prot · H20963 · 2015-02-19 00:00:00 — Jag kan jättegärna komma med ett helt gäng av de här förslagen för att det ska bli lite bättre och lättare för er att fundera. Man kan tänka sig en mer energieffektiv fordonsflotta. Man kan tänka sig längre och tyngre lastbilar, vilket gör att man behöver använda mindre drivmedel. Då kan man dessutom använda mer biodrivmedel till de transporter som behövs. Det blir dock lite knepigt att säga att vi ska köra allting på tåg. Man kan inte dra järnvägen ut till varje skogsskifte. Det går inte heller att cykla om vägen inte är plogad. Vi kommer att behöva person- och godstransporter för väldigt . Skogen, som talar om, skattar ni ju bort med kilometerskatt. av skogsråvaran blir olönsam med kilometerskatten enligt den nya forskning som finns. Den gröna kolatomen finns inte i värld. Det är den svarta kolatomen som kommer att bli kvar när man inte klarar av att följa upp förslagen i de löften man har. När man inte har konkreta förslag blir det den svarta kolatomen som finns kvar. Jag ställer frågan återigen: Hur länge får vi då vänta tills kommer med förslag till hur man ska ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta? Det räcker inte med tåg, cykel, kollektivtrafik och bilpooler – framför allt inte i de landsbygdstrakter som jag kommer ifrån. Där är det ganska glest med människor, och där behöver man ta sig fram även när det är lite snö på vägarna. 103 (V) replik: Jag tackar för debatten. Jag tror att jag har längre till affären än vad du har. Jag har enkel väg till affären, så jag tror att jag vet vad glesbygd är och vad det innebär att ha bil. Du kan vara lugn, . Du lyssnade inte på mig. Jag sa att järnvägen inte kan ta allt. Vi kommer alltid att ha en fordonsflotta som behövs. Vi kommer att komma med förslag vad gäller vägslitageavgiften. Det kommer en utredning. Du har redan föregått hur den kommer att se ut. Jag förespråkar inte heller en vägslitageavgift på allt. Vi har ett program i vårt parti som säger att vi ska kompensera där det inte finns möjlighet till andra transporter. Men du föregår även regeringens förslag. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU5 Infektion med ebolavirus 2. res. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 66 M, 22 MP, 20 C, 19 V, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 19 S, 18 M, 4 SD, 3 MP, 2 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 1 (Vissa frågor om den regionala tillväxtpolitikens inriktning) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 1 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 66 M, 22 MP, 20 C, 18 V, 15 FP, 14 KD 1: 45 SD Avstod: 1 FP Frånvarande: 19 S, 18 M, 4 SD, 3 MP, 2 C, 3 V, 3 FP, 2 KD (FP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (M, C, FP, KD) 114 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 2 M, 21 MP, 19 V 2: 64 M, 20 C, 16 FP, 14 KD Avstod: 45 SD Frånvarande: 19 S, 18 M, 4 SD, 4 MP, 2 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 2 (Lokalisering och organisering av statliga myndigheter och statliga bolag) 2. res. 4 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 10 M, 43 SD, 22 MP, 6 C, 1 FP 4: 19 V Avstod: 1 S, 57 M, 2 SD, 14 C, 12 FP, 14 KD Frånvarande: 19 S, 17 M, 4 SD, 3 MP, 2 C, 2 V, 6 FP, 2 KD , , och (alla M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. och (båda C) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Kommersiell och offentlig service på landsbygden) 2. res. 6 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 1 C, 19 V 6: 45 SD Avstod: 67 M, 19 C, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 19 S, 17 M, 4 SD, 4 MP, 2 C, 2 V, 3 FP, 2 KD (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser m.m.) 2. res. 7 (C) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 66 M, 45 SD, 22 MP, 16 FP, 14 KD 7: 20 C Avstod: 1 M, 19 V Frånvarande: 19 S, 17 M, 4 SD, 3 MP, 2 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 8) Energipolitik (forts. NU9) 104 (M) replik: Jag reagerade på vissa saker i anförande och vill gärna att han definierar några av de ord som han använde. Han sa att han vill se en trygg elproduktion. Hur definierar han en trygg elproduktion? En annan sak som gjorde mig lite förvånad var när refererade till den troligtvis kommande och sa att regeringens ingång är att det ska vara förnybart. Alliansen har inte haft tillgång till några direktiv . Har sett förslagen på direktiv från regeringen? I så fall undrar jag om de är tillgängliga också för Alliansen. nämnde en sak till i sitt anförande: att regeringen avser att ta ett helhetsgrepp om . Senast jag läste om de eventuella nya ägardirektiven var när statsrådet sa att det inte blir några nya ägardirektiv till , trots att det var ett löfte i valrörelsen. Vet något mer om eventuella nya ägardirektiv för ? 105 (V) replik: Jag vill tacka för frågorna. När det gäller trygg elproduktion tycker jag att om det är något land som kan känna sig väl rustat för trygg elproduktion – då talar jag om basproduktionen, när vinden inte blåser och när solen inte lyser – är det . Vi har goda förutsättningar trots att vi ska fasa ut kärnkraften om 20–; jag vet inte när. Vi har många svar på det. Skogen kan vara en del av lösningen. Det vill jag definitivt hävda. Du sa sedan att jag nämnde regeringens ingång om förnybart, . I den budgetproposition som ni röstade ned tillsammans med kan du läsa om regeringens ingång i diskussionerna. Om du läser den kan du se att de inte säger att det är fastspikat utan att det är deras ingång. Du kanske inte har läst budgetpropositionen, trots att du röstade ned den. Vad gäller undrade vad jag har för information. Det är ytterligare sådant hon kan läsa sig till. De skriver hur de ska vara föregångare när det gäller det förnybara, något som också sa när han besökte oss i utskottet. Regeringen har sagt att de ska föra diskussioner med om hur de kan vara bidragande i övergången till förnybart. 106 (M) replik: Jag har fortfarande inte fått något grepp om vad menar när han talar om trygg elförsörjning. Jag vill nämna det som jag sa i mitt anförande, att en trygg elförsörjning måste vara en elförsörjning som levererar av tiden. I sitt svar till mig hänvisar till att det finns en stor potential i skogen. Jag vill påminna om att det i den budget som avser att stödja läggs stora skattehöjningar på skogsnäringen i form av höjda transportavgifter. Jag undrar, , hur du anser att du ska kunna försäkra den svenska industrin och de svenska hushållen om att de även har en elproduktion som producerar av tiden. I en framtida elproduktion kanske systemet ser annorlunda ut, men att medverka till en politik som gör att vi riskerar att tappa stora delar av elproduktionen ser jag inte som en trygg politik för elförsörjningen. Därför vill jag återigen fråga : Hur definierar du trygg elförsörjning? När det gäller undrar jag, herr talman, om anser att behöver nya ägardirektiv och hur de i så fall ska vara utformade. 107 (V) replik: När det gäller skogen sa du, , att vi vill höja skatten i branschen som sådan. Jag vet inte vad du syftar på. Det kanske är vägslitageavgiften du vill komma åt. Men det är inte färdigt från regeringens sida beträffande hur den skulle slå. Det kan vara olika slitageavgifter på olika vägar. Vi har i vårt valprogram sagt att den ska kompensera näringar när det inte finns någonting annat. Om det inte finns någon järnväg ska näringen kompenseras. Det kan alltså vara olika avgifter på olika vägar. En skogsbilväg som går till en terminal ska kanske inte ha någon vägslitageavgift. Däremot kommer det att slå ut en hel näring i om vi inte har någonting som utländska åkare ska betala. Då kanske vi slår ut hela näringen. Vad gäller är jag inte säker på att det behövs nya ägardirektiv om kommer med sådana signaler som jag känner mig tillfreds med, om de förespråkar förnybart till . En fråga gällde vad jag ser som trygg elförsörjning. Trygg elförsörjning är precis det som du var inne på, , att konsumenterna ska känna sig trygga när de trycker på knappen även om det är i halva . Det ska fungera ändå. Om du tror att kärnkraften är enda lösningen ska du lyfta din blick lite grann. I finns ett kraftvärmeverk, Drax, som använder enkom träpellets. Det har en kapacitet som är större än fyra kärnreaktorer. Det finns mycket mer i världen än kärnkraft, men då måste ni titta lite längre bort. 108 (SD) replik: Frågan om att bära sina samhällsekonomiska kostnader kommer åter upp. Den gestaltas i stort av den statsskatt som vilar allena på kärnkraften. Den statsskatten inbringar till statskassan. Skatten bär kostnaderna vad gäller avvecklingen av reaktorer, återställandet av platserna de finns på och lagringen av det använda kärnbränslet. Kärnkraften genererar tiotusentals arbetstillfällen inom drift och underhåll. Det är betydligt mer än vad andra energislag bidrar med. Det är lite beklagligt när det mer eller mindre insinueras att det skulle finnas säkerhetsbekymmer, utan att det adresseras tydligare. De inrapporteringar av kategori-2-händelser som gjorts tyder snarare på en förbättrad säkerhetskultur. Det har blivit bättre och bättre, vilket SSM vidimerar. Man kan jämföra med andra energislag och se på det hela ur en samhällsekonomisk aspekt. Vindkraften har till exempel en nedsättning i sin fastighetsbeskattning. Den ingår i ett elcertifikatssystem som får extra ersättning och även har ett explicit undantag för ett energislag, vindkraften, som kan utgöras av hur stora anläggningar som helst. Man undantar den från energibeskattning om den yrkesmässigt inte anses leverera elen. Det vore intressant att få veta om anser att också vindkraften, med samma utgångspunkt, borde bära sina samhällskostnader. 109 (V) replik: Tack, , för frågan! Om vi gick tillbaka och såg hur kärnkraften har kommit till och vilka subventioner den haft under sin livstid tror jag att vi säkert skulle komma fram till att det även där har funnits gråzoner beträffande vilka kostnader den burit. Jag håller med om att det är en politisk inriktning vi har vad gäller vindkraften. Vi vill bygga ut det förnybara. Vi tycker att vindkraften är en trygg elförsörjning, och den har subventioner. Vad gäller kärnkraften har vi sett att när det hänt någonting har de kassor som de haft inte räckt till på långa vägar. Vi kan se på . Ingen kan säga något om hur mycket det kommer att kosta . Av många orsaker tycker jag därför att det är rimligt att vi beskattar kärnkraften så pass mycket att det, om det skulle hända något, finns en kassa och en fond att ta ur. kan titta på , som försöker bygga i Olkiluoto. De började bygga med en budget på . är de uppe i . Anläggningen är inte färdig. Jag läser också finska tidningar, och beroende på vilken tidning man läser skriver de antingen att den inte kommer att bli färdig eller att den kommer att vara färdig 2018 med en prislapp på någonstans runt . Frågan är därför om det ens finns ekonomiska skäl att säga att kärnkraften skulle vara konkurrenskraftig i . 110 (SD) replik: En sak är väl olyckor vad gäller kärnkraften, men det utkristalliseras alltid i beskattning av den termiska effekt som finns i den aktuella kärnkraftsreaktorn och att man ska justera det som man ändrar andra parametrar. Det finns ingenting motsvarande vad gäller vattenkraften och inte heller andra energislag, utan man har en särlösning. I så fall borde den, med resonemang, tillämpas fullt ut på samma sätt för de andra energislagen och då rimligtvis undanta kärnkraften från straffskatten. Visst, vi kan göra jämförelser och titta på vilket som är det enskilt dyraste verket eller det mest misslyckade och säga att det är representativt för alla etableringar. På samma sätt skulle man kunna göra med vindkraften, men det tycker jag inte är seriöst i sammanhanget. Det är olika energislag, och till viss del kompletterar de varandra. Givetvis finns det gott om utrymme att reglera intermittenta kraftslag i det svenska energisystemet, men det finns förstås en bortre gräns. Det är beklagligt att man inte mer inriktar sig på att hitta baskraft som kan ersätta eller bibehåller den stabilitet som vårt land har präglats av. Vill man ha synsättet att kärnkraften ska bära sina samhällskostnader fullt ut bör det rimligtvis tillämpas också på andra energislag och kraftkällor. 111 (V) replik: Tack, , för frågorna och debatten! Jag hävdar fortfarande att det är sunt att politiken sätter dagordningen och säger att det här är något som vi tror på, något som vi är trygga med i samhället. Merparten av vår befolkning tycker att det är bra. Någon måste betala, och i det här fallet tycker jag att kärnkraften ska betala en högre avgift. 112 (FP): Jag vill inleda med att säga det självklara: Alliansen står fast vid den energiöverenskommelse som vi slöt 2009. Den ger konsumenter och företag en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. En majoritet i står också bakom den överenskommelsen. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker och effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser. Politiken måste säkerställa långsiktiga spelregler på energiområdet. Den förnybara energiproduktionen ska byggas ut. Fossila bränslen måste fasas ut. Förutsättningar måste finnas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Företag och konsumenter måste kunna lita på en trygg elförsörjning. Därför behövs långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden. Det är av stor vikt för svenska jobb och för vår konkurrenskraft. Vi lever i en spännande tid. Den tekniska utvecklingen på energiområdet går fort fram. Se bara på hur den trendiga elbilen har förändrat synen på elbilar och i rasande fart snabbat på utvecklingen av laddbatterier. Hela energimarknaden är under förvandling. Därför är det fortsatt otroligt viktigt med forskningen och utvecklingen på energiområdet. Tekniska innovationer och produktutveckling, liksom nya tjänster och affärsmodeller, är viktiga för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Här finns många möjligheter för utveckling av teknik, varor och tjänster för just svenska företag. Det finns en stor potential i att fortsätta bygga ut förnybara energislag: vindkraft, solenergi, biogas, vågkraft och mycket mer. Energisystemets effekt på miljön och klimatet ska minskas genom energieffektivisering och en successiv introduktion av klimatneutrala produktionsformer. För att driva på miljöanpassningen behöver vi generella regelverk för utsläpp och säkerhet samt ekonomiska styrmedel. Det är viktigt att staten i största möjliga mån är neutral mellan energislagen. Den som förorenar klimatet ska betala för sig. Koldioxidskatt på fossila bränslen är ett viktigt styrmedel, liksom utsläppshandelssystemet inom EU. Men här ser vi att det behövs en ordentlig reformering, för är det alldeles för billigt att släppa ut. kommer blocköverskridande samtal att starta om framtidens energifrågor. ser starkt fram emot den kommande . Det är viktigt att vi lägger en stabil grund för vår framtida elförsörjning. Men vi får inte redan nu låsa fast oss vid olika lösningar. Samtalen måste föras i en öppen, realistisk och konstruktiv anda. Därför är vissa av de signaler som vi fått av regeringen inför samtalen oroande. I överenskommelsen mellan de två regeringspartierna låser man delvis fast sig vid ett antal parametrar som gör att förutsättningarna för bra samtal i kan minska. Vi hör också tal från regeringen om skyndsamma beslut om elcertifikat och höjd effektskatt redan innan kommissionen ens har kommit igång. För att ska vara relevant måste alla frågor som rör den långsiktiga energipolitiken ingå i mandatet. Bara då kan den bli trovärdig. Vi har en stabil och i princip fossilfri elproduktion till konkurrenskraftiga priser. Det bidrar till att svenska företag kan hävda sig i hård internationell konkurrens, och det bidrar till svensk tillväxt och fler jobb i hela . Kärnkraften utgör en viktig del av klimatneutral svensk elproduktion och är en hörnpelare i dagens svenska energipolitik. Alliansens energiöverenskommelse slår fast att möjligheten att bygga ny kärnkraft ska finnas kvar. Energipolitiken är under snabb omvandling. Vi kan inte veta i vilket läge befinner sig . Det är också svårt att förutsäga vilka elbehov vi kommer att ha på . Därför tror vi att det vore oklokt och rent av farligt att redan nu stänga möjligheter till koldioxidfri elproduktion som vi kanske kan behöva . Särskilt i rådande säkerhetsläge ska vi inte riskera att göra oss beroende av import av energi från odemokratiska stater. Signalerna från de två regeringspartierna är allt annat än tydliga. Det är lite förvirrande, måste jag säga. Statsminister säger att status quo gäller angående kärnkraften, som klimatminister säger att kärnkraftverk ska snabbstängas. Regeringens otydliga besked är oroande. Men låt oss inte forcera fram någonting som vi kommer att få ångra. Jag tror att vi behöver välförankrade beslut under ordnade former. Vi behöver träffa långsiktiga och breda överenskommelser som är bra både för fortsatt stark tillväxt och för miljö och klimat. I detta anförande instämde (FP). 113 (KD): Kristdemokratisk energipolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Vi ska förvalta, inte förbruka de ändliga resurserna. Energipolitiken ska möjliggöra för kommande generationer att leva och verka på vår jord. Också vad gäller energiförsörjningen och kostnader för hushåll och företag är det nödvändigt att politiken är långsiktigt hållbar och stabil. De tre grundpelarna för den svenska energipolitiken bör därför vara ekologisk hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Det är också den ingången har till den kommande . Vi i Alliansen slöt en överenskommelse kring energipolitiken 2009. Det gjorde vi helt enkelt för att förbättra de långsiktiga förutsättningarna för klimateffektiv energiproduktion i vårt land. vet vi att uppfyller de mål som rör andelen förnybar energi totalt sett och även andelen förnybar energi inom transportsektorn. För att möta framtiden med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften som en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande svenska kärnkraftverken kommer att fasas ut inom 10–. Nya och säkrare kärnkraftsreaktorer är en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft och därmed välfärd utan att ersätta dagens produktion med fossilbaserad produktion. Kärnkraften utgör den viktigaste delen av basen i elproduktion. stod kärnkraften för av landets elproduktion, vilket var mer än för något annat kraftslag . Men jag vill också poängtera att det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som tillsammans med har EU:s lägsta klimatutsläpp inom elproduktionen. Kärnkraftens höga tillgänglighet tillsammans med dess placering nära stora elförbrukare skapar basen för en stabil och leveranssäker elförsörjning som är omistlig för vårt moderna samhälle. Mycket tack vare konstruktiva bidrag är det inte längre förbjudet att investera i ny kärnkraft i . Vi vill fortsätta genom att bidra till de blocköverskridande samtalen i den kommande kommissionen. För oss har det varit viktigt att kunna lyfta på alla stenar inom de olika energislagen, och kärnkraften är en viktig fråga. I den energidebatt vi hade lyfte jag fram att det har varit märkligt med en särskild statsrådsgrupp kring . Jag tror att det har sänt signaler inte bara till oss i oppositionspartierna utan också utåt om att detta på något sätt inte skulle hamna i kommissionen. Jag har framfört att jag naturligtvis tycker att det är otroligt viktigt att vi diskuterar alla energislag och ser hur vi kan komma närmare ett samhälle med förnybar energi men ändå ha en pragmatisk hållning till den förbrukning som industrin kräver. Det handlar också om att se den mångfald av förnybar energi som kommer inom transportsektor, industri, uppvärmning och elproduktion. Det behövs ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till både lokala och industriella behov. Därför vill vi totalt sett se mer investeringar i långsiktigt hållbara energislag, såsom vindkraft, vattenkraft, bioenergi, vågkraft, solenergi, geotermisk energi, tidvattenkraft och kanske ytterligare någonting. Skatter och avgifter bör utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska urholkas, vilket naturligtvis också skulle drabba sysselsättning och välfärd. har en unikt hög andel förnybar elproduktion, med mycket vattenkraft och en växande andel vindkraft. Vattenkraften har den unika egenskapen att både vara förnybar och kunna styra produktion efter behov. Vi vet ju att elbehovet varierar mycket mellan dag och natt och mellan sommar och vinter. Men utan stora mängder vattenkraft hade vi behövt fossileldade alternativ, antagligen i form av gasturbiner, för att inte riskera strömavbrott när elbehovet varierar. Fossila bränslen måste på något sätt ersättas av biobränslen; det är vi väl ense om. Vi vill fortsätta att verka för minskad användning av fossila bränslen inom industrin. Vi vet att industri har mycket låga klimatutsläpp jämfört med sina internationella konkurrenter. används dock stora mängder olja och kol i industriella processer, framför allt inom stålindustrin. En del av det här kan ersättas med biobränslen som flis och biogas samt energieffektivisering. Annat kan genom att ersättas med naturgas ge lägre utsläpp och därmed minskad klimatbelastning. vill verka för en fri och öppen energimarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Prisbildningen och marknadens funktionssätt bör hållas under kontinuerlig uppsikt av berörda myndigheter. kontroll av elmarknaden samt av el- och gasnät måste också ha ett starkt konsumentperspektiv. 114 (S): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Energipolitiken är på många sätt central för vårt moderna samhälle. Vi är helt beroende av att elnätet och energitillförseln fungerar i vårt dagliga liv. På samma sätt är näringslivet och därmed jobben och välfärden i beroende av att vi tar politiskt ansvar för att det finns god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. är vår möjlighet att klara klimatfrågan beroende av att vi ställer om till ett mer ekologiskt hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur både en möjlighet och en förutsättning för näringslivets konkurrenskraft. Klarar vi inte klimatutmaningen kommer det att få väldigt stora konsekvenser för oss alla, självklart också för svenskt näringsliv. Men klimat‑, miljö- och energiutmaningarna utgör också en möjlighet till utveckling av teknik, varor och tjänster som innebär att affärsmöjligheter skapas för svenska företag runt om i världen. Energipolitiken måste alltså även framöver bygga på tre fundament: leveranssäkerhet, konkurrenskraft samt låg inverkan på miljö och klimat. De flesta inser att det behövs långsiktiga spelregler och stabila villkor på energiområdet. Ändå finns det ingen blocköverskridande överenskommelse om energifrågan. Därför är jag verkligen glad över att samarbetsregeringen snart beslutar om att tillsätta en och att intresset för att delta i den och dess arbete tycks vara så stort.