prot · H209102 · 2015-05-22 00:00:00 — Angående detta kan finansministern förstås återigen lyfta fram , som i sin senaste rapport skrev att det finns goda argument för att höja arbetslöshetsersättningen. Den åsikten kan man förstås ha. Men rådet skriver att en sådan höjning av a-kassan ökar arbetslösheten med uppemot 27 000 personer. De ska då adderas till de tusentals unga som kommer att förlora jobbet till följd av höjningen av arbetsgivaravgifterna. Även om jag personligen tycker att det här är dåliga förslag må det väl vara att en regering av en annan politisk kulör vill driva igenom dem. Men jag tycker att man då ska vara uppriktig med konsekvenserna av den förda politiken och stå för dem, inte försöka skönmåla de skadliga reformer som föreslås och genomförs. Finansministerns parti gick till val på att få ned arbetslösheten till den lägsta nivån i EU . Efter vad arbetsmarknadsministern sagt är det lite oklart om detta är ett skarpt mål. Oavsett vilket är det ju ingenting som regeringen genom sina reformförslag tar sikte på. Även detta påpekas av . För att sammanfatta: Regeringen höjer skatten kraftigt på ungas jobb. Man lägger ungefär en tredjedel av pengarna man får in på det som måste betraktas som låtsasjobb och ytterligare lite på skolan. Men en ganska stor satsning görs även på höjda bidrag till människor som inte arbetar. Jag väljer därför att upprepa min fråga: Hur leder detta till att förutsättningarna för företag att anställa och växa stärks, och hur stärker detta ungas förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden? 100 (KD): Tack, finansministern, för svaret och kommentarerna! nämner slopandet av de lägre socialavgifterna för ungdomar. I den kritik mot regeringen som har kommit från , som är ganska dräpande, talar man om att det blir svårt för regeringen att nå målet om den lägsta arbetslösheten i EU till 2020. Man tar också upp att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket och så vidare. Det är ett antal kritiska punkter man lyfter fram. En punkt är höjningen av taket i a-kassan och slopandet av de lägre socialavgifterna för ungdomar, som enligt i stället för att bidra till sänkt arbetslöshet kommer att öka antalet arbetslösa. Det är en oerhörd kritik, som borde få finansministern att sova dåligt . Trots allt är det ju ett mål uppsatt till 2020 om att ha den lägsta arbetslösheten i EU. Det här skulle inte alls bidra. Jag stannar där. I övrigt ansluter jag mig till synpunkter och de frågor som han har ställt till finansministern. 101 Finansminister (S): Det är helt korrekt, det som säger – Finanspolitiska rådets uppfattning är att regeringen bör föra en stramare finanspolitik framåt 2017 och 2018. ligger bedömningarna av vad som är den mest lämpligt avvägda finanspolitiken väldigt nära varandra. Men sedan tycker att man bör höja skatterna mer för att strama åt mer 2017 och 2018. tycker att detta är bekymmersamt. Då undrar jag naturligtvis om avser att ytterligare höja skatterna och föreslå åtstramningar i ekonomin 2017 och 2018. Det är ingenting som man har skrivit om i sin vårmotion eller i Alliansens gemensamma vårmotion. Avser man att göra det? Vilka skatter avser man att höja? Är det någonting man ska skära ned på i välfärden eller kanske i försvaret eller polisen? Vad är det för förslag kommer med? Eller var det där egentligen bara tomt prat? Vad gäller arbetsgivaravgifterna för ungdomar är det, precis som säger, viktigt att vi också ser vad vi använder pengarna till. Vi vet att är arbetslösheten allra högst bland ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Bland dem är arbetslösheten . Här behöver vi verkligen ta till krafttag. Jag önskar att vi kunde ha en lite bredare samverkan i om de här frågorna, för vi ser ju att det är oerhört viktigt för de ungdomarna att kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Därför föreslår regeringen ett utbildningskontrakt – alla ungdomar som blir arbetslösa och inte har gymnasieutbildning ska få möjlighet att slutföra gymnasieutbildningen. Det är klart att om det är svårt för de här ungdomarna att komma in på arbetsmarknaden utan gymnasieutbildning kommer det inte att vara lättare när de är i 30‑, 40- eller 50-årsåldern. Det är viktigt att ungdomar får med sig den här basen, som är så viktig på svensk arbetsmarknad . Vi vet också att arbetsgivarorganisationerna efterfrågar personer med den kompetensen. Vi vill möta varje ungdom för att kunna kombinera yrkesutbildning med jobb och praktik för att hitta vägen framåt för den personen. Men det ska inte bara vara ett erbjudande. För att man ska få ersättning tycker vi också att det ska vara ett tydligt krav från samhället att man slutför sin gymnasieutbildning. Jag har svårt att förstå varför inte ställer upp bakom den idén. Tycker ni inte att det är bra att ungdomar ska jobba och plugga i stället för att som gå långtidsarbetslösa? 102 (KD): , innan jag blev invald i riksdag, var jag engagerad som ungdomspolitiker. En av de frågor som jag och vi drev allra hårdast var den om ungas jobb, om den alltför höga ungdomsarbetslösheten, som var och är en skamfläck på och svensk arbetsmarknad. Vi var väldigt kritiska mot den dåvarande alliansregeringen, mot att den gjorde för lite och ofta . Men problemet är nu inte längre att regeringen gör för lite och för sent utan att den genomför rakt kontraproduktiva åtgärder, som kommer att öka den redan för höga arbetslösheten bland unga. Ingenting tyder nämligen på att ungas ställning på arbetsmarknaden i stärks när regeringen höjer arbetsgivaravgifterna kraftigt. Vi behöver göra mer för att fler unga ska få ett jobb att gå till, men de nedsatta arbetsgivaravgifterna måste vara en grund i detta arbete, som sedan kompletteras med ytterligare jobbskapande åtgärder och absolut utbildning. Jag håller med finansministern om att för få unga i har jobb. Men vi ska göra mer åt detta, inte mindre. Jag kan bara beklaga att regeringen ser ut att stirra sig blind på det senare alternativet. 103 Finansminister (S): Jag tackar för interpellationen. Det är viktigt att vi har möjlighet att debattera ungdomar och deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Men av alliansregering är inte bara arbetslösheten högre än då man tillträdde, utan långtidsarbetslösheten har tredubblats och ungdomsarbetslösheten har ökat. Inte minst har arbetslösheten ökat bland ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Det är därför regeringen nu ser att vi behöver ändra politiken och att den väldigt dyra och ineffektiva skattenedsättningen, som har kostat skattebetalarna , tyvärr inte har haft effekt. När vi nu har provat det är det väl dags kanske även för allianspartierna att inse att detta inte fick den effekt som man hoppades. handlar det om att hitta mer effektiva åtgärder för att få in ungdomar i arbete. Det gäller inte minst att bryta utvecklingen i skolan. Om nästa generation ska få chansen att klara sig på den globala marknaden måste också skolresultaten vändas. Då kan vi inte fortsätta den nedåtgående trend som vi har sett, där skolresultaten rasar snabbare än i något annat jämförbart land. med alliansregering faller skolresultaten i snabbare än i något annat land. Det är en utveckling som måste brytas. Det kan inte bara handa om var läraren ska stå, vad eleverna ska ha på sig eller om man ska ha på mobiltelefonen. Det måste också handla om resurser till skolan. Regeringen satsar resurser på skolan. Det är oerhört viktigt. Vi måste också se till att de ungdomar som har hoppat av gymnasiet får möjlighet att gå klart och att fler av de ungdomar som drömmer om en högre utbildning ska få möjligheten att få det – inte som under alliansregeringen när man kringskar de möjligheterna så att färre i varje generation får möjlighet till en högre utbildning. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:463 om slopat gåvoavdrag 104 Finansminister (S): har frågat mig varför jag vill slopa skattereduktionen för gåvor och om jag tänkt kompensera civilsamhället om skattereduktionen slopas. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Min utgångspunkt är att säkerställa att det finns goda förutsättningar för en stark ideell sektor. Det är angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skatterabatt för gåvor går inte ihop med inkomstskattelagens förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader och ökar komplexiteten i skattesystemet. Konflikten med avdragsförbudet framhölls också vid införandet av den borgerliga regeringen. Skattepengar till enskilda organisationer bör inte fördelas utifrån hur de lyckas få enskilda bidragsgivare. Det är mot denna bakgrund som skattereduktionen för gåvor bör slopas. 105 (KD): Jag vill tacka finansministern för svaret, naturligtvis. Gåvoskatteavdraget infördes på initiativ av främst inom alliansregeringen. Det är en reform som har visat sig vara en stor succé. Jag fick tillgång till siffror . De visar att antalet personer som använde denna avdragsmöjlighet uppgick till 820 000, vilket är en ökning . Totalt skänkte dessa personer 1 ½ miljard kronor till välgörande ändamål inom ramen för avdragsrätten. Det var en ökning . Det är alltså en populär reform, och vi vet att den också har stort stöd bland svenska folket. I en färsk Novusmätning visar det sig att av svenska folket anser att gåvoavdraget ska behållas eller utökas, medan tycker att avdraget bör tas bort. Vi i har också bett att ta reda på hur de största välgörenhetsorganisationerna ser på gåvoavdraget. Vi frågade de 15 största insamlarna i landet och fick svar från 13 av dem. Av dessa svarade 12 att de ansåg att det var viktigt att gåvoavdraget får vara kvar. Vi har med andra ord här en succéreform. Men för att motivera ett slopande av den lyfter finansministern alltså fram att ”skatterabatt för gåvor går inte ihop med inkomstskattelagens förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader och ökar komplexiteten i skattesystemet”. Menar finansministern alltså på allvar att gåvor till ideella organisationer är att se som ”personliga levnadskostnader”? Handlar det alltså inte om solidaritet och medmänsklighet, inte om att ge till andra och att bidra till det goda? Visst gör skattereduktionen för gåvor att skattesystemet blir lite mer komplext. Men är det inte värt det? Och så komplext kan det inte vara. Det funkar ju utmärkt i andra länder. och är två exempel, där man dessutom har möjlighet att göra större avdrag än man har i . styrs för övrigt också av en socialdemokratiskt ledd regering. Jag blir förundrad när jag hör finansministerns svar på min interpellation och måste helt enkelt fråga igen: Är det bra för samhället att människor engagerar sig i och skänker pengar till ideella organisationer, eller är det dåligt? Om finansministern tycker att det är bra, varför vill hon då ta bort ett välfungerande system och de incitament som finns för att öka givandet? 106 (KD): Tack, finansministern, för svaret på interpellationen från ! I budgetpropositionen från regeringen motiverar man det slopade avdraget med att ett sådant stöd ”ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra”. Detta har förvånat ett antal personer som arbetar i den här verksamheten. Det ligger ju i sakens natur att den ideella sektorn är beroende av enskilda personers vilja att hjälpa till. Det är sällan man här i så tydligt ser skillnaden i ideologi. För vänsterregeringen och den ideologi som finns där är det frågan om att ta in alla skatter och sedan fördela dem. Det är av tradition så. Vi kristdemokrater vill att det ges möjlighet för den enskilde att ge av sin inkomst och själv kunna bestämma och rikta en del av sin inkomst – frivilligt, naturligtvis – till en verksamhet som arbetar för att människor i utsatta situationer får ett bättre liv. När man införde det här i ökade givandet . tog upp ett antal väl grundade siffror. När du ger en summa på , som det handlar om, får du tillbaka på skatten. Då kan du också ge den summan, om du vill, till organisationen. Men det finns en klar ideologisk skillnad här. Den är väldigt tydlig, och den gör mig lite fundersam. Hur ser finansministern på värdet av ideella insatser? De här organisationerna gör en väldig samhällsnytta. De kompletterar den offentliga omsorgen, och det civila samhället som komplement är väldigt effektivt. Egentligen gör varje krona där samhällsnytta. Jag är förvånad om inte finansministern ser det. Det ligger i det gemensammas intresse att stärka det civila samhället. Och detta är faktiskt ett billigt sätt. har jag redogjort för hur vi kristdemokrater ser på det här. Jag stannar där så . 107 Finansminister (S): Den ideella sektorn i spelar en väldigt stor och viktig roll. Det sker ett fantastiskt arbete inom den ideella sektorn på många olika sätt. Det gäller inte minst det sociala arbete som ideella organisationer utför. Det är också därför som regeringen har jobbat oerhört hårt för att lösa situationen med moms vid secondhandförsäljning som ideella föreningar genomför. Jag delar helt och syn på hur viktig den här sektorn är. Den formulering som fanns i budgetpropositionen om att man är beroende av enskilda personers vilja att hjälpa till tycker jag var olycklig. Den formuleringen finns inte i den promemoria som har gått ut och kommer heller inte att finnas den dag vi genomför den här förändringen. Det var ett olycksfall i arbetet. undrar hur vi värderar ideella insatser när vi vill avskaffa den här skattereduktionen. Frågan är naturligtvis också hur värderar ideella insatser. Med den här skattereduktionen fördelas nämligen resurser till ideella föreningar utifrån i vilken utsträckning man kan få privatpersoner att donera pengar till föreningarna. Det innebär att man med det system vi har värderar det ideella arbetet i de organisationer som har förmögna bidragsgivare högre än det ideella arbetet i organisationer som kanske inte har lika många sponsorer som har möjlighet att skänka pengar och göra skatteavdrag. Är verkligen de organisationerna mer värda? Är det så vi ska värdera och fördela våra skattepengar? 108 (KD): Precis som påpekade tidigare i debatten är det uppenbart att vi har en helt annorlunda ideologisk syn på det civila samhället än vad finansministern och Socialdemokraterna har. Ja, vi kristdemokrater tycker att det är en styrka om det civila samhället kan bli mer självständigt, mer beroende av privata donationer om man så vill. Vi tycker det. Vi tycker att själva syftet, ändamålet, med det civila samhället är att vara en motvikt till den offentliga sektorn och att vara en motvikt till näringslivet. Finansministern talar om att det skulle vara förmögna bidragsgivare. Det är inte så verkligheten ser ut. Det är personer som kanske skänker några hundralappar till välgörande ändamål, som tycker att det är en bra sak som gör samhället bättre. Det är snarare så det ser ut. Som jag sa tidigare i debatten har vi frågat de största välgörenhetsorganisationerna vad de tycker om gåvoskatteavdraget. Cancerfonden skrev: Skattereduktionen är en viktig fråga för att vi ska ha en stark ideell sektor i . Röda Korset skrev: Det är mycket angeläget att avdragsrätten får behållas. Den har en mycket positiv effekt på givandet i både gåvobelopp och hur många som väljer att skänka pengar. Intäkterna är avgörande för finansieringen av vår verksamhet. skrev: Vi på befarar att vi kommer att se en minskning i givandet om möjligheten till skattereduktion för gåvor tas bort. Plan skrev: Vi ser det som mycket angeläget för vår organisation och för hela den ideella sektorn att behålla skatteavdraget. skrev: Ja, det känns mycket angeläget, och vi märker också att många givare är intresserade av skattereduktionen. Vi befarar att givandet kommer att minska om skattereduktionen avskaffas. För mig är det helt oförståeligt att regeringen vill ta bort denna möjlighet. 109 (KD): Det är inte så ofta vi hör en minister säga att man har en svag formulering i en budgetproposition. Det tycker jag att finansministern ska ha all heder av, liksom att man har arbetat hårt när det gäller momsen på secondhand. Vi behöver inte alltid vara motståndare till varandra, så att säga, utan ibland finner vi en harmoni i våra frågor. Precis som vänder jag mig mot att det skulle handla om förmögna bidragsgivare. Det finns naturligtvis sådana. De har säkert en väldigt stor betydelse. Det har vi sett även globalt. Men här handlar det om en gåva på maximalt och ett avdrag på av den summan. Det tror jag inte handlar om särskilt förmögna människor. Men det är klart att man måste ha lite över för att kunna ge det. Jag och många andra i har ett fadderbarn – det kostar kanske – genom en organisation. Jag har haft det i sju . Jag ska inte förhäva mig på något sätt. Det är många i vårt land som har det. Jag har hjälpt den här killen, i , lite grann med den här summan. Det handlar om skolgång. Han är nu fri från det som man i alla fall trodde var aidssmitta. Det handlar bland annat om utbildning. Vad jag vill säga är naturligtvis: Det civila samhället är ett komplement, och det är väldigt effektivt. Jag ber finansministern att se värdet av det på det sättet att man också låter personer komma loss i sin goda tanke om att ge. 110 Finansminister (S): Ja, jag ser verkligen värdet av ideella organisationer. Det bedrivs ett väldigt viktigt arbete. och tar upp en rad organisationer som bedriver ett oerhört viktigt arbete i . Det handlar om olika former av fadderverksamhet men också om viktig forskning som finansieras via ideella föreningar och ideella organisationer. Det är ett viktigt bidrag och komplement till både den offentliga sektorn och den privata sektorn. tjänar på att ha en stark ideell sektor. Det är bland annat därför som vi har arbetat hårt för att lösa frågan om momsundantaget. Jag måste säga att jag verkligen har uppskattat det stöd som jag har fått i skatteutskottet från en bred palett av partier för att vi från regeringens sida ska kunna lösa den här frågan. Jag har verkligen uppskattat det stödet och känt mig styrkt när jag har fått möjlighet att träffa skatteutskottet. Däremot har vi olika syn på hur vi ska fördela skattepengar. och tycker att skattemedel ska fördelas utifrån hur framgångsrika olika föreningar är när det gäller att få tag på privata , medan jag tycker att det är mer lämpligt att använda skattepengar utifrån hur politiska församlingar fattar beslut. 111 (KD): Som jag tror har klargjorts kan skattereduktionen för gåvor inte ses som något annat än en stor succé. Användandet av reformen har ökat år för år. Svenska folket gillar den och vill att den åtminstone ska vara kvar i sin nuvarande form. Flera av våra största välgörenhetsorganisationer ser avdraget som viktigt för att vi ska kunna ha en fortsatt stark ideell sektor i . De vill utveckla avdraget snarare än att avveckla det. Även om finansministern tycker att detta gör skattesystemet mer komplext så funkar det alldeles utmärkt i andra länder, till exempel i och i , där det avdragsgilla beloppet är betydligt högre än här i . Fokus i den här debatten borde vara hur vi kan utveckla gåvoavdraget. Kan vi också ge företag möjlighet att dra av för gåvor? Kan vi utöka gränsbeloppet? Kan vi inkludera fler typer av gåvomottagare eller ändamål? I stället framhärdar finansministern och regeringen med märkliga hänvisningar till att givmildhet skulle handla om personliga levnadskostnader, att komplexiteten i skattesystemet ökar med gåvoskatteavdraget och att det skulle vara ett problem så stort att man går emot alla dessa välgörenhetsorganisationer och väljer att ta bort avdraget. Jag måste säga att det är en minst sagt märklig syn som finansministern och regeringen har på det civila samhället och dess betydelse för . Det gäller ju också att inte bara tala i ord om hur viktigt detta är utan också arbeta för och i praktisk politik stötta civilsamhället och visa att man gör allt för att det ska växa och bli mer självständigt. 112 Finansminister (S): Jag vill tacka för den här interpellationsdebatten. Jag vill också tacka för frågan. Jag tycker att det är väldigt fint att det finns ett sådant engagemang för den ideella sektorn i . Jag har fått en del interpellationer kring detta och annat tidigare, och jag har märkt att det är många riksdagsledamöter som är engagerade i frågan. Det märks också när jag träffar skatteutskottet. Detta är en styrka för hela , och det är viktigt för de ideella organisationerna att känna detta stöd från och att ledamöter från många olika partier ser det viktiga arbete som den ideella sektorn utför i , både på nationell och på lokal nivå. Det handlar om att stötta forskning, och det handlar om viktigt stöd till människor som bor i andra delar av världen där en extra resurs verkligen gör stor nytta. Det handlar också om det viktiga sociala arbete som bedrivs på lokal nivå. Jag tror att det är en stor styrka att det finns en sådan stor samsyn kring vikten av den ideella sektorn. Däremot råder det inte samsyn kring just skatteavdraget. Jag vill påminna om att utredaren som utredde frågan avrådde från att införa detta avdrag. Min utgångspunkt i detta är att när vi fördelar skatteresurser till de ideella organisationerna bör det ske utifrån de beslut som fattas av politiska församlingar snarare än utifrån hur framgångsrika enskilda organisationer är i att få tag på privata sponsorer och donationer. Där har vi olika syn, men vi förenas i stödet till de ideella organisationerna och det faktum att vi ser att de är viktiga och bedriver ett viktigt arbete. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2014/15:489 om skatteförslag som påverkar landets pensionärer 113 Finansminister (S): har frågat mig vilka konsekvenser ett återinförande av löneskatten för de äldre får för dem som väljer att jobba . Hon frågar även hur jag menar att höjda kostnader för att anställa personer kommer att leda till fler i arbete och fler arbetade timmar. Låt mig först notera att det är anmärkningsvärt att beskriva föregående regerings politik som en jobbmotor med tanke på hur arbetslösheten utvecklades under dess mandatperioder. Därutöver lämnade föregående regering efter sig stora underskott i statens finanser. De stora skattesänkningar som den borgerliga regeringen genomfört i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringens politik är inriktad på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter, som i flera fall visat sig vara ineffektivt. För att genomföra angelägna satsningar som kan bidra till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs nu att skatten höjs. Det är missvisande att bedöma politiken genom att enbart se till enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de vill och kan arbeta. Ny statistik visar att det främst är viljan eller den fysiska hälsan som avgör om man pensionerar sig, inte arbetsgivarens efterfrågan. För att få fler att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Satsningar på högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorg kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre kvinnor och män behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. De arbetande äldre är kraftigt skattemässigt gynnade även efter förslaget om återinförd särskild löneskatt, både på arbetsgivarsidan och på inkomstskattesidan. Därtill gör pensionssystemets utformning att de ekonomiska drivkrafterna för att fortsätta att arbeta är starka. 114 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. är det ju inte så att jag är ensam om att beskriva alliansregeringens arbetslinje som jobbmotor.