prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — står ju ut i ett västvärldsperspektiv. Vi gick i själva verket ut ur finanskrisen med en av västvärldens starkaste ekonomier. Självklart har även vi högre arbetslöshet än vad vi hade före finanskrisen – och det har alla länder – men vi har lyckats bättre än nästan alla andra länder. Och vi har framför allt lyckats mycket bättre än alla som har provat på socialdemokratisk politik i . Det är de som är de stora krisländerna. Apropå valfrihet och skola, , skakade vi hand på friskoleöverenskommelsen på ditt rum, du och jag, när jag var minister och du var i opposition. Sedan dröjde det tills fick riva upp den. Så mycket var den överenskommelsen värd! Vi gjorde ju överenskommelsen just därför att vi båda insåg att vi vill kombinera föräldrars valfrihet med högre kvalitetskrav och få bort avarterna. Vi hade tuffa förhandlingar, men vi nådde en överenskommelse. Om du, , säger att du är beredd att stå för den friskoleöverenskommelse vi slöt och inte lägga till extrakrav är vi såklart också beredda att stå för den. Det var precis det problemet vi var till för att lösa. Jag har noterat att du har lagt dig till med en ny retorik i skolfrågor, . Den är intressant. Vad får du allt ifrån? Men du får passa dig. kommer socialdemokratiska kommunalpolitiker och riksdagsledamöter börja kalla dig ”major”, och det är det värsta som kan drabba dig. 122 Statsminister (S) replik: Det hjälper inte, . Att ljuga gör inte en lögn till en sanning. Om du inte kan betänkande ska jag lämna personligen lämna över ett signerat exemplar. Då kan du se vad betänkandet innehåller. Det innehåller bland annat en reservation där vi hade en avvikande uppfattning, och det gick du med på att vi skulle få driva, . Det är sanningen om betänkande. I årets budget vill ni fortsätta att skära ned på utbildningen. Det är bara att räkna ihop minusposterna. Summa summarum vill ni göra nedskärningar i välfärden med 4,7 miljarder. En femteklassare klarar att räkna ihop minusposterna. Det klarar du också, . Det är över 1 miljard minus på utbildningen. Det står minus på skola, utbildning och studiestöd och minus 75 miljoner på folkbildning. Det är er budget ställd mot regeringens utvecklingsbudget för svensk skola. Det är en tragedi för er del. 123 (FP) replik: Det är en mycket märklig tolkning av en överenskommelse. Våra partier var överens, men ni hade ett särskilt uttalande. Låt mig betona att det var ett särskilt uttalande och inte en reservation. Jag kan skriva under utredningen och lämna över den till dig. I ert särskilda uttalande anförde ni att ni i överenskommelsen inte fick igenom det kommunala veto som ni ville ha. säger ni att det ingår i överenskommelsen och att ni får föra in det eftersom ni har tagit över. Självklart ingår det inte i överenskommelsen. Ni skrev ju ett särskilt uttalande eftersom ni inte fick in det i överenskommelsen. Att nu säga att det som ville ha ingår i överenskommelsen och att vi har accepterat det är trams, . Jag fattar inte hur du har kunnat ägna dig åt förhandlingsarbete tidigare i ditt liv, vilket du ju gjorde . Det är helt obegripligt att ni direkt efteråt driver igenom den fotnot som ni inte fick igenom. Så kan man inte agera. Det är inte seriöst, . 124 (SD) replik: I går ägnade jag mig åt att googla lite. Jag googlade bland annat begreppet liberaler. heter ju liberalerna. Det hörde vi också i anförande. Jag hittade en definition som jag tror att kan skriva under på: Liberaler tror på människan. Frihet är för liberaler inte bara ett tillstånd där var och en kan göra vad hon vill utan en förutsättning för att människor ska kunna växa och utvecklas till ansvarskännande medborgare. anförande var ganska högtravande. sa att han kommer att ta strid för att säkra valfrihet för dem som behöver den, att individen tilltros stor frihet och så vidare. Frihet verkar vara ett centralt begrepp för liberaler. Ändå vill och liberalerna inskränka människors frihet, inte minst barnfamiljers frihet. Det är på grund av som vårdnadsbidraget blev en halvmesyr som ingen är särskilt glad över. har dessutom sett till att vi kommer att få ytterligare kvotering i föräldraförsäkringen genom en tredje så kallad pappamånad. vill gå ännu längre, ska tilläggas. Min enkla fråga till är: Hur rimmar det med den liberalism som talade sig varm för? 125 (FP) replik: Under precis de år då arbetsgivare ska bestämma vilka unga medarbetare de ska satsa på håller de unga medarbetarna, i 25–35-årsåldern, på att bilda familj. Då väljer många arbetsgivare bort duktiga kvinnor för att de inte vågar satsa på dem eftersom de räknar med att kvinnorna kommer att vara borta mycket familjen bildas. De vet ju inte om kvinnorna kommer att vara borta, men de räknar med det och väljer därför bort kvinnorna. Det är den andra sidan av saken. Det påverkar kraftigt kvinnors möjlighet på arbetsmarknaden både lönemässigt och karriärmässigt. För mig handlar ökad jämställdhet i föräldraförsäkringen också om att åstadkomma mer jämställda möjligheter på arbetsmarknaden, och det hänger ihop. Jag medger att det finns en målkonflikt. Jag har en helt annan grundsyn än de rödgröna. Det finns en målkonflikt mellan valfrihet och jämställdhet. Vi säger ja till . Låt oss se vad det ger. Jag är inte beredd att gå vidare med fifty-fifty. Det finns en målkonflikt, vilket pekar på. Det handlar om båda dessa mål: en mer jämställd arbetsmarknad och valfrihet. struntar fullständigt i en jämställd arbetsmarknad; det är inte alls intressant. Det är dock intressant för oss, och därför landar vi i denna avvägda uppfattning. Vi säger ja till en tredje pappamånad, men vi är inte beredda att gå vidare. Vi vill nämligen uppnå båda målen: ökad valfrihet och ökad jämställdhet. 126 (SD) replik: talade om att tilltro individen stor frihet. Jag är övertygad om att det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen inte i första hand beror på det som beskriver utan att den största boven i sammanhanget är att många kvinnor arbetar deltid i offentlig sektor och tjänar mindre pengar, och då är det rimligt att den som har ett heltidsjobb, kanske i det privata näringslivet, fortsätter att jobba. En annan förklaring är att mamman har fysiska förutsättningar som gör det särskilt viktigt att just hon är hemma . Här röstar nej till allt. När vi föreslår rätt till heltid i offentlig sektor är emot. När vi föreslår fler lönekartläggningar är emot. I stället angriper ni familjers frihet. Det rimmar illa med liberalismen. Jag har en undersökning till som visar att av väljare är motståndare till ökad kvotering i föräldraförsäkringen. 127 (FP) replik: Ställer man frågan så, så får man det svaret. Ställer man i stället frågan om det borde vara mer jämställda löner och karriärmöjligheter på svensk arbetsmarknad svarar nästan alla ja på det också. Då finns det en målkonflikt, för det hänger ihop. Det är denna målkonflikt jag försöker resonera kring. Verkligheten är inte alltid svart eller vit, utan vi vill uppnå flera mål . Då får vi göra avvägningar, och det är denna avvägning vi har stannat vid. Du kallar vårdnadsbidrag för frihet, . Du får akta dig, för du hamnar snart i en socialistisk fälla där bidrag och statsutgifter är frihet. Så ser inte jag på det. Ökade bidrag är inte frihet. Vårdnadsbidraget har dessutom fått den olyckliga effekten att det stänger ute lågutbildade invandrarkvinnor från arbetsmarknaden. För att få ut bidraget måste de dessutom hålla barnen hemma från förskolan där barnen borde vara och lära sig svenska. Jag erkänner att det är en målkonflikt mellan valfrihet och jämställdhet. Men vi behöver också arbeta för att få mer jämställda förhållanden på svensk arbetsmarknad. 128 (V) replik: vill sänka ingångslönerna för unga människor. Jag har försökt reda ut hur mycket ni vill sänka dem med, men jag har aldrig fått något svar. Jag tänkte att är dagen då svarar på hur låga ingångslönerna ska bli. När du, , höll ditt sommartal 2015 talade du om att man i offentlig sektor skulle kunna gå ned till av lägsta lön. Då ska man veta att ingångslönen för en undersköterska kan vara före skatt. Det innebär att man skulle tjäna före skatt. Men det är ingen ungdomshyra på lägenheter och inga ungdomspriser på maten på . Hur ska man då klara sig på 13 000–före skatt? Vi har stor brist på undersköterskor. Vi behöver att massor med unga människor utbildar sig till dessa viktiga arbeten i sjukvården som är underbetalda . Hur ska vi få unga att vilja bli undersköterskor när de kan få en inkomst som de inte ens kan klara sig på? har du chansen att berätta hur mycket du vill sänka ingångslönen för en undersköterska med. Vad ska de tjäna? 129 (FP) replik: Vi talar om 18‑, 19- och 20-åringar, och där är problemet att många som inte har någon utbildning går arbetslösa. Det är bakgrunden. och andra på vänsterkanten, framför allt LO, har pressat upp de lägsta ingångslönerna så pass kraftigt att vi till och med har högsta ingångslöner för ungdomar. Därför har vi en alltför hög ungdomsarbetslöshet. Jag såg en debattartikel som handlade om att ungdomsarbetslösheten är överdriven. Det är sant. Den är överdriven när det handlar om dem som går långa utbildningar och som registreras som arbetslösa. Det verkliga problemet är de som inte skaffar sig utbildning. De hoppar av gymnasiet eller slutar på olika sätt, och de får inget jobb. Jag kan berätta för dig , att de socialbidrag man får när man är 19–inte är speciellt höga, och a-kassa har man ännu inte kvalificerat sig för. Min enkla utgångspunkt – den skiljer sig säkert från din – är att det är bättre att man har ett första ingångsjobb, även om ingångslönen är lite lägre när man är , än att man går arbetslös på socialbidrag. 130 (V) replik: Jag tycker att du smiter från frågan, . När du höll ditt tal pratade du om kommuner och landsting som arbetsgivare. De anställer till exempel undersköterskor, och oftast ställs krav på utbildning som undersköterska när man börjar. Du sa att de ska få sänkt lön – av lönen. Det är en månadslön på . Det kan man inte leva på. Både du och jag vet att man inte klarar sig på det. Varför ska någon som gör ett viktigt arbete inte få betalt för det bara för att man är ung? Det tycker jag är obegripligt. Hur ska en ung människa kunna motiveras att utbilda sig om man sänker ingångslönen till av en redan alltför låg lön? Om den genomsnittliga ingångslönen för en undersköterska är 18 000 , , hur mycket ska man ha? Är det 14 000, 13 000 eller 12 000? Hur stor är ungdomsrabatten? Hur stor är rean på unga människor som ska arbeta? 131 (FP) replik: Hur hög ungdomsarbetslöshet ska vi ha, ? Hur många ungdomar ska gå ut skolan utan att få jobb? När är du nöjd? Hur mycket vill du pressa upp lönerna så att fler och fler står utan jobb? Det är ju det som blir följden av dagens lönepolitik. Jag tycker inte och har aldrig föreslagit att staten ska sätta löner, utan det ansvaret borde arbetsmarknadens parter ta. Det man gör nu är att driva upp ingångslönerna så att man får en stor arbetslöshet, och sedan skjuter man över hela notan på samhället, som får betala för arbetslösheten. Parterna bör ta ett ökat ansvar. var inne på detta när han var ordförande för . Då sänkte man i ett avtal lönen till för unga människor som ännu inte är fullärda. Det är den typen av modeller man bör tänka sig eller lärlingssystem som man har i resten av , där man har lägre ungdomsarbetslöshet. Jobb är bättre än bidrag, . 132 (KD): Vi lever i av snabba förändringar. Det är av oro, nya krav, hot och möjligheter, där mycket av det vi tidigare gjort visar sig otillräckligt och där flera gamla svar inte är rätt för nya problem. Hur ser en framgångsrik politik ut för det goda samhället i en ny tid? Vad ska vi göra för att ska vara ett bra land att leva i , och ? Många är de politiska partier och politiker som söker efter svar och lösningar på detta. Det gör mitt parti och jag också. En utgångspunkt för att kunna säga vad vi ska göra är att vi måste förstå vad som gör ett samhälle gott och starkt. Det är inte främst en viss nivå på bnp. Det är inte den specifika utformningen av socialförsäkringar. Det är faktiskt heller inte var exakt vi placerar oss i PISA-mätningarna. Tillväxt, välfärdsframgångar och kunskap är förutsättningar för ett gott samhälle, men det är inte tillräckligt – inte ensamt. Det goda samhället kräver mer. Det kräver gemenskap och tillit. Det kräver värden och hopp. Nästan 1 miljon människor i vårt land tror inte att de har någon att vända sig till om de får problem. Det är en av vår tids viktigaste samhällsutmaningar. Ett de största hoten mot ett gott samhälle är klyftor. När samhället polariseras är det svårt att känna gemenskap. Om skillnaderna mellan dem som har resurser och möjligheter och dem som inte har det blir alltför djupa och framför allt upplevs som nästan omöjliga att forcera blir det svårt att känna tillit. Den största klyftan går mellan dem som har jobb och dem som inte har det och mellan dem som finns i en arbetsgemenskap och dem som står utanför. Någon har sagt att när man får ett arbete handlar livet inte längre bara om överlevnad utan om att investera i en bättre framtid. Vi har gjort mycket under de år som ligger bakom oss, men vi har inte gjort tillräckligt. Utanförskapet har minskat och blivit smalare, men också djupare. Det hänger intimt ihop med integrationsutmaningen, eftersom många av dem som står långt från arbetsmarknaden är utrikes födda. Andra har en funktionsnedsättning eller är unga och har svårt att komma in. Digitaliseringen med dess enorma möjligheter och utmaningar omformar nu snabbt vår arbetsmarknad. Då krävs en politik där alla jobb behövs, också de enkla. Tjänstejobb och sänkta trösklar – vi kristdemokrater vill se förändringar för att möjliggöra det. Vi vill se nystartsavdrag som komplement till nystartsjobben och matchningsanställningar för att långtidsarbetslösa ska kunna få in en fot på arbetsmarknaden. Vi vill bredda RUT-avdraget, som har visat sig framgångsrikt, genom nya tjänster i stället för att förstöra det, vi vill göra vissa förändringar i arbetsrätten och så vidare. Men vi kristdemokrater behöver utveckla vår politik mer för att vi ska kunna nå dit vi vill. Problemet med regeringens politik är att den inte vill ha en utveckling som gör att fler kan komma in. Trösklarna höjs i . De enkla jobben göre sig icke besvär, utan det är högproduktiva jobb som gäller i retoriken. Det är förstås bra, men det räcker inte för att få en inkluderande arbetsmarknad för alla. Det duger förstås inte att föra en politik som slår undan benen för enskildas initiativ, som förstör tjänstejobb och som bankar med en skatteklubba på att arbeta och anställa. Så bygger vi inte starkt. Att det skulle ge fler jobb med högre jobbskatt fungerar möjligen i omvända världen. Där man kan undra om statsministern befinner sig . har som bekant varit Metallbas. Det är nog en och annan som minns rubriken ”Stålmannen som kan ta över efter Juholt” när blev partiledare för . Kanske närde rörelsen en förhoppning om en närmast omnipotent superhjälte som skulle kunna rycka ut och fixa folkhemmets bekymmer. Men alla ni här inne i kammaren som har läst era superhjältetidningar vet att Stålmannen har en falsk dubbelgångare: . ser ut som Stålmannen i tidningarna, men har helt omvända förmågor. har efter valet kommit att få allt mindre likheter med Stålmannen och allt fler likheter med denne och hans omvända superkrafter, om uttrycket tillåts. Där Stålmannen har superblåstlungor för att ingjuta liv i och ge en nödvändig skjuts åt saker och ting har superinsugningslungor, för att suga luften ur saker som entreprenörskap, jobb och anställningar. Det skapar förstås en syrefattig politik med ett idémässigt vakuum. har en annan omvänd superkraft: fryssynen. Den har som vi nu ser stoppat investeringar hos välfärdsaktörer över hela vårt land. Och i stället för Stålmannens berömda teleskopsyn, som gör att man kan se långt in , vilket ju vore bra, har vi fått en inverterad syn som ger ett synfält en kort bit bakom oss. Varför skulle statsministern annars vilja lägga straffskatt på äldre som jobbar, när framtiden efterfrågar ett längre arbetsliv? Det funkar inte riktigt för i den vanliga världen. Därför skapar han i serietidningen en parallell verklighet som är tvärtom. Kanske är detta regeringens mål också i . I Tvärtomsverige kallar man frihet att välja vård för tvång. I Tvärtomsverige blir gåvorna till ideella organisationer högre om man höjer skatten på dem. I Tvärtomsverige blir det fler jobb om man höjer arbetsgivaravgifterna. I Tvärtomsverige vore allt frid och fröjd om det inte vore för en sak: Vi har den verklighet vi har. En av de största utmaningarna för är hur våra barn och unga har det. Trots materiella framsteg ökar den psykiska ohälsan. Fler unga känner oro och ångest . Det gäller särskilt unga tjejer. Goda värderingar får inte riktigt fäste överallt, utan normlöshet och likgiltighet bygger lättare bo i miljöer för unga. Den andningspaus från skolgårdens glåpord som man förr kunde få efter skoldagens slut har upphört. följer mobbningen med hem i mobilen. Unga tjejer och killar ligger sömnlösa i . De går inte och lägger sig och hör ”God natt! Jag älskar dig.” från sina föräldrar, utan det sista som tränger sig in mellan huvud och kudde är ord av hat från blippet på skärmen där det står: ”Hur kan man vara så ful som du är?” De är 8, 9, 10, . I fråga om de lite äldre ungdomarna slår poliser och socialarbetare nu larm om att det finns ett helt nytt mönster i hur de beter sig mot varandra. Det begås övergrepp där offren inte förstår att det är fråga om övergrepp eftersom det har blivit normalt och förväntat – något att stå ut med. Det behöver vi tala om i politiken. Det är en mycket stor utmaning för . Vi har inte alla svar. Politiken har inte alla svar. Men några saker kan och ska vi göra. Vi kan satsa på elevhälsan med första linjens psykiatri. Vi kan vara tydligare om rätt och fel i skolan. Vi kan se till att det skapas ett rättsväsen som bättre prioriterar dessa brott och övergrepp. Och vi kan ge stöd till det viktigaste som finns i barnens liv – deras föräldrar. Ett gott samhälle behöver starka familjer. Men även här tycker jag att regeringen är på väg att leverera tvärtompolitik. Föräldrar behöver känna stöd och anförtros ansvar. I stället vill regeringen ta ifrån dem makt och myndighet. Regeringen vill styra och ställa. Föräldrar som tillbringar tid med sina barn borde hyllas i stället för att utmålas som ett samhällsproblem. Det duger inte. Det är fel attityd. Det är inte föräldrarnas fel. Engagerade föräldrar är nyckeln till att våra barn och unga ska må bättre. Jag tror att vi i större utsträckning måste se föräldrar som partner i arbetet och fråga dem vilket stöd de behöver för att klara sin otroligt viktiga uppgift i den nya tiden. Det är första steget att bygga ett starkare med mer gemenskap. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:629 Interpellation 2014/15:629 Öresundssamarbete av (M) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid på grund av sjukdom. Interpellation 2014/15:635 Interpellation 2014/15:635 Tillämpning av terroristlagen för återvändare av (FP) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är fullt i kammaren och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:643 Interpellation 2014/15:643 Osäkerhet kring ansökningar om jordbruksstöd av (C) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälen till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:682 Interpellation 2014/15:682 Bekämpning av översvämningsmygg av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:KrU9 Litteratur, läsande och språk 2014/15:KrU11 Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund 2014/15:FiU19 Några värdepappersmarknadsfrågor 2014/15:FiU32 En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster 2014/15:UbU7 Statens dimensionering av lärarutbildning 2014/15:UbU13 Ökad individanpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning 2014/15:UbU16 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2014 2014/15:AU11 Arbetsförmedlingen betänkande 2014/15:UU9 2014/15:90 och redog. 2014/15:NR1) 133 HANS (M): Vi får väl se detta som en viss tempoväxling mellan partiledardebatten och Natodebatten: Herr talman! Vi växlar upp! Nordiskt samarbete och samverkan kan ta sig många olika sorters uttryck. Låt mig inledningsvis ange tre aspekter. besökte jag partivänner i regeringsställning i . I en butik vid som jag besökte arbetade från min hemkommun . Han var tillbaka i för att tjäna lite mer pengar. Dessa skulle användas för fortsatta studier hemma i men först också en långresa. hade just nu två jobb i . Det blir inte mycket fritid men en möjlighet till bra inkomst. Med en gemensam nordisk arbetsmarknad kan konjunktursvängningar i de olika länderna pareras. Vi vet att många svenska ungdomar funnit jobb och därmed fått viktiga erfarenheter och meriter i ett annat grannland. Med den höjning av ungdomsarbetsgivaravgifterna som den nuvarande vill genomföra finns naturligtvis risken att detta ännu för kommer att driva yngre än mer till och för att få jobb. Men dessa ungdomar som arbetar är oerhört fina ambassadörer för , herr talman. Arbetsgivare i de övriga nordiska länderna ger ofta uttryck för den lojalitet som visas av de svenska ungdomarna. De visar arbetsglädje, pliktkänsla och en hög servicegrad. och alla andra kan sträcka på sig för de fina jobb de utför. Och den här naturliga rörligheten är en viktig del av vårt . Den andra aspekten är en nyhet från som väckte stor uppmärksamhet och irritation i . I medierna har man nämligen kunnat läsa om en familj som retroaktivt har tvingats betala tillbaka stora summor som de har fått i barnbidrag, detta på grund av att mamman, som barnbidragen betalats ut till, har bott i men arbetat i . Om barnbidragen i stället hade betalats ut till pappan, som arbetar i , hade familjen inte blivit tvungen att betala tillbaka pengarna – detta trots att situationen för familjen i övrigt varit exakt densamma. Vad som borde vara en rent administrativ fråga drabbar en enskild familj med i extra kostnader. Hemma i skakar folk på huvudet åt den här typen av exempel. Den är den här typen av frågor jag hade önskat att få ställa till en regeringsföreträdare, men det får jag göra vid annat tillfälle. Här tror jag att det finns en stor likhet över parti- och blockgränser. Jag tror att det är viktigt att vi prioriterar arbetet mot olika former av gränshinder. Sådant som har drabbat mamman med barnbidraget är ett exempel. Det handlar om sådant som gör det dagliga livet svårare för alla nordbor som är medborgare i ett land men som arbetar eller studerar i ett annat land. Över 15 000 personer arbetspendlar över . Deras arbete bidrar till att regionen är ett av främsta tillväxtområden. Även på andra håll i , exempelvis i och längs den norska gränsen i , finns en omfattande arbetspendling. Trots detta finns gränshinder som för den enskilda medborgaren ofta upplevs som orimliga och som även för ansvariga myndigheter kan vara svåröverblickbara. Frågan om barnbidrag är bara ett exempel på hur dagens regelverk försvårar för den som arbetspendlar mellan två nordiska länder. Liknande fall finns för pappor som har svårt att få ut de pappadagar de har rätt till och för tillfälligt sjukskrivna som har svårt att få ut sin sjukersättning. Andra sådana gränshinder som försvårar men också irriterar är exempelvis svenskar som blir arbetslösa och som förlorar rätten till inkomstbortfallsförsäkring om de är medlemmar av fel a-kassa.