsleförbrukning per ton, det är mindre utsläpp av koldioxid, och det är högre kapacitet. Ett av fem virkesfordon försvinner från vägarna tack vare detta system. Lägre transportkostnader och oförändrade axelvikter bidrar också till oförändrat vägslitage. Egentligen kan man lyfta ned väldigt mycket på fler axlar och klara även vägarna i den delen. Jag vet att det var några som jobbar med tågverksamhet i som var kritiska i denna remissrunda. Jag är inte förvånad över det. Men det som vi diskuterar är ofta många transporter som inte kan gå på järnväg utan som går med lastbil och inte har något alternativ. I stort sett alla remissinstanser är alltså positiva, företagen är positiva, åkerinäringen är positiv och fordonsindustrin är positiv till denna fortsatta utveckling. Det som denna interpellationsdebatt egentligen har mynnat ut i är att vi vill försöka driva på detta beslut. Det var glädjande att höra att regeringen är överens i denna fråga. Jag hoppas att man är överens om rätt sak också och att man faktiskt ska ta denna fråga vidare och fatta beslut om att gå vidare med först och titta vidare på . Vi förväntar oss nu en proposition från regeringen när det gäller eventuellt nya bärighetsklasser, om vi behöver införa det, och längre och tyngre lastbilar. Detta besked väntar åkeriägarna, företagen och fordonstillverkarna i på. Framför allt väntar vi i Alliansen på detta, för vi är beredda att stödja ett sådant förslag. Jag tackar för debatten. 107 Statsrådet (S): Jag vill också passa på att tacka för debatten. Det är inte riktigt så enkelt som att alla remissinstanser är odelat positiva. Flera av remissinstanserna är positiva i princip, men de flaggar för en risk för en överföring av gods från järnväg till väg, det vill säga gods som går där det finns spår. Det är en utveckling som vi naturligtvis inte vill medverka till. Då gäller det att utforma ett system så att man inte bidrar till en sådan utveckling utan att man får just de positiva miljöeffekter och klimateffekter som är syftet med förändringen. Om vi bara kan hitta en sådan lösning är vi självklart beredda att titta vidare på det. Jag tror att det över huvud taget finns stora möjligheter att också på andra sätt modernisera även vägtrafiken. Det pågår forskningsprojekt, precis som nämndes här i debatten, om att elektrifiera vägar. Olika tekniker för detta prövas. Jag tycker att det ska bli oerhört spännande att följa när man tar steget från laboratorieverksamhet till faktisk verklighet, där vi verkligen kan göra skillnad också i ett globalt perspektiv och öka konkurrenskraften för fordonstillverkare, för dem som utformar dessa system och för åkare som också kan bidra till en bättre transportsektor ur hållbarhetssynpunkt. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:137 om tioårig grundskola 108 Utbildningsminister (MP): har frågat mig hur elever med svårigheter ska kunna fångas upp tidigt om det inte finns personal i barnens närhet som har utbildning i att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling. har även frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till ett obligatoriskt bedömningsstöd från första skolåret. Lärarnas arbete med uppföljning av elevernas kunskapsutveckling och arbete med stöd och särskilt stöd är centralt för elevernas lärande. Av skollagen framgår att utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov och att barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. I skollagen anges också att om en elev är i behov av särskilt stöd ska han eller hon ges ett sådant stöd. Detta gäller även för förskoleklassen. Vikten av tidiga insatser kan inte underskattas. Regeringen har därför som mål att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in tidigt för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde eleven. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit eller aviserat en rad åtgärder som syftar till att ge bättre förutsättningar för ökad måluppfyllelse genom att den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper stärks. Exempelvis aviserar regeringen att en så kallad läsa-skriva-räkna-garanti som kommer att utredas med målsättningen att ny lagstiftning ska kunna träda i kraft . En läsa-skriva-räkna-garanti säkerställer att insatser sätts in så fort en lärare eller annan skolpersonal upptäcker att en elev är i behov av stöd eller särskilt stöd. Detta kan innebära att insatser sätts in redan i förskoleklassen. En annan viktig del i arbetet med tidiga insatser är att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i lågstadiet. Det är angeläget att säkerställa att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen flera åtgärder för att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3 i och motsvarande skolformer. Regeringen ställer sig positiv till obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt matematik för årskurs 1. De obligatoriska bedömningsstöden ger lärare ett forskningsbaserat stöd i arbetet med att följa upp elevernas kunskapsutveckling i syfte att redan under den första årskursen identifiera såväl elever som behöver stöd i sin läs- och skrivutveckling eller matematiska utveckling, som elever som behöver extra utmaningar för att kunna nå så långt som möjligt. Regeringen har därför aviserat i budgetpropositionen att obligatoriska bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och i matematik i årskurs 1 kommer att införas . Obligatoriska bedömningsstöd införs därmed enligt den plan den tidigare regeringen lade fast och kan ses som en naturlig del av hela läsa-skriva-räkna-garantin från förskoleklass till årskurs 3. För att ytterligare öka möjligheterna att fånga upp de elever som har eller som bedöms riskera att få problem med läsförståelsen avser regeringen att införa kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1. 109 (M): Jag tackar för svaret. Att alla elever som behöver stöd ska få det och att stöd ska ges är vi överens om mellan regeringen och Alliansen, likaså om behovet av fler speciallärare och mindre klasser. Vi är också överens om att det borde bli obligatoriskt att börja skolan, alltså att vistas i skolans lokaler, . Regeringen vill ha en obligatorisk förskoleklass, något som i princip inte innebär en så stor skillnad jämfört med eftersom en så stor andel av sexåringarna redan går i förskoleklass. Alliansen föreslår en tioårig grundskola med skolstart . Förskoleklassens verksamhet ser väldigt olika ut i olika delar av landet. Bland andra har lyft fram att förskoleklassens uppdrag inte är helt tydligt. Med tanke på diskussionerna om likvärdighet innebär det ett problem att förskoleklassen på vissa håll är en fortsättning på förskolan medan den på andra håll är helt integrerad i skolan. Det som regeringen aviserar , att de ger i uppdrag att förtydliga uppdraget för förskoleklassen, är därför bra, men viktiga delar saknas fortfarande. Svenska elever får under sin skoltid mindre undervisningstid än elever i de flesta andra . Vi är också rätt ensamma om att börja skolan så sent som . Det kommer att krävas flera åtgärder för att förbättra våra skolresultat. Och jag är övertygad om att en tidigare skolstart med ett tydligt uppdrag och tydliga mål redan kan påverka resultaten i skolan positivt. Det kan tyckas att våra förslag är väldigt lika, men det finns viktiga skillnader. En skillnad är att i och med att vi gör tioårig gäller kursplanerna i de olika ämnena på lågstadiet även sexåringarna. Det innebär att det finns ett centralt innehåll som ska gås igenom och att det finns kunskapskrav i de olika ämnena. Det är en förutsättning för att kunna följa upp eleverna och ge rätt stöd att det är tydligt vilka mål som de bör ha uppnått. En annan avgörande skillnad mellan regeringens och Alliansens förslag är vilka som ska arbeta med sexåringarna. krävs inte behöriga lågstadielärare i förskoleklassen. Det räcker med förskollärare. Den stora skillnaden mellan de två yrkeskategorierna är att lågstadieläraren har utbildning i att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling. Det har inte förskolläraren. I förskolans pedagogik ingår inte att bedöma enskilda barn, utan där bedöms i stället verksamheten som helhet och själva verksamhetens utveckling. Det är en väsentlig skillnad om man vill att enskilda elever ska få tidigt stöd om de behöver det. Jag ställde också frågan till utbildningsministern hur elever med svårigheter ska kunna fångas upp tidigt om de som arbetar med barnen inte har kompetensen att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling. Den frågan har jag inte fått något svar på. 110 (M): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag vill fortsätta där slutade. Du säger i ditt svar att det är viktigt att barnen fångas upp . Vi är helt överens om det. nämnde detta med grundskollärarnas utbildning, att de har en utbildning att bedöma barns kunskapsutveckling. Du säger att du vill ha kunskapsbedömning i läsförståelse från årskurs 1. Jag förstår inte skillnaden. av barnen går i förskoleklass. Det är en egen skolform. I en del kommuner bedrivs den på förskolorna. I många kommuner bedrivs den i skolorna. På alla de skolor som jag har besökt, fackföreningar och andra som jag har talat med säger man att det vore rätt bra att renodla detta, det vill säga att med förskoleklassen – det vi kallar för nollan – göra till en tioårig grundskola. Det är det vi föreslår. Jag måste säga att jag är lite förvånad över att man inte kan tänka sig att gå med på detta utan bara säger att den ska bli obligatorisk i stället. Det spelar ju ingen roll när det är som redan går där. Däremot skulle vi få fler undervisningstimmar. Barnen skulle kunna börja lära sig tidigare och fångas upp tidigare. I de flesta länder börjar barnen tidigare än . Jag skulle gärna vilja ha ett svar från dig på hur du ser på den tanke som vi har. Vi talar väldigt mycket om överenskommelser över blockgränserna. Då borde man väl kunna lyssna på det andra laget i det här läget och säga: Okej, vi inkorporerar förskoleklassen, och då blir tioårig. Det borde inte kosta så mycket. 111 (FP): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret men också för en väldigt viktig interpellation och aktuell fråga, inte minst . Jag tycker att i sitt inlägg mycket tydligt berättade om de utmaningar som vi står inför och de möjligheter som den fråga som vi här lyfter fram innebär. Det är viktigt att möta förväntningar om att man kanske kan lära sig läsa lite grann och att möta dem som har risk att halka efter lite grann. Det är viktigt att man får en riktigt bra start i skolan för att man sedan ska kunna lyckas också i den övriga delen av och gå vidare till gymnasiet. Det är stor skillnad runt om i landet. En del kommuner har en förskoleklass som är nära integrerad med lågstadiet i F2, F3 eller F1, medan andra har en förskoleklass som ibland är alldeles för sig själv. Det blir ganska konstigt och byråkratiskt för föräldrarna om man har en verksamhet som är helt fristående och sedan ska gå vidare till nästa eller att den är kopplad till förskolan. Det finns en viss skillnad i hur pedagogiken förs beroende på om man kopplar förskoleklassen till förskolan eller om man kopplar den till lågstadiet, där den lärande leken eller det lekande lärandet kan variera ganska mycket och det därmed blir olika start. Därför är det viktigt att fundera på, som regeringen nu gör, hur man bättre styr upp förskoleklassen. Min slutsats är att det är rimligare att föra över förskoleklassen till en tioårig grundskola och ett fyrårigt lågstadium. Som utbildningsministern säger i sitt svar har man också rätt till särskilt stöd i förskoleklassen, enligt skollagen. Frågan är bara vad detta relaterar till. När man inte har kursplaner och kunskapskrav i förskoleklassen, vad relaterar då det särskilda stödet till? Det vore mycket smartare, mycket tydligare och en mycket bättre start för de allra flesta att ha kunskapskrav och kursplaner för lågstadiet som man har på sig att nå. Då kan man relatera till det särskilda stödet och se till att fler får en riktigt bra start. Jag tycker att det finns problem i detta. Dels är det olika i olika kommuner, dels är det en otydlig och byråkratisk struktur. Man kan också diskutera formen. föreslog regeringen ett ökat samarbete inom skolpolitikens område. Dagen efter ger man nya utredningsdirektiv till grundskoleutredningen. Där skulle man ha kunnat kontakta Alliansen för en gemensam skrivning om man vill ha ett samarbete. tar man initiativ till den nya läroplansskrivningen för förskoleklassen. Det landar i två frågor till utbildningsministern. För det första: Vad är egentligen huvudskälet till att regeringen inte vill ha en tioårig grundskola? För det andra: Varför väljer man konfrontation i just denna fråga, där vi trots allt skulle kunna mötas? 112 Utbildningsminister (MP): Jag upplever inte att detta är en diskussion som förs i särskilt konfrontativ ton. Vi har en stor utmaning, vilket vi alla understryker, och det är att vi sätter in stöd till elever med behov av särskilt stöd alldeles . Vi ger faktiskt mest särskilt dokumenterat stöd i nionde klass, och som alla förstår är det för sent för de flesta eleverna. I de bästa skolsystemen i världen sätter man i stället in stödet tidigt, när barnet är sex sju . Dit måste vi gå också i . För att göra det behöver vi se till att alla sexåringar börjar i skola. Vi har gett att se hur en plan kan se ut för att göra förskoleklassen obligatorisk och, vilket är mitt svar till , att titta på om det innebär att förskoleklassen blir en del av eller fortsätter att vara en egen skolform. kommer att titta på detta och lägga fram alternativ både med förskoleklassen som fortsatt egen skolform och med förskoleklassen som en del av . Man tittar på de olika alternativens innehåll och vad det innebär med gällande rätt och förordningar. Detta ska lägga fram förslag på, och i båda fallen handlar det om en obligatorisk skolverksamhet för sexåringar. Precis som konstaterar är det inte här skillnaden mellan partierna, i den mån det finns någon skillnad, går att finna. Vi vill också, precis som interpellanten och de andra debattörerna, göra förskoleklassen och den verksamhet som erbjuds sexåringar likvärdig över hela landet. Det är anledningen till det uppdrag som har fått. Det är ett sätt att göra detta snabbare än den strukturförändring som sker genom . Det motsäger inget som kommer genom , men vi får ett särskilt avsnitt i läroplanen som rör förskoleklassen för att få ett likvärdigt innehåll i förskoleklassen över hela landet. Vi vill också se till att förskoleklassens unika verksamhet som brygga mellan förskola och grundskola stärks. Här utgår vi från den forskning som vi har tillgänglig. Det handlar dels om undersökningar där man genom PISA-provet konstaterar att prov som 15-åringar gör påverkas av vilken tillgång de har haft till förskolepedagogik som barn, alltså vad de har haft för pedagogisk verksamhet före provet. Så stor effekt kan en god förskolepedagogisk verksamhet ha. Dels handlar det om resultatet av den utredning som den förra regeringen tillsatte under rubriken ”I rätt tid”, som just tittade på skolstart. Man konstaterade att det är mötet mellan det lekfulla lärandet, förskolepedagogiken och i de tidiga åren som avgör vilken start man får i skolan. Det möte som förskoleklassen kan erbjuda när den fungerar som bäst vill vi ta fasta på och skapa en likvärdighet över hela landet. Det innebär att förskoleklassen får bli en brygga där grundskollärare och förskollärare möts. Här finns måhända en skillnad mellan oss. Jag skulle inte uttrycka mig som att det räcker med förskollärare. Jag upplever och vill beskriva förskollärare som akademiskt skolade experter på små barns lärande. Jag tycker att det är bra att sexåringar får vara i en verksamhet där de både möter förskollärare och grundskollärare. De möter på det sättet två lärarkategorier där några har utbildning i att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling, för att använda beskrivning, och andra har en utbildning i lekfullt lärande. Detta möte är bra. Avslutningsvis, herr talman, behöver vi skärpa verksamhetens inriktning mot basfärdigheterna i förskoleklassen. Det är målet med en läsa-skriva-räkna-garanti. Vi tar vidare det som börjar med införandet av kunskapskrav i ettan till en läsa-skriva-räkna-garanti från förskoleklass till årskurs 3. Jag tror inte att det kräver att vi har kunskapskrav också för sexårsverksamheten av den anledningen att det införts kunskapskrav i ettan som man kan arbeta mot, men man får en strukturerad verksamhet. 113 (M): Vi har sedan öppnade hört många statsråd i talarstolen kalla sin regering samarbetsregering. När det gäller lågstadiet och skola för sexåringar har och Socialdemokraterna närmat sig Alliansens skolpolitik, och det finns många punkter där vi är överens. Jag är glad över att ni har för avsikt att fullfölja alliansregeringens förslag att införa obligatoriskt bedömningsstöd i de tidiga skolåren. När det gäller sexåringar borde det vara möjligt att hitta en överenskommelse. lyfter fram utredning om att en god förskola påverkar PISA-resultaten. Det har dock inget samband med den diskussion vi har eftersom man kan ha god förskola till och med att barn är och sedan börjar de skolan när de är . finns det inget krav på att det ska vara utbildade lågstadielärare i förskoleklassen. Genom att göra tioårig och göra förskoleklassen till det första riktiga skolåret ställs det krav på att det ska finnas behöriga lågstadielärare med den kompetens de har. Det hindrar inte att man kan ha förskollärare i förskoleklassen, och det hindrar inte att man kan jobba mer lekbetonat och med förskolepedagogik. Den viktiga skillnaden är att man har en utbildad lågstadielärare som har ansvar för verksamheten. Jag har förstått att det för del handlar mycket om att värna de förskollärare som arbetar i förskoleklassen. Det går att hantera med olika former av övergångsregler och med möjlighet att komplettera sin utbildning. Ni har föreslagit att det ska införas en läsa-skriva-räkna-garanti i lågstadiet. Det är en jättebra idé, men ska den kunna bli verklighet måste vi bättre ta till vara den tid som sexåringarna tillbringar i skolan. För oss moderater är det viktigast att eleverna får stöd tidigare, och ska vi åstadkomma det är jag övertygad om att det behövs tydliga kursplaner och kunskapskrav även för sexåringar och legitimerade lågstadielärare som är med och ansvarar för undervisningen. 114 (M): Det låter bra. Jag ser en liten öppning. Min fråga var ju varför det är så svårt. Det känns som att bara för att förslaget kommer från Alliansen kan vi inte komma överens. Men inom skolan borde vi kunna komma överens. Precis som sa handlar det om vilka som ska undervisa, det vill säga lågstadielärare. Vi har stor brist på förskollärare inom förskolan, så det blir nog inget stort problem. Det ser olika ut i olika kommuner eftersom man får lov att välja. Om förskoleklassen blir en del av ska det vara i skolans värld och med ett bra fritis . Jag håller helt med om att det behöver satsas på fritis. kan denna likhet inte garanteras. Jag har sysslat med mycket inom skolverksamhet, och det blir så enkelt om vi säger att skolstarten är . Då är det även de som ska dit. Vi fångar upp barnen tidigt och har utbildad personal. Det kan vara förskollärare i klassen också; det gör inget. På detta sätt blir det mer likvärdigt över hela landet, och vi kan möta olika barn . går de flesta barn på förskola, och det finns en garanti för tre- till femårsverksamhet. I många andra länder börjar barnen vid sex eller ålder. Jag har ett barnbarn som kommer att börja , och det är obligatoriskt. Jag tror att vi ska ta vara på att barn har väldigt lätt att lära sig i dessa åldrar. Det är trevligt att jag hör en öppning och att vi har en samsyn. Jag hoppas att vi kan hitta rätt i detta. Mitt mål är att ni ska lyssna till oss och införa en tioårig grundskola. 115 (FP): Jag välkomnar att lyfter fram forskning som visar att en bra förskola leder till goda resultat i och i skolan i övrigt. Det är ett viktigt konstaterande. Kanske kan det lära oss att inte alltid bara tänka tanken ”låt barn vara barn”, för barn vill lära sig. Barn tycker att det är roligt att lära sig. Barn lär sig när de leker, och de leker när de lär sig. Det måste vi fånga upp. Denna forskning leder dock inte till slutsatsen att man måste ha en särskild skolform som heter förskoleklass. Det forskningen säger är att man måste ha höga pedagogiska ambitioner för barn . Ju fler som möter höga pedagogiska ambitioner tidigt, desto fler kommer att klara väl och lyckas vidare i gymnasieskolan, på högskolan och på arbetsmarknaden. Mötet med engagerade och duktiga pedagoger som kan se det enskilda barnets möjlighet till utveckling är det som gör det. Det är inte att man har ett särskilt kapitel i skollagen som heter Förskoleklass. Det är inte att man har en särskild skolform som heter just så som är förklaringen till varför forskningen visar att tidig pedagogisk verksamhet ger bra effekt på fortsatt utveckling och utbildning. Mina frågor kvarstår. Vad är det egentligen som ligger bakom att regeringen är så skeptisk och avvisande till tanken på en tioårig skolgång och en tidigare skolstart? Varför gör regeringen de här förändringarna när man vet att det i finns ett väldigt starkt stöd för att gå över till en tioårig skola i stället? Hur tänker regeringen hantera de pengar som alliansbudgeten har lagt på att vidareutbilda förskollärare som befinner sig i förskoleklass nu när regeringen tydligt visar att den inte tänker genomföra en tioårig grundskola, som den här reformen vilar på? 116 Utbildningsminister (MP): Man får nog lyssna lite speciellt för att höra att jag skulle vara skeptisk till att vi går från att av alla sexåringar är i en pedagogisk verksamhet med läroplan till . Den reformen kommer vi att genomföra , och jag är övertygad om att vi kommer att kunna samarbeta om den på ett bra sätt. Där finns ingen skepsis hos mig. Jag håller helt med när hon säger att barn har lätt för att lära sig och att de har rätt att lära sig.