prot · H209105 · 2015-05-28 00:00:00 — Det är också viktigt att se vad andra länder gör, för jag tror att vi har mycket att lära. Vad fick justitieministern med sig från besöket? Finns det frågor som vi kan ta tag i och börja arbeta med där vi kan lära av ? 73 Justitie- och migrationsminister (S): Det regeringen gör på det brottsförebyggande området är att försöka lyfta fram detta perspektiv igen. I botten ligger ett gammalt program som heter Allas vårt ansvar och som antogs 1997. Vi vet alla att det har hänt en hel del och att brottsligheten har utvecklats. Då startade vi upp många lokala brottsförebyggande råd runt om i landets kommuner och regioner för att sammanföra de viktigaste aktörerna i det brottsförebyggande arbetet. Det handlar om polis, socialtjänst och skola. Det handlar också om den ideella sektorn så att människor till exempel kan ägna sig åt nattvandring och annat. Jag genomför nu ett antal besök i landets kommuner där jag ser på hur de jobbar. Jag gjorde också en avstickare till eftersom vi vet att man där genomför detta under stark nationell ledning. Det tror jag att vi behöver återupprätta i också när det gäller brottsförebyggande arbete. 74 i (S): Med i denna delegation fanns också representanter för Kommuner och Landsting och . är det kommunerna som ska utföra detta arbete. Har justitieministern någon vetskap om huruvida SKL fick med sig något mer från det besöket? Även har ett ansvar. De ska ta fram analyser och titta på om vi behöver se över vissa delar och få kartläggning på andra områden. 75 Justitie- och migrationsminister (S): kommer att få i uppdrag att uppdatera det nationella program som finns. I samarbete med Kommuner och Landsting kommer vi att försöka stärka det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. På många håll handlar det om att åstadkomma en bättre samverkan mellan de olika aktörer som finns lokalt, såsom kommun, polis, folkrörelser, idrottsrörelse och föräldragrupper. Det handlar om att öka aktiviteten lokalt på ett mer påtagligt sätt . Det är också viktigt att lyfta fram tidiga insatser för de ungdomar som är på väg att hamna i kriminalitet. Ju tidigare vi lyckas bryta en negativ utveckling, desto lättare är det att bryta den. Då krävs en bättre samverkan mellan olika grupper. Regeringens fördelning av ansvaret för handeln 76 HANS (M): välfärd har byggts på omfattande handel med omvärlden. Handel är förutsättningen för att vi ska kunna bli rikare och få utbyte med övriga världen. Regeringen har haft en hög profil och signalerat detta genom att avisera en exportstrategi. har vi i vissa debatter i kammaren diskuterat att regeringen bara har en tredjedels handelsminister, i och med att närings‑, innovations- och handelsministern har alla dessa tre portföljer. Svaret har varit att alla 24 ministrar i regeringen är handelsministrar. Detta skrev handelsminister . Låt mig därför fråga barn‑, jämställdhets- och äldreminister vad hon har gjort för att främja svensk handel som minister. 77 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Eftersom jag har en bakgrund i internationella frågor och känner mig ganska hemma i frågor som handlar om möten med andra länder, andra regeringar, aktörer, organisationer och företag försöker jag vid bilaterala besök lägga mig vinn om att tala om äldreomsorg och innovationer, som står för i stor utsträckning. I har vi mångårig och bred erfarenhet på äldreomsorgsområdet. Vi har också en tradition av både innovation och företagande på detta område. Det är frågor som jag ofta tar upp när jag reser. Det har jag gjort i , i , i och på andra ställen. 78 HANS (M): Jag tackar ministern för svaret. Det låter alldeles utmärkt att barn‑, äldre- och jämställdhetsministern har en agenda för detta. Jag är intresserad av att veta hur agendan ser ut för den kommande tiden som regeringen har, om den nu är framöver eller kanske något kortare. Den svenska tjänsteexporten är väldigt intressant för omvärlden, inte minst när det gäller barn- och äldreomsorgen. Det finns delegationer som kommer från och till för att studera förskolor. Här finns en potential. Det är viktigt att svenska tjänsteföretag inom detta område har en stark referensmarknad på hemmaplan. Det har man bara om man får tjäna pengar, det vill säga göra vinst. Jag är intresserad av att höra vilka insatser ministern avser att göra för att främja just dessa näringar i sitt värv . Ministern är ju även handelsminister. 79 Statsrådet (S): I all ödmjukhet tror jag att jag är ganska lämpad för det. Jag talar ett antal språk, och jag har mycket internationella kontakter. Precis som frågeställaren säger handlar många av mina frågor om barnrättigheter. Förskolan ligger inte inom mitt beredningsområde, men det är sant att många kommer hit för att studera förskolor och deras kvalitet och betydelse för länders välfärd. Det är frågor som många länder vill ha information om liksom hur vi samarbetar med företagare på området. Jag är liksom andra ministrar en del av näringsministerns och handelsministerns strategi för detta. Vi samordnar vårt arbete. Jag ser till att alltid träffa företag när jag reser. De är alltid väldigt intresserade av bland annat jämställdhetsperspektivet. Många svenska företag är måna om att lyfta fram att det är en varumärkes- och konkurrensfråga för dem. Vi har ett gott samarbete i dessa frågor. 80 (C): Jag riktar min fråga till inrikesminister . Den handlar om polisens organisation. Just nu genomförs en mycket stor omorganisation av svensk polis, från 21 myndigheter till 1 myndighet. Syftet är bland annat att garantera en likvärdig och gemensam struktur och bemanning över hela landet och att vi ska ha kvalificerade resurser, kompetens och kapacitet i hela vårt land. Min fråga till statsrådet blir då: Kan statsrådet garantera att reformen genomförs på det vis som riksdag har beslutat och att vi därmed får den fulla bemanning i hela vårt land som reformen ska ge enligt den modell som presenterats? 81 Statsrådet (S): 82 (C): Jag tackar för ett väldigt snabbt svar från statsrådet . Låt mig utveckla min fråga. träffade jag företrädare för svensk polis som uttryckte sig så här: Vi är beordrade att åka runt till kommuner i vårt område och beskriva hur vår polisorganisation ser ut och vilken bemanning och vilka funktioner vi kommer att ha när vi kommer in i vår nya struktur. De uttryckte en oro för att de senare kommer att behöva åka runt och ”pudla” för vad de sagt. De kunde inte riktigt se varifrån resurserna, bemanningen och kompetensen ska komma. Min fråga till statsrådet blir då: Är deras oro obefogad? 83 Statsrådet (S): Jag tror att man ska ta människors och polisers oro för stora omorganisationer på stort allvar. , , , , med flera har varit överens om omorganisationen. Som mycket väl vet är tanken att slå ihop 21 personalavdelningar och 21 it-avdelningar och att jobba effektivare över hela landet och på det sättet frigöra resurser för att få fler poliser närmare medborgarna. Detta sker inte i en handvändning. Vi kommer att få hundratals överblivna chefer och hundratals överblivna skrivbord, men vi ska se till att trycka ut resurserna i verksamheten så att vi når målet om fler poliser närmare medborgarna. Jag hoppas på fortsatta stöd i jakten på att se till att alla dessa polisresurser kommer medborgarna och lokalsamhället till del. 84 (S): Min fråga går till inrikesminister , och den tangerar det som var inne på. Från är det möjligt för polisen att klampa fordon som bryter mot cabotagereglerna eller på annat sätt bryter mot gällande lagstiftning. Hur polisen ska se till att lagstiftningen efterlevs är dock ett problem som till viss del kvarstår. Vi måste se till att polisen får nödvändiga resurser och medel som krävs för detta. Jag tänker närmast på trafikpolisens specialkompetens. Om vi inte lyckas med detta kommer problemet att kvarstå, och det kommer att slå radikalt mot åkerinäringen men framför allt mot hela näringslivet. Min fråga till inrikesministern är därför: Hur avser regeringen att konkret öka polisens resurser, närvaro och kompetens inom området? 85 Statsrådet (S): Låt mig först säga att jag inte riktigt delar oron. Vi har sett otroligt imponerande insatser ute på våra vägar, där fordon efter fordon har kontrollerats och stoppats. I de fall man inte haft pengar eller resurser för att betala böterna har fordon också klampats. Det sker en omsvängning på svenska vägar som kommer att leda till att vi kan stå upp för svensk konkurrenskraft och skapa fler nya jobb inom svensk åkerinäring. Låt mig också säga att vi inte haft så här många poliser i . Vi har aldrig satsat mer ekonomiska resurser på polisen. gör vi den reform som jag redogjorde för i det tidigare frågesvaret och som ska frigöra resurser för att få fler poliser närmare medborgarna och därmed ge utrymme för fler kontroller på våra vägar och ytterligare stärka konkurrenskraften för svensk åkerinäring. 86 (S): Jag tackar för svaret. Det känns som ett glädjande svar som jag kan ta med mig hem till åkerierna och företagen i min valkrets och inte minst till de poliser som jobbar med trafikövervakning och som känner en viss oro. Vi kommer att ha nödvändiga resurser och annat. Jag tackar verkligen för svaret och ser fram emot verkställigheten. 87 Statsrådet (S): Det är bra att är nöjd med svaret. Låt mig dock komplicera det hela lite. Vad vi måste bevaka i organisationsförändringen är att vi ser till att det fortsätter att utbildas trafikpoliser i den tunga verksamheten, så att vi har kompetensen att utföra kontroller. Det är ibland svårt att kontrollera tunga fordon. Det är en sak att göra regelmässiga, vanliga trafikkontroller av personbilister, såsom utandningsprov och fortkörningskontroller, och en annan att kontrollera färdskrivare, kör- och vilotidsregler och så vidare. Vi måste bevaka att kompetensen inte försvinner i den nya organisationen utan att den finns där ute på vägarna, slår vakt om trafiksäkerheten och ser till att svenska och seriösa utländska åkare inte konkurreras ut av åkare som inte följer reglerna. Då måste vi ha poliser ute på vägarna. 88 (FP): Jag vänder mig till statsrådet med min fråga. I går kunde vi på nyheterna i höra att häktningstiderna fortsätter att öka. När unga häktas sker det i princip alltid med restriktioner, det vill säga isolering. Enligt ska barn endast frihetsberövas som en sista utväg och under kortast möjliga tid. Trots detta ökar antalet unga som häktas. Både och har tidigare kritiserat långa häktningstider med restriktioner. Det är bara och tre andra EU-länder som inte har någon bestämd maxtid. Min fråga till är därför: Vad kommer statsrådet att göra för att säkerställa att ungas mänskliga rättigheter inte kränks i svenska häkten? 89 Statsrådet (S): Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ansvarar för frågan om häktningar och de långa häktningstiderna. Vi gör ett antal saker för att komma till rätta med den legitima kritik som har funnits, både när det handlar om häktningstidernas längd och förhållandena under häktningen. När det gäller häktningstidernas längd handlar det framför allt om att kunna avgöra delar av mål snabbare så att vi kan komma undan de riktigt långa häktningstiderna. När det gäller själva utformningen av häktningstiden handlar det om att bryta isoleringen. Där har vi öppnat för möjligheten att överpröva delar av de restriktioner som den häktade utsätts för. Vi ska också öka den mänskliga kontakten man sitter häktad. Jag är inte främmande för att också utreda frågan om ska gå mot en utveckling där vi sätter en yttersta tidsgräns. Det för dock med sig andra nackdelar, och vi riskerar att häktningstiderna för det stora flertalet häktade pressas upp. 90 (FP): Tack för svaret! Jag hade uppfattningen att som barnminister var ansvarig för frågor rörande barn och därmed bevakade barns intressen, så jag undrar i vilka andra frågor som barnministern duckar. Men jag tackar naturligtvis för svaret. Jag undrar fortfarande vad man kommer att göra från statsrådets sida för att verkligen följa konventionen om mänskliga rättigheter för unga som häktas och om man verkligen tänker genomföra detta med maxtid. Jag är glad att du tar upp det. Det är som sagt vi och tre andra länder i hela EU som inte har det. 91 Statsrådet (S): Riksdagsordningen är så utformad att det är det statsråd som har beredningsområdet som är skyldig att svara och inte något annat statsråd, så det handlar inte om att ducka utan om att följa riksdagsordningen. Vill ändra riksdagsordningen får hon skriva en motion om det under allmänna motionstiden. När det gäller häktningstiden för barn händer det att barn häktas i när barn har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet. Då måste vi se till både att den är så kort som möjligt och att de restriktioner som finns är så milda de kan vara. Vi ska se över även maxgräns. Det gjordes inte vi hade en moderatledd regering stödd av parti . Men vi ska titta på den möjligheten. Det är dock inte okomplicerat. Häktningstiderna i de länder som har en maxgräns är inte typiskt sett väldigt mycket kortare än i . Därför är nog åtgärden inte så effektiv som man i första skedet tror. Då vill jag tacka ministrar, statsråd och deltagande ledamöter för dagens frågestund och förklarar därmed denna avslutad. § 8 (forts. från § 6) Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor (forts. TU13) 93 PER KLARBERG (SD): Jag tänkte inleda med att berätta om järnvägsunderhållet eller rättare sagt bristen på järnvägsunderhåll. Alliansen brukar hävda att det aldrig någonsin satsades så mycket pengar på järnvägsunderhållet som vid makten. Det må vara sant, men fakta är följande. –1997 var det förebyggande underhållet av järnvägen och det avhjälpande underhållet, det vill säga panikåtgärderna, . –2014 hade det förebyggande underhållet sjunkit till , och det avhjälpande underhållet var . –1997 var antalet funktionsstörningstimmar inom järnvägen 3 000. –2014 var antalet funktionsstörningstimmar inom järnvägen uppe i 24 000, detta trots att det aldrig någonsin har satsats så mycket pengar på järnvägens underhåll som . Frågan vi måste ställa oss är: Vad har gått fel? Varför har vi en underhållsskuld? Vart har i så fall pengarna tagit vägen? Jag vill påstå att det inte är pengarna som har saknats. Jag vill tvärtom hävda att pengarna för järnvägsunderhållet är fullt tillräckliga. har tillräckligt med pengar för järnvägsunderhållet, men de har inte kontroll över vad pengarna används till. Det finns ett ordspråk som lyder: Vilken tok som helst kan tjäna pengar, men det krävs en klok man att förvalta dem väl. Token i det här sammanhanget är , och avsaknaden av den kloke mannen är total. Ovanför järnvägen finns det en kontaktledning. Kontaktledningen ger ström till tågen. Ovanpå loket finns det en strömavtagare. Det är den som leder strömmen ned till lokets maskiner och övrig strömförsörjning på tåget. Jag vill påstå att kontaktledningen inte slits eller påverkas när ett tåg passerar. har jag precis ljugit. Men jag har nog framfört den minsta lögn som någonsin har sagts i den här talarstolen. Jag har framfört en lögn som var så liten som en hundratusendels millimeter. Det är klart att kontaktledningen slits. För varje tåg som passerar slits kontaktledningen en hundratusendels millimeter. Vi pratar nästan om atomer. På den gamla, goda tiden, då fanns, var det en myndighet som begrep sig på järnvägstrafiken, och då beräknade man att en kontaktledning skulle hålla . Låt mig ta ett exempel. Varje tåg sliter alltså en hundratusendels millimeter på kontaktledningen. En järnvägssträcka som trafikeras av 25 000 tåg slits alltså ned en fjärdedels millimeter , men det är fortfarande knappt märkbart. har det passerat 100 000 tåg, och kontaktledningen har slitits med en millimeter. har det passerat 1 miljon tåg, och kontaktledningen har slitits med en hel centimeter och måste således bytas ut. Detta scenario gällde . sliter tåg fortfarande en hundratusendels millimeter, men trafiken är fördubblad, vilket inte har med i sina underhållsåtgärder. Om jag fördubblar trafiken i mitt tidigare exempel får jag fram följande fakta. 50 000 tåg sliter på kontaktledningen. Det är knappt märkbart. Men har det kört 100 000 tåg, och kontaktledningen har slitits med en millimeter. har det kört 1 miljon tåg, och kontaktledningen är så tunn att den slits av, men tror att den håller . När jag började som lokförare var en nedriven kontaktledning en stor sensation. berodde det på att strömavtagaren på loket var trasig och man rev ned kontaktledningen. går kontaktledningen av på mitten. Tillåt mig att ta fram min mobiltelefon. När vi satt här , , kom det ett viktigt meddelande från . Det löd så här: Det är stopp på tågtrafiken på Västra och mellan och på grund av nedriven kontaktledning. Detta påverkar tågtrafiken på sträckorna till , , , och . Här finns det en nedriven kontaktledning på en väldigt känslig punkt, och all tågtrafik stod stilla mellan huvudstaden och andra, tredje och fjärde största ort. har även tågtrafiken drabbats i på grund av växelfel. Skillnaden mellan väg och järnväg är att vägar oftast meddelar när de börjar bli dåliga. Man ser att asfalten går sönder, att det blir spårbildning och att det är dags att underhålla vägen. Men en järnväg talar inte om när järnvägen börjar bli dålig. talar om när järnvägen har gått sönder, och då blir det de panikåtgärder som har skett . Tågtrafiken har alltså fördubblats, men verkar inte ha en aning om detta. är jätteduktiga på att sköta om vägar, men järnvägar begriper de sig inte riktigt på. Vi står bakom vårt särskilda yttrande angående underhåll av statens järnvägsinfrastruktur. Vi kan konstatera att den svenska järnvägens situation på grund av eftersatt underhåll har orsakat stora ekonomiska förluster i anläggningsvärdet för den svenska järnvägen. Vi skriver i vårt yttrande att underhållskontrakt, i takt med att de löper ut, ska överföras till statliga Infranord. Men mot bakgrund av infrastrukturminister uttalande om att regeringen har fokus på att förbättra järnvägen och att detta arbete ska förstärka underhållet av järnvägsinfrastrukturen väljer vi att lämna detta särskilda yttrande. Jag vill instämma med regeringen och utskottsmajoriteten i att det finns skäl att avvakta remissbehandlingen av förslaget från Utredningen om järnvägens organisation innan beslut kan tas om hur arbetet ska fortsätta. Jag ska säga några ord om järnvägssäkerhet. De flesta här har flugit flygplan då det har varit tryggt att flyga. Jag kommer ihåg när vi flög på semester till med våra barn. Dörren till cockpit var öppen under hela resan. Barnen frågade flygvärdinnan om de fick gå fram till piloten och titta, och det gick hur bra som helst. Så har det varit på tågen också. har tågvärden frågat om någon vill komma fram till tågföraren och titta. Men tiderna har förändrats, och det skedde efter elfte . Jag är övertygad om att de flesta piloter före elfte september hade synpunkter på hur lätt det var att forcera dörren till cockpit. Men det krävdes en katastrof innan något gjordes, och efter elfte september har flygbolagen ett säkerhetstänk som helt saknas i järnvägsbranschen. Vem sätter sig på ett flygplan om dörren till cockpit är öppen? Det gör ingen. Vem vill flyga om någon kan ta sig in i cockpit genom att avlägsna en plastkåpa? Det gör ingen. Men, herr talman, kan i princip vem som helst ta sig in till lokföraren under färd, och det måste vi ändra på innan katastrofen är ett faktum. Måste det ske ett elfte september inom järnvägen för att vi ska få detta säkerhetstänk? Jag yrkar därför bifall till min reservation 5. 94 (C): Detta betänkande handlar om järnvägs- och kollektivtrafikfrågor. Jag vill påstå att det också är en förtroendefråga. Det handlar mycket om huruvida människor som ska nyttja järnvägssystemet, transportinfrastrukturen och kollektivtrafiken känner förtroende för detta och vågar lägga sin tid i händerna på ett transportföretag. Kommer jag fram ? Kommer jag fram i bra skick? En förutsättning för att människor ska kunna få detta förtroende för järnvägen som transportmedel är att vi åstadkommer ett mycket mer robust järnvägssystem. Då är det själva järnvägsanläggningens tekniska status som måste bli mycket bättre än . Det tror jag att alla är överens om. För att det i sin tur ska bli möjligt, och för att järnvägsinfrastrukturen som transportslag ska vara framkomlig och kunna användas så mycket som vi vill och som faktiskt är nödvändigt för att vi ska uppnå en del av de samhälleliga målen, fordras det också att järnvägen underhålls och förnyas. Underhållsåtgärder är också nödvändiga för att infrastrukturen ska vara trygg och inte orsaka oss som nyttjar den eller det gods som fraktas med den några olyckor. Det var precis detta som var bakgrunden till alliansregeringens fördubblade anslag till drift, underhåll och reinvesteringar i det svenska järnvägssystemet . Detta beskrevs tidigare tydligt av Per Klarberg. Det var absolut nödvändigt att dessa fördubblade resurser tillfördes. Det kanske inte är tillräckligt, men det var absolut nödvändigt, av eftersatt underhåll kombinerat med en kraftigt ökad trafik. och Alliansen tycker att det är bra att nuvarande regering slår in på samma väg och håller underhållsanslagen uppe. Men vi oroas över att man från regeringshåll verkar ivra för att återreglera själva underhållet av järnvägssystemet. Av den orsaken har allianspartierna valt att reservera sig gentemot majoriteten i utskottet. Alltsedan började upphandla järnvägsunderhåll – egentligen var det redan på tid som det började – har man gjort det i konkurrens. Undersökningar visar att i och med att man började upphandla i konkurrens kunde man öka effektiviteten – uttryckt som pang för pengarna, alltså vad man får för pengarna – med mellan . Vi fick alltså mer underhåll gjort för samma pengar eller mindre pengar givet att vi hade förmåga att handla upp det i konkurrens. Jag som centerpartist, och vi i Alliansen, tycker att det är rimligt att vi fortsätter på det inslagna spåret. Vi anser därför att det är en god ordning att får fortsätta att upphandla järnvägsunderhåll i konkurrens. Man kan även peka på den just nu pågående statliga utredningen om järnvägens organisation – utredning – där det också lyfts fram att det är mycket viktigt att man får fortsätta att anlita externa entreprenörer för järnvägsunderhåll för såväl effektivitet som kunskapstillförsel och genomförande. Samma utredning har också föreslagit att , som ansvarig infrastrukturförvaltare, även fortsättningsvis självt ska få avgöra om egen regi eller utförande av underhållsåtgärder med externa entreprenörer är att föredra, alltså att självt får fatta detta beslut. I likhet med samma utredning och egen utredning måste beställarroll självklart utvecklas. Det tror jag är en självklarhet. Det finns skäl att framhålla att självt i sin rapport för framtida organisering av järnvägsunderhållet så sent som rekommenderade att utförandet av underhåll och reinvesteringar även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens på marknaden samt att självt stärker sin förmåga till uppföljning. Jag kan alltså konstatera att när det gäller praxis och erfarenheten av större effektivitet kommer utredning, självt och Alliansen till samma slutsats, nämligen att det är viktigt att det finns alternativa utförandemetoder, att det finns konkurrens och möjlighet till upphandling för järnvägsunderhållet, men att förmågan att följa upp att arbetet är riktigt gjort måste stärkas. Min slutsats är därför att mycket tyder på att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll skulle återföras till och om all upphandling av underhållskontrakt i konkurrens inte längre skulle kunna ske på detta sätt. Förändringar som genomförs måste alltid baseras på kunskap och vetenskap. Därför är det rimligt att alla förslag till förändringar nu får vänta tills Utredningen om järnvägens organisation har lämnat sitt slutbetänkande och man har hunnit dra de slutsatser som är rimliga att dra av detta. Mot bakgrund av detta yrkar jag, i likhet med , bifall till de två reservationerna från allianspartierna. 95 (V):