prot · H30917 · 2015-10-21 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i . vice talmannen förklarade vald till § 3 Meddelande om namnändring vice talmannen meddelade att (MP) ändrat namn till . § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:52 Interpellation 2015/16:52 Företagarnas syn på regeringens skattepolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:55 Interpellation 2015/16:55 inflytande på filmpolitiken av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. § 5 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM8 Rådsrekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden KOM(2015) 462 till arbetsmarknadsutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RIR 2015:18 Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar § 7 Riksrevisorernas årliga rapport betänkande 2015/16:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport (redog. 2014/15:RR5) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 betänkande 2015/16:NU6 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123) 1 (M): Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Energi är avgörande för både hushåll och företag. Vi tar som privatpersoner det lite grann för självklart om vi ska ladda vår telefon, tända en lampa eller starta en tv-apparat. Vi utgår naturligtvis från att elen alltid ska finnas där utan undantag och utan avbrott. På samma sätt är det för företag. Det är kanske ännu viktigare om vi talar om företag som finns inom el- och energiintensiv del av den svenska industrin. Där kan ett kort avbrott på bara en bråkdel av en sekund ställa till otroliga problem. Det kan stoppa en hel fabrik och generera kostnader på miljonbelopp för att kassera eller slänga varor som har gått sönder eller helt enkelt för att få igång produktionen på nytt. Hushåll och företag ska kunna räkna med att ha en väldigt trygg energiförsörjning. Det ska ske till rimliga priser och naturligtvis med en så liten miljöpåverkan som det bara går. Historiskt har vi i klarat den uppgiften väl. Vi har haft konkurrenskraftiga priser och en hög försörjningstrygghet. har till skillnad från egentligen de flesta länder haft en elproduktion som är nära nog koldioxidfri. Här och i klarar vi det svenska el- och energisystemet på ett bra sätt. Vi klarar behovet av både el och energi. Däremot kommer det ett antal större utmaningar för . Hur ska vi klara effektbalansen på ett antal års sikt? De låga elpriser som finns nu gör att egentligen alla investeringar trycks undan. Ingen investerar i någonting nytt, kanske inte ens med subvention. Hur ska då nödvändiga investeringar kunna komma till? Det finns ett antal lite större utmaningar för på energiområdet. Det är viktigt att se dagens debatt, diskussion och beslut i det sammanhanget. På samma sätt är det viktigt att dagens diskussion om energipolitik lyfts in i ett sammanhang med de lite större utmaningarna för . Det finns ett framväxande utanförskap som slår mot unga och utrikes födda. Men kanske en ännu viktigare koppling till energipolitiken är villkoren för företag och industriell verksamhet. Det kan låta högtravande om vi talar om globalisering, konkurrens och sådant. Men i princip varje företag i utmanas av en konkurrent som kan finnas i samma stad, någon annan del av eller väldigt ofta i ett annat land i en annan del av världen. Ska vara företags- och industrilandet också krävs konkret handling och politiskt ledarskap. Då krävs att man gör saker som ger bra villkor för transporter, kvalitet i utbildning och aktiv handelspolitik, men också en väldigt trygg energiförsörjning är en viktig del i detta. Vi kan se att vi har en regering med S och MP som talar mycket om industri. Problemet är att de i konkret handling gör saker som mycket äventyrar industrilandet . Vi kan se det när man försvårar och fördyrar transporter. Vi kan se en otydlighet i handelspolitiken och kraftiga skattehöjningar på arbete och företagande. Vi kan också se det i att de saknar en plan för energipolitiken och en trygg energiförsörjning. Det är lite anmärkningsvärt att regeringen nu gör förändringar i det korta loppet som leder till väldigt stora förändringar . Det sker med att det finns en , en statlig utredning. Ambitionen med den är att sitta ned tillsammans mellan partierna och se: Finns det en grund för att nå en bredare överenskommelse? Det är ett gott uppdrag och är naturligt därför att en bredare överenskommelse är bättre än en smalare sådan. Men det är ändå anmärkningsvärt att regeringen väljer att fatta beslut vid sidan av kommissionen. Det är också anmärkningsvärt att det händer ganska lite i kommissionens arbete. Låt vara att det är studieresor och seminarier. Men ännu har kommissionen inte kommit in i någon reell substantiell diskussion om det som är de riktigt stora energiutmaningarna för . Det är oroande att vi har en regering som inte tar det politiska ledarskapet. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 ska fatta beslut om regeringens förslag att subventionera mer ny förnybar energi. kommer att rösta nej till det förslaget, och vi gör det av tre skäl. Det första är att redan för fattade beslut om en samlad klimat- och energipolitik. Det var ett stort paket som innehöll en serie av olika saker. Det handlade om till exempel styrmedel och skatter på olika sätt. Det handlade om inriktningen för olika energislag såsom synen på vattenkraft och kärnkraft. Det innehöll också en väldigt hög ambition för att stötta in ny förnybar energi i ett system tillsammans med med fram . Då antogs ett samlat, långsiktigt paket hela vägen med väldigt hög ambition vad gäller den viktiga nya förnybara energin men också en långsiktighet som väldigt ofta är det som olika aktörer frågar efter. Det kan vara energiföretag, investerare eller kunder. Det är då naturligt att hålla fast vid det av långsiktigt fattade beslutet. Ingen tjänar på den ryckighet och osäkerhet som regeringen har gett upphov till genom att avlämna en proposition som sedan har dragits tillbaka och att osäkerhet råder om vad som ska gälla. Det andra skälet är att regeringen med en kombination av att subventionera in mer ny förnybar energi och en kraftigt höjd kärnkraftsskatt ganska ordentligt ändrar spelreglerna på den svenska energimarknaden på ett oklokt sätt. Regeringen äventyrar då en trygg energiförsörjning. Man äventyrar en energiförsörjning utan att egentligen ha en plan för den långsiktiga energipolitiken. Det tredje skälet för oss handlar om att vi har historiskt låga elpriser. Vi kan titta på investeringsförutsättningarna. Om man läser av ser man att det handlar om att närmast ingen investerar i någon ny kraft även om de får en hög subvention. Det innebär i praktiken att om man ökar subventionerna, allt annat lika, trycker man ned elpriserna ytterligare utan att det egentligen finns någon efterfrågan på marknaden i det perspektivet. Det rimliga borde i stället vara att hålla fast vid det av fattade långsiktiga beslutet som ger en väldigt hög ambitionshöjning vad gäller förnybar energi utan att äventyra en trygg energiförsörjning i på det sätt som regeringen nu gör. Därför kommer jag att yrka bifall till reservation 1. Ska leva upp till orden i högtidstalen om saker som industri och konkurrenskraft krävs det politisk handling och politiskt ledarskap. Att som regeringen nu gör fatta ensidiga beslut som äventyrar en trygg energiförsörjning är visserligen en handling. Men jag tycker inte att det är att visa ett sunt politiskt ledarskap sett till de större utmaningar möter både som helhet och när det gäller energipolitiken. I detta anförande instämde (M). 2 (SD): Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 debatteras näringsutskottets bestänkande nr 6 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 och regeringens proposition om detta. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Jag vill klargöra att om vår reservation skulle falla i den förberedande voteringen under punkt 1 kommer vi att stödja reservation 1 då den även inkluderar ett bifall till vår följdmotion i betänkandet. Elcertifikatssystemet är ett stödsystem som är tänkt att stimulera så kallade förnybara energislag. Systemet har sedan införandet 2003 bidragit med ett flertal positiva effekter. Speciellt vad gäller nyetablerad baskraft i kraftsystemet har man fått in vattenkraft och kunnat uppgradera kraftstationer, man har fått in kraftvärmeanläggningar och man har installerat turbiner från tidigare fjärrvärmeverk. Men har det övergått mer och mer till att uteslutande handla om subventioner till väderberoende kraftslag, främst vindkraft. Av de elcertifikat som utfärdades under de inledande åren gick till kraftproduktion som är planerbar och därmed inte beroende av väderförutsättningarna för att kunna leverera kraft. Det är en nivå som sedan successivt sjunkit år och som uppgick till enbart . I stället går numera två av tre utfärdade elcertifikat till vindkraften. Det kommer att rulla på och bli mer. Vad gäller ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet konstateras det i regeringens proposition att många remissinstanser tillstyrker den. Utan en okritisk granskning kan det skänka läsaren en känsla av viss tyngd hos regeringens förslag i propositionen. Men när man närmare läser vilka remissinstanser som tillstyrker förslaget ser man att det är , Vind, Svensk Vindenergi, , HSB, och Kraft. Det är alltså parter som är stora mottagare av de här subventionerna och som anser att det är ett bra förslag att man får ännu mer subventioner. Det kanske inte borde förvåna särskilt många över huvud taget. är listan över de aktörer som är direkt negativa och kritiska till regeringens förslag diger. Där kan man hitta , och naturresursekonomi, Fastighetsägarna, , , som är basindustrins energisamarbete, , Energi , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas , Svebio, Statkraft, Svenska , och . Listan av kritiska remissinstanser går knappast att nonchalera och bör mana till viss eftertanke. utgångspunkt gällande elcertifikatssystemet är att det bör avvecklas i sin nuvarande form samt att den långsiktiga ambitionen på det energipolitiska området är att alla former av marknadssnedvridande subventioner ska fasas ut för att sträva efter en teknikneutral konkurrens på elmarknaden. För många av de anläggningar som har uppförts med hjälp av elcertifikatssystemet är det ett faktum att de saknar en grund för att kunna bära sina egna kostnader i det rådande marknadsläget. Tillkomsten för många av dem är helt avhängiga politiska styrmedel och fortsatta subventioner som vi här debatterar. Dess tillkomst har till den avreglerade elmarknaden skapat ett överutbud som det helt saknats en efterfrågan på, vilket nu har gått så långt att subventionerna och stödsystemen lett till en självkvävande elmarknad där man får svårt att få lönsamhet i investeringar och renoveringar av befintliga produktionsanläggningar. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Även det så kallade förnybara drabbas av detta, och vi har redan nu fått se vindkraftsparker som monteras ned , då subventionerna är tillräckliga eller att man hamnar utanför elcertifikatssystemet. Grundproblemet med detta och andra stödsystem är att det snedvrider konkurrensen och stimulerar framför allt intermittenta energislag som inte nödvändigtvis levererar effekt när efterfrågan finns. Ytterst blir det mycket svårt att förstå den politiska poängen i att stimulera fram investeringar i anläggningar som marknaden inte efterfrågar och som kullkastar kalkylerna inom hela kraftsystemet. Till saken hör också att merparten av den så kallade förnybara elproduktionen som tillkommer inom elcertifikatssystemet är av ett väderkänsligt slag som ställer krav på såväl elnätets funktion som behovet av regler- och ersättningskraft både över dygnet och på årsbasis. Det ligger en viss ironi i regeringens agerande för den avreglerade elmarknaden som ska styras av marknadsmekanismer. Som jag tidigare nämnt har elcertifikatssystemet bidragit till att öka utbudet på marknaden, vilket inte helt förvånande har lett till lägre marknadspriser för stunden enligt konstens alla regler. Men när marknaden, det vill säga kraftproducenterna, sedan stänger produktionsenheter i syfte att få upp marknadspriserna för att kunna få avsättning på sina investeringar vill nu regeringen i stället svara med att kompensera denna utbudsminskning med ett ytterligare ökat utbud. Regeringens svar på en fungerande marknadsfunktion blir att ta till mer av samma medicin som skapade problemet från första början. Det är även just förmågan att ha en planerbar kraftproduktion för den förnybara elproduktionen som krävs för att den ska kunna ersätta den för den svenska industrin så betydelsefulla baskraften. Härvidlag utgör helt enkelt inte sol- och vindkraft något alternativ till kärn- eller vattenkraft på detta område. De signaler som är aktuella om en förtida stängning av kärnkraftverk är i allra högsta grad, åtminstone för , oroväckande. Dessa anläggningar, som det på grund av de politiska styrmedlen inte längre finns någon affärsmässig grund för att driva, är strategiskt viktiga för kraftsystem. De beslut som har aviserats riskerar att forcera in i en situation där det råder effektbrist under de kallaste vinterdagarna och . Vi kommer troligtvis även i denna debatt att höra flera företrädare prata mer om terawattimmar och energi och betydligt mindre om behovet av effekt i megawatt efter dessa kommande stängningar. De klimatpolitiska konsekvenserna riskerar även att bli ytterst märkliga med tanke på att den svenska elproduktionen som huvudsakligen består av kärn- och vattenkraft redan är så gott som fri från koldioxidutsläpp. Konsekvensen av de politiska styrmedlen kan paradoxalt nog leda till ökade utsläpp som en följd av större anspråk på naturresurser och ett ökande behov av att bygga ut det för att kunna tillvarata all utspridd sol- och vindkraftsproduktion som regeringspartierna vill ska växa fram. Ytterligare konsekvenser kan bli ökade drifttider på våra oljekondenskraftverk i effektreserven och import av kolkraft för att klara effektbehovet kalla vinterdagar. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Vill vi gå mot en fungerande elmarknad behöver vi sanera marknaden från konkurrenssnedvridande stöd. Elcertifikatssystemet bör därför fasas ut genom att nya investeringar inte tilldelas elcertifikat. En början är att här i avslå regeringens proposition om att höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet. 3 (C): Först vill jag säga att vi i givetvis står bakom vår reservation, men för tids vinnande väljer vi att avstå från att yrka bifall till den. vill ha ett elsystem och ett energisystem som består av förnybart. är en viktig del av det. Vi får inte heller glömma exempelvis drivmedel och uppvärmning. Man sätter gärna likhetstecken mellan energi och el, men egentligen är el bara en typ av energibärare. Det är framför allt elen som vi ska prata om . Elcertifikaten och den ambitionshöjning som regeringen nu lägger fram är på många sätt bra. Elcertifikaten har levererat. Till en låg kostnad för konsumenten har vi fått en stor andel förnybar energi. Vi ser också hur vindkraften har tiodubblats . Även om det nu börjar gå mot ett stopp i systemet har det kommit mycket gott ur det här. Det är också en anledning till varför elcertifikatssystemet behöver justeras. Man behöver justera efter de kvoter som man har beslutat om, och den ambitionshöjning som genomförs tycker vi i är bra. Vi gick till val på att öka ambitionshöjningarna i elcertifikatssystemet, och det är vi nu med och uppfyller. Det finns också fler justeringar som skulle behöva göras i elcertifikatssystemet. Den här propositionen är ett litet steg på vägen, men jag förväntar mig i den kontrollstation som tidigareläggs till 2017, vilket är bra, att man också ser över sådana saker som transparens och information så att man i högre grad ser vilka projekt som är finansierade och inte bara tilltänkta för att skapa bättre förhållanden på marknaden så att man också kan minska den finansiella risken. Jag vill också lyfta fram, för att gå från det positiva till det mer kritiska förhållningssättet, de poänger som de övriga allianspartierna gör i sin reservation. Det gäller för den här regeringen att vara lite försiktig. Vi tycker att det här är ett bra initiativ. Det behöver hanteras . Vi hade nämligen en kontrollstation till 2015. Den ska såklart genomföras . Men man måste vara lite försiktig med de egna initiativ som tas med tanke på att vi har en där vi vill ha en bred, blocköverskridande överenskommelse. Vi kommer exempelvis att behöva hantera hur elcertifikatssystemet ska vara efter 2020 . Det är rimligt att det görs inom ramen för och kanske gärna i ett snabbspår så att det inte drar ut ytterligare. Vi vill också skapa tydligare regler för marknaden. Hur vi gör med elcertifikatssystemet efter 2020 kommer definitivt att påverka elsystemet framåt, och framöver. En uppmaning från till regeringen är att tänka på att det är viktigt med blocköverskridande, breda samtal om man verkligen vill ha blocköverskridande överenskommelser. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Den här propositionen innehöll fler saker . Den innehöll också ett avtal med som sa nej till. Vi sa nej eftersom det innebar att vi skulle lägga skatt på förnybar energi som används för eget bruk. Det är verklighetsfrämmande för oss. Vi vill inte ha vedskatt. Och vi vill inte att man ska skatta när man bakar sitt eget bröd. Den som sätter solpaneler på sitt tak, det företag som gör den stora investeringen för att sänka sin energiförbrukning, ska inte bestraffas med skatt. Den som sätter in treglasfönster eller isolerar bättre blir inte bestraffad med skatt. Ute på nätet är detta en energieffektivisering. Det väljer regeringen nu att skattebelägga. Jag förstår att regeringen behöver ha in skatter på många olika sätt till budgeten, med tanke på utgiftsökningarna. Men det här är helt fel ställe att plocka in de skatterna från. Det är bättre att satsa på miljöskatter som styr bort från saker som är dåliga och inte från saker som är bra. Avtalet som skrevs var dåligt från början. har man dessutom gjort det ännu sämre genom att se till att det inte bara gäller per anläggning utan även per juridisk person. Det finns all anledning för regeringen att fundera en gång till. Regeringen har valt att lägga in detta i sin budget. är tydlig med att man röstar på sin egen budget och att budgeten tas i en helhet. Vi kan bara beklaga att regeringen har valt att göra det på detta otroligt dåliga sätt. Vi kommer alltså att rösta för ambitionshöjningen. Men vi gör det med lite bitter eftersmak på grund av att regeringen har valt att göra på det här sättet. Om man tittar på budget kan man dock se vilket parti som satsar mest på den förnybara energin. Det handlar inte bara om pengar. Det är viktigt att komma ihåg att det inte handlar om att den som har mest pengar också har bäst politik, även om vår budget går längre ekonomiskt än regeringens. För vår del handlar det om sådant som avskaffad momsregistrering för den som mikroproducerar. Det handlar om att fler ska kunna vara med och ta del av de stöd som finns, att vi betar av kön till solcellsstödet betydligt snabbare, att vi satsar på energilager och mycket annat. Men jag gissar att vi kommer att ta den debatten när vi ska tala om budgeten. För oss – och jag tror även för den som läser såväl budgetar som de här handlingarna – är det tydligt vilket parti som står upp för den förnybara energin hela vägen och inte bara enskilda delar. 4 (SD) replik: tog upp lite av det som jag tänkte fråga om. Ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet regleras även i ett bilateralt avtal med . Det avtalet behandlas inte med detta betänkande, vilket förslaget var . har haft hög svansföring kring de här förslagen. De har kritiserat innehållet i förslaget till avtal med hårt. var uppmaning om avtalet var: Gör om! kunde inte gå med på det då. Deras partiledare har också sagt att de kommer att göra allt som står i deras makt för att stoppa regeringens förslag. Frågan är då hur kommer att ställa sig till avtalet när kommer att behandla det. Det borde kunna deklarera här . Jag undrar om de kommer att vara lika tydliga som med att de fortfarande anser att det som gäller är: Gör om! Eller kommer att säga ja till avtalet och medverka till att införa det som de har kallat för solskatt i ett avtal med . Ett senare borttagande av ett sådant avtal skulle i sådana fall fordra ett beslut även i . Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Frågan som jag vill ställa till borde kunna besvaras med ja eller nej. Kommer att stödja avtalet med ? 5 (C) replik: vet att det här ligger i regeringens budget. Det är inte någon enskild fråga på bord. Vi har varit tydliga med att vi tar ansvar för vår budget. Vi i kommer att rösta på vår budget. Vi sysslar inte med utbrytningar. Vi följer den praxis som har arbetats fram och där har varit bidragande i fråga om att ta fram ett budgetpolitiskt ramverk. Det följer vi. Vi röstar på vår budget. Där finns det ingen solskatt. Där finns det inget avtal med , ur den synvinkeln. Hur regeringen har valt att göra detta är upp till regeringen. Budgeten tas som en helhet. 6 (SD) replik: Allt beror på hur man väljer att tolka det. har svårt att se att avtalet med ska betraktas som en budgetfråga. Vi kommer att lyfta ut det så att man har möjlighet att ta ställning till avtalet med . Med tidigare logik är det i sådana fall ja eller nej till solskatt och huruvida vi ska binda upp den solskatten i förhållande till andra länder. Jag fick inget ja eller nej som svar på frågan. Men en konsekvens av agerande är att solskatten i sådana fall skrivs in i ett avtal med och att man säger ja till den. Jag kan inte tolka det på något annat sätt. får gärna förtydliga det ytterligare. 7 (C) replik: Det är spännande att , vad jag vet, uppenbarligen är för att ta bort solskatten. Det är det står här och säger när han försöker locka mig att säga att vi ska ta bort den. Finns den skattesatsen inte med i ert budgetförslag, ? Jag vet inte. Har ni tagit bort skatten på förnybar elproduktion för eget bruk i ert budgetförslag? Annars är det bara ihålig argumentation här. För mig är det väldigt tydligt. Regeringen har valt att lägga in det i budgeten. Det är dessutom en skatt, precis som säger. Det är budgetpåverkande. Då följer vi den praxis som vi alltid har stått upp för i riksdag. Vi tar ansvar för vår budget. Regeringen tar ansvar för sin budget. Vi kommer att rösta på vår budget. Vi röstar inte på någon annans budget. 8 (V): Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Jag håller med Hjälmered om att det är klart att alla i vill kunna tända när det är mörkt. Då ska det lysa eftersom solen inte lyser. Det är alltså ett dilemma vi har. Vi ska debattera näringsutskottets betänkande 6 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015.