prot · H20979 · 2015-03-26 00:00:00 — Jag uppfattar att det svar jag gav inte riktigt gick fram, så jag omformulerar det. När det gäller regeringens formella styrning av det statliga bolaget är det oansvarigt att uttala sig i förväg om frågor som ska hanteras inom ramen för en formell ägarsamordning. Det är någonting som näringsministern har varit tydlig med här i kammaren och i näringsutskottet. Om och när en sådan formell ägarsamordning för en eventuell affär äger rum kommer han att informera näringsutskottet, eftersom det handlar om betydande värden i ett av våra statliga bolag. Jag har formulerat svaret ännu tydligare. Någon sådan formell ägarsamordning har ännu inte skett med . Regionalpolitiska hänsyn vid nedläggning av skattekontor 82 (C): gav besked till sina anställda på nio orter i landet om att deras jobb ska försvinna från orten. Ca 500 anställda berörs. Alla jobb försvinner från nio orter: , , , , , , , och . De här jobben är mycket värdefulla för respektive kommuner. Jobben flyttas till nio stora orter, och jobben har inte alls samma betydelse för de nya kommunerna, vilka redan har skattekontor. De tidigare orterna blir dock helt utan skattekontor. Är det inte dessutom så, , ansvarigt statsråd för regional utveckling och tidigare kommunstyrelseordförande i , att 60 jobb i är sju gånger viktigare än 60 jobb i för respektive kommun, eftersom är sju gånger större? På samma sätt är som jag ser det 30 jobb på skattekontoret i tio gånger viktigare än samma antal jobb i . Ur mitt skånska perspektiv är 60 jobb i och 60 jobb i viktiga. Anser inte regeringen att statliga myndigheter ska ta regionalpolitiska hänsyn i sin verksamhet? 83 Statsrådet (S): Det är intressant att en centerpartist tar upp den här frågeställningen, med tanke på att satt i en regering som kallades alliansregeringen. Under den tiden placerade man 32 av 55 myndigheter i den stora staden . Det som tar upp handlar om en inomregional fördelning. Så länge vi har gällande regelverk har jag förtroende för att myndigheterna styr det här. sattes det regelverket på plats; myndigheterna fick då väldigt stor frihet att organisera sin verksamhet. Sedan kan det finnas anledning att se över det regelverket, men det får vi i så fall återkomma till. 84 (C): De nio orter där det försvinner jobb har i genomsnitt ungefär 30 000 invånare, medan jobben flyttas till orter som har 105 000 invånare i genomsnitt. Väger man betydelsen för orterna kan man säga att jobben är viktigare för de orter varifrån de försvinner än för de orter dit de kommer. Om statsrådet kunde ta upp den här frågan i regeringen vore det naturligtvis viktigt. Är statsrådet beredd att ta upp frågan om nedläggning av nio skattekontor? 85 Statsrådet (S): Som jag sa i mitt förra anförande: Så länge vi har gällande regelverk, som kom till 1987, kan jag som statsråd inte säga annat än att jag har förtroende för hur myndigheten hanterar frågan inom ramen för regelverket. Men jag välkomnar att nu har väckts ur sin åttaåriga sömn. Man har centraliserat och centraliserat de statliga jobben. gjorde en utredning som visade att 7 500 nya jobb gått till den stad vi nu befinner oss i. Välkommen, , till en diskussion om detta! 86 (S): Vi lever i en värld där det tyvärr finns ett antal väpnade konflikter. Det är konflikter som präglas av dödande och terrorism och som naturligtvis måste finansieras. En av finansieringskällorna till dessa konflikter är brytning och försäljning av mineraler. Man kallar dem konfliktmineraler. Om man kunde minska hanteringen av och handeln med konfliktmineraler skulle det alltså vara ett väsentligt sätt att stoppa finansieringen av många av de illdåd som begås runt om i världen. Jag undrar därför vad utrikesministern kan säga om regeringens och möjligen EU:s arbete för att minska spridningen av och handeln med konfliktmineraler. 87 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. Det finns egentligen tre utmaningar med det som brukar kallas konfliktmineraler – man brukar lyfta fram fyra olika mineraler. För det första handlar det om att göra det lättare att spåra mineralerna genom konsekvensanalyser. För det andra ska de som importerar konfliktmineraler ta större ansvar. För det tredje ska den illegala handeln med konfliktmineraler minska. , i själva verket efter det att antagit en lagstiftning som reglerar det här, kom äntligen med ett förslag till förordning. Den här regeringen vill skärpa det förslaget. Vi arbetar nu för att föra fram argumenten, både gentemot , där vi tror att man kan få draghjälp och större förståelse, och framför allt i de arbetsgrupper som förbereder ett förslag från rådets sida. Vi hoppas att EU ska få ett ambitiöst förslag om konfliktmineraler. 88 (S): Jag tackar utrikesministern för svaret och för att regeringen är pådrivande i EU. Jag har en följdfråga. Jag tror att går att övertyga, men jag anar att det bland de 28 medlemsstaterna kan finnas sådana som inte är lika lätta att övertyga. Vilken är utrikesministerns bedömning – kan vi ändå få ett bra och progressivt beslut i EU? 89 Utrikesminister (S): Dessvärre kom vi in väldigt sent i processen. Förslaget från var redan presenterat och arbetet påbörjat. Vi skulle helt och hållet skifta position. Vi ansåg inte att det var ambitiöst nog att föreslå en helt frivillig självreglering. Har ni hört talas om något liknande på något annat område? Vi tror inte att det har så stora utsikter att lyckas. Därför försöker vi förstås övertyga med goda argument och framför allt goda exempel, inte minst från sida. Vi bygger det på . Vi tycker att man kan göra det obligatoriskt och att det i alla fall är ett steg i rätt riktning. Det här är otroligt viktigt för att förebygga till exempel sexuellt våld i områden med krig och konflikt, framför allt i och dess grannländer. Vi har fortfarande en förhoppning om att vi ska kunna driva det här förslaget i rätt riktning – en mer ambitiös riktning. Klimatfrågorna vid regeringens Kinabesök 90 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . hoppas vi alla på ett globalt och ambitiöst klimatavtal. Kommer regeringen vid mötet med det kinesiska ledarskapet att fortsätta linje att lyfta klimatfrågorna? I så fall, vilka klimat- och miljökrav kommer att ställa vid mötet? 91 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag delar frågeställarens uppfattning att ett globalt och ambitiöst klimatavtal skulle vara ett väldigt viktigt steg i rätt riktning för att få hela världen att kunna möta klimathotet på ett bättre sätt. Sedan finns det också alltid åtgärder vi måste vidta lokalt och hemma, men att få ett globalt regelverk skulle vara viktigt. Där är naturligtvis en jätteviktig aktör. Det går inte att prata med den kinesiska regimen på något annat sätt. är klimatfrågorna oerhört viktiga, och har en viktig position, till stor del därför att deras inhemska utsläpp är så stora, även om det har hänt saker; till exempel minskar kolutsläppen just nu i , vilket är intressant. Statsministern gör ett ganska kort besök, precis som utrikesministern här redogjorde för. Han kommer att ta upp ett antal frågor på handelsområdet, det ekonomiska området och, som vi alltid gör, situationen för mänskliga rättigheter. Detta besök kommer att följas upp av ett besök i av mig . Då kommer klimatfrågorna att stå i fokus. 92 (M): Tack för svaret! Då blev det ännu mer intressant. har tidigare drivit linjen att man ska ta in konsumtion i beräkningen av svenska utsläpp. I realiteten betyder det att också ska ta ansvar för andra länders utsläpp om produkterna konsumeras i . Min fråga till statsrådet är då inte om tar upp frågan utan om statsrådet själv kommer att ta upp frågan i sitt möte i . 93 Klimat- och miljöminister (MP): Jag kommer att i mitt möte på kinesisk mark också tala om de ekonomiska frågorna och handelsutbytesfrågorna, som är viktiga, och mänskliga rättigheter. Men jag kommer också att ha ett fokus på klimat och träffa den nya klimatministern i . Jag ser flera viktiga anledningar till det. En är att få ett tydligare ledarskap internationellt för ett globalt avtal. Det är viktigt att det avtalet bygger vidare på de premisser som finns från . Där vet ledamoten att det sättet att redovisa klimatutsläppen är ett utsläppsperspektiv, det vill säga man signalerar att man redovisar utsläppen där produktionen sker. Miljömålsberedningen sitter just nu och tittar på hur vi ska utforma ett klokt och ambitiöst regelverk i för klimatfrågorna. Vi tror att varje land måste fundera på hur man kan medverka till att hjälpa andra länder att minska utsläppen genom att se att man också har ansvar i andra länder, till exempel genom sättet att konsumera. Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka deltagande statsråd och ledamöter. § 8 (forts. från § 6) Skogspolitik (forts. MJU11) 95 (M) replik: har i sitt inlägg bland annat sagt att det är extremt stora hyggen . Jag misstänker att hon har sett någon reklamkampanj från . Snittytan på en avverkning i ett hygge är tre hektar. Körskador uppmålas också som allvarliga. Har man följt skogsbruket vet man att har det hänt otroligt mycket. Jag kan dela uppfattning att det har varit si och så. Men sker det en väldigt tydlig planering där man till och med har olika modeller för hur man kör ut virket för att minimera skador. Låt oss också påminna om en annan sak när det gäller blandskog. Det var inte så länge sedan det var påbjudet att man skulle spruta bort alla löv i skogen med Hormoslyr. Tack och lov har det funnits privata skogsägare som har haft en annan modell. De blev ibland nästan hotade med både böter och fängelse om de inte gjorde som har gjort och sagt att de skulle göra. Min fråga till är: Hur ska det kunna bli bättre om man blir ännu snävare i möjligheterna att göra saker med frihet under ansvar? Det har gjort det möjligt att vi har den mångfald som vi har i skogen . Skogsbolagen röjer på ungefär samma sätt. De har blivit mycket bättre att ta hänsyn till avsättningar. Men i just det privata skogsbruket har man mångfald eftersom det finns så många olika tankesätt. 96 (V) replik: Det är viktigt att se över reglerna och till exempel gynna kontinuitetsskogbruk och olika metoder så att vi får att skogsbruk som efterliknar naturens naturliga dynamik där det brinner ofta, sällan eller aldrig, vilket påverkar ekosystemen i hög grad. Det är bra att ha en variation i landskapet. Då är det bra med olika brukningsmetoder. Det bör vi gynna lagmässigt så att det är okej att också ha kontinuitetsskog. Det är viktigt att inte bara tänka gran och pappersindustri, som många har gjort, utan att vi jobbar mer med andra trädslag överlag. Det måste finnas med i idéerna. Sedan måste vi ha sanktioner och gränssättning mot ett överuttag. Det är en sorts tonårsfas som vi är inne i som kultur där vi överexploaterar överallt utan att ha några som helst gränser, också inom skogsbruket. Det gäller särskilt stora bolag. I till exempel i är det enorma hyggen. Men också ut över landskap finns det ganska många områden där det är enorma hyggen. Sedan finns det andra områden där det inte är det. Det finns dokumenterat väldigt noggrant. När det gäller avverkningar och körskador har man börjat skörda på grund av de stora vinstintressena i skogsbruket. Förut skördade man bara . Men åker man också med större skotare, så det blir väldigt stora körskador. Skogsbruket självt erkänner att det är ett problem. Jag ser verkligen fram emot att man tittar på det, går åt rätt håll, och utvecklar ny teknik. Man kanske använder mindre skotare och kanske också kör med häst i skogen och plockar ut träd på ett sätt som är gynnsamt både för biologisk mångfald och för trä, som vi gärna får bygga i mer. Det är också bra med kontinuitetsskog. Då växer träet lite långsammare och är lämpligt att bygga med. 97 (M) replik: Jag har trott att vi talade om modernt skogsbruk och inte om hur det var när man använde häst och företrädesvis körde av naturliga skäl. Det var mycket lättare att få ut virket när det fanns snö och man kunde köra med den typen av transporter. Jag måste nog tycka att vi ska hålla oss till dagens moderna skogsbruk. Jag vill också påminna oss om att det aldrig har funnits så mycket skog som det finns i . Vi avverkar inte ens årsproduktionen av skog. Den svenska skogen är i väldigt gott skick, skulle jag vilja påstå. Hyggena hemma i vet jag inte riktigt var de här. Det är klart att det finns ett och annat. Men jag har också sett att det första kalhygget till viss del till och med har slutaavverkats igen, och där har skogen kommit upp. Är inte Lübeckmodellen tillåten ? Jag har levt i den tron. Då kan man göra på ett visst sätt med lite blädhuggning. Jag vill ställa en fråga om kilometerskatten, som var en sådan fantastisk uppfinning enligt . Hur kan det bli bättre om man lägger en stor avgift på att transportera skogen? Det går inte att ha ett undantag. Jag kan garantera att det kommer att strida mot statsstödsreglerna. Dessa pengar ska användas för att bygga järnväg från och söderut så att stockholmare, göteborgare och Malmöbor kan åka snabbare mellan huvudstaden och våra största städer. Det ska inland betala, och skogsbruket kommer att stå för en stor del. Hur kan man befolka inland med en sådan skatt? 98 (V) replik: Vi ska framför allt bygga järnväg i hela för att via infrastrukturen fördela resurserna mer jämlikt än vad vi har gjort när vi bara satsat på storstadsregionerna. Det är en sak som är viktig för . När det gäller kilometerskatten vill vi titta seriöst på om man kan göra undantag för skogsbilvägar i vissa områden. Vi tycker att det är en viktig fråga att utreda. måste man kanske våga lite och inte ducka för EU . Den borgerliga regeringen ville väldigt ofta vara bäst i klassen och gick längre än vad EU krävde. Här är det viktigt att titta på vad vi kan göra för att få en bra balans. Det är viktigt att ställa om klimatet. Vi har på oss att vända utvecklingen. planar växthusgaserna ut globalt sett, vilket är väldigt positivt. Men de måste minska 80–. Vi har jättemycket kvar att göra. Vi måste agera där utsläppen är som störst. Det gick 1 000 lastbilar utanför ett fönster i . Det är så många mängder lastbilar på våra vägar. Det är något som vi helt enkelt måste styra på ett bättre sätt. Sedan vill vi titta på en balans. När det gäller körskador är det så att när man tar ut mer biobränsle från skogen och groten har man mindre material att lägga under när man kör. Det bidrar också till körskador. Det finns alltså ganska mycket att titta på som man behöver utveckla för att undvika detta, för det är ett jätteproblem för våra skogsvatten. 99 (SD) replik: Jag vill först ställa ett antal frågor till . Du nämner i ditt anförande att vi ska nyttja skogen i balans, och det är väl gott och väl. Du tar upp de så kallade enorma körskadorna och säger att de bidrar till näringsläckaget. Det är inte sant. Körskadorna bidrar endast där de ligger, och i så fall om det rinner ut i vattendrag. Det är då vi har ett näringsläckage. Man kan diskutera huruvida det är stora kalhyggen. Det har redan så förnämligt nämnt. Du talade också om granplantager. Min fråga till är: Är det du som ska bestämma vilken planta jag som skogsägare ska plantera? Vem ska i så fall göra det? Jag anser att det är skogsägaren som är den bäst lämpade i det fallet. Skogsägaren kan ta den lämpliga hänsyn som krävs. Detta är faran med att ha ett parti som kanske har svårt med det här med äganderätten. Det kanske inte är den starkaste sidan hos . Det kan bero på historiska eller ideologiska tankemönster, vad vet jag. Vi måste också diskutera hur till exempel en kilometerskatt kan hjälpa landsbygden, och då talar vi inte bara om att eventuellt utreda ett undantag för skogsbilägare i inre . är i och för sig en viktig del av , men det är inte hela . Den fråga jag vill ställa till dig är alltså: Hur avser Wallrup att vi ska bestämma vilken planta vi ska plantera? 100 (V) replik: Framför allt är det genom forskning och utveckling så att vi har skogsbruksmetoder där man jobbar med ekosystemtjänsterna. Det innebär bördighet, biologisk mångfald, ett rikt djurliv och så vidare – sådant som ger oss någonting tillbaka. Vi ska bygga upp den resursbas som naturen erbjuder oss i stället för att utarma den. Vi ska hamna på plus i stället för på minus när vi brukar långsiktigt. Detta gör man genom att utveckla metoder. Sedan ska vi ha sanktionsmöjligheter när man går utöver våra lagar och avverkar på ett sätt som inte är lagmässigt hållbart. Där kommer vi kanske inte att ha blandskog som en lag, utan det är mer av rådgivning, metodutveckling och forskning och skapandet av en kultur inom skogsbruket, där vi gynnar ett intresse för olika metoder genom att jobba mer med kunskapen om ekosystemtjänster i landskapet. Jag tror att många skogsbrukare är jätteintresserade av detta. Det är mycket detta det handlar om. 101 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Du nämnde detta, och det är gott och väl. Vi kan dra de här grejerna. Men du talar om sanktioner. Och vilka är ”man”? Vilka är de som gör dessa ohyggliga överuttag? Som redan har nämnts växer det mycket mer skog än vad vi avverkar i . Detta är alltså inte sant. Vad är överuttaget? Överuttag är det möjligtvis om man ser skogen och avverkningen just det år där vi är . Men man måste se skogen i en längre cykel, kanske 60 eller 70 eller upp till . Då måste man se på hela delen. Man kan notera att du talar om att detta finns dokumenterat. Om man läser vad till exempel säger eller för den delen andra dokument, forskningsrapporter och så vidare, visar de ganska tydligt att vi har ett bra skogsbruk . Det finns givetvis saker att förbättra, men jag är ganska övertygad om att det är bra . För att återknyta till den fråga jag ställde när det gäller vem som ska beställa vilken planta som ska planteras: Är det politiken här i som ska göra det, eller är det skogsägaren som ska göra det valet ute på sin plantering? Det är egentligen den viktigaste frågan, och frågan är om ställer upp på den delen. Ställer ni upp på äganderätten? Ställer ni upp på att skogsbrukarna själva kan göra detta val? 102 (V) replik: Det är inte det som jag vill detaljstyra via lag. Det handlar inte om vilka trädslag man har. Det gäller snarare att gynna kunskaper om hur mycket det kan ge tillbaka till skogsbruket om man blandar trädslag, om man har rätt trädslag på rätt marker och så vidare. Så kan man undvika stormskador med mera. menar att vi inte har problem med skogsbruket . Den siffra som visar att andelen underkända avverkningar har ökat till om man jämför med perioden –2001, då det var , talar sitt tydliga språk. Det är ett överutnyttjande, särskilt på vissa marker, där man tar ut stora hyggen och begår överträdelser av de regleringar som finns för att iaktta miljöhänsyn. Det är tydligt. Vi har mycket skog i . Men det är mycket granplantage – unga granplantager med väldigt liten biologisk mångfald. Jag vet inte om du har varit och gått i en granplantage som är tätt odlad. Det är sterilt på marken. Det är bara barr, och inte en enda art. Detta är utarmande, och det isolerar andra landskapsfragment från varandra. Det blir svårt för arter att förflytta sig i landskapet. Det blir helt enkelt en sorts fragmentering av landskapet när man har stora ytor av sådana granplantager. Det finns jättemycket att göra. Det här är inte bra för skogsbruket i sig, eftersom det utarmar marken. Om man odlar gran på mark minskar bördigheten. Marken blir sur, och näringsämnen bibehålls inte. Det är bara dåligt för skogsbrukaren själv långsiktigt. Det är mycket information och forskning, men det blir sanktioner när man gör regelöverträdelser. 103 (FP): har vi gått över till skogspolitik från jakt och viltvård. Man kan säga att båda två handlar om att bo och leva på landsbygden, som vi talar om stora nationella värden för . De hänger alltså ihop på sitt sätt. I betänkandet har tillsammans med övriga allianspartier två reservationer. De handlar om inriktning av det nationella skogsprogrammet och om regelförenkling. Jag väljer att yrka bifall till reservation nr 10 om regelförenkling. Vi kan diskutera hur skogar ska se ut, var de ska vara och vad man ska göra med dem. Men vi kan ändå utgå från att för oss som svenskar är skogen en självklarhet. Det är självklart att vi har den omkring oss och att vi har olika typer av skogar. Vi utnyttjar den kanske inte , men jag tror att de flesta på ett eller annat sätt är i skogen åtminstone eller månaden. Vi skattar detta högt, och vi har vår fritid i skogen. Inte minst uppskattar vi den biologiska mångfald som finns. Det har nämnts här förut att vi plockar bär, svamp och annat så att vår samlargen får sitt, så att säga. Skogen innehåller denna del. Det är också mer eller mindre bevisat att grönska i sig ger välbefinnande med blodtryckssänkning och så vidare. Jag tror att de flesta känner när man är i skogen ett tag att blodtrycket sjunker ganska kraftigt. Detta har man utvecklat genom att upplevelseturismen har blivit en allt starkare näring i . Skogen kommer att ha även denna roll alltmer . Skogen är dock så mycket mer än att vi bara ska gå omkring och trivas i den. Man kan utan att överdriva säga att skogen gör oss rika. Jag tro att det var någon som talade om att den är vårt gröna guld, och det stämmer bra. Om man tittar på vår export från ser man att exportvärdet av skogs- och skogsindustriprodukter låg på . Det är en sådan där summa som kanske är svår att greppa, men det är av den totala exporten som kommer från skogen. Jag tror att det är den största enskilda posten. Skogen kommer förmodligen att få en allt större betydelse. Om vi ser det ur klimatsynpunkt är det alldeles uppenbart att det i den svenska skogen för tillfället, och även framgent enligt de prognoser vi har, finns ett kraftigt nettouttag av koldioxid. Vi har också sett att om man översätter skogen till långlivade träprodukter, typ att man nu får bygga trähus i flera våningar, är den en väldigt långlivad så kallad kolsänkare. instämmer helt i utgångspunkten att skogspolitiken ska utgå ifrån två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet. Traditionella skogsprodukter kan vara sågat trä, papper och biobränsle. Vi har ju eldat med ved . Men blir skogen en alltmer viktig råvara till kemi- och textilindustrin. Man kan också producera drivmedel av skogen till vår fordonspark. Det är en spännande utveckling som vi ser framför oss. Jag är från , och där finns det ett kemikluster i . Det samspel som har inletts mellan skogsindustrin och kemiindustrin är också spännande. Kemiklustret i har lanserat visionen Hållbar kemi 2030. Den går helt enkelt ut på att man ska ersätta den fossila råvarubasen med förnybar biobaserad råvarubas. Denna satsning är väldigt viktig för konkurrenskraft och för att skapa arbetstillfällen. Man har den enkla utgångspunkten att kemiindustrin inte jobbar med fossila källor, utan den jobbar med molekyler. Då kommer vi tillbaka till gröna kolmolekyler. Sådana kan man göra det mesta av. Ett nationellt skogsprogram måste utgå ifrån en balans mellan produktionsmålet och miljömålet. Det arbetet påbörjades av alliansregeringen, och det är viktigt att det fullföljs. Då måste man se till alla aspekter, ekonomiska, sociala och inte minst miljömässiga aspekter. Man brukar använda uttrycket biobaserad samhällsekonomi. Det kan ju låta lite kryptiskt, men vi pratar då om gröna kolatomer. Det är precis samma sak. Det bygger på kemiindustrin och så vidare. För att utforma detta skogsprogram är det grundläggande en dialog där alla berörda parter – inte minst skogsägarna – är inblandade för att skaffa sig en gemensam bild av skogen och skogsbrukets betydelse utifrån miljömässiga, ekonomiska och sociala hänsyn. När det gäller sociala hänsyn kommer jag tillbaka till de enskilda människornas behov av skogen för friluftsliv och naturupplevelser. Skogen har också en väldigt stor betydelse för att uppfylla vissa miljökvalitetsmål. Vi har Levande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv samt friluftslivets mål.