prot · H30924 · 2015-11-10 00:00:00 — Detta är viktigt för att värna om djuren men också för att utjämna konkurrensen på marknaden så att inte producenter i länder med god djurvälfärd missgynnas. Särskilt viktigt är det att se till att de gemensamma regelverken efterlevs – fusk får inte löna sig! Regeringen tar den här frågan på största allvar och verkar kontinuerligt för ett ökat skydd för animalieproducerande djur inom EU. är även pådrivande i det EU-gemensamma arbetet med att stärka djurskyddet på ett internationellt plan, såväl inom multilaterala forum som till exempel OIE som vid förhandlingar av handelsavtal. är en stark förespråkare av en öppen och transparent handel. Regeringens fokus bör därför i stället även fortsättningsvis vara att arbeta för bättre djurskydd, såväl inom EU som internationellt, som man verkar för ökad svensk konkurrenskraft i den riktning som regeringens livsmedelsstrategi kommer att peka ut. 34 (V): Läget för svensk livsmedelproduktion är minst sagt ansträngt. har hälften av bönder försvunnit. lägger ungefär en lantbrukare ned sin verksamhet. Vi vet också att numera är bara hälften av den mat vi äter producerad i . Alltmer mat importeras. Det är en direkt konsekvens av att är medlem i Europeiska unionen. På EU:s inre marknad ska det råda fri konkurrens, och det gäller även mat. Det är förödande för all progressiv politik på livsmedelsområdet om det bara är den fria konkurrensen som ska råda. Då blir det svårt att driva en politik där man har högre miljökrav och en högre nivå på djurskyddet. Jag är väldigt oroad över att vi håller på att närma oss det som den tidigare finansministern talade om, nämligen att svenskt jordbruk blir en form av hobbyjordbruk där vi bara producerar för nischmarknader och att svenskt jordbruk inte är fundamentet i vår livsmedelsförsörjning. Jag är glad över att vi nu har en landsbygdsminister som har aviserat att vi ska ta fram en livsmedelsstrategi och att vi ska producera mer mat i . Men det måste vara hållbar mat – mat som ser till att våra utsläpp minskar och som uppfyller de absolut högsta nivåerna när det gäller hur djur ska behandlas. Läget är inte okej. Hälften av all mat importeras och kommer från länder där man har lägre miljökrav och behandlar djuren mycket sämre. I har vi krav som innebär kortare djurtransporter än i resten av EU. I fixerar vi inte grisar och håller dem fastspända i system, och vi kapar inte knorren på dem. Vi ger mjölkkorna rätt till utevistelse, och vi utfodrar inte rutinmässigt våra djur med antibiotika, bara för att ta några exempel. säger att det inte går att ställa krav på den importerade maten. Jag hänvisar till artikel 36 i , som öppnar för att medlemsländerna ska kunna ställa krav för att skydda djurs och människors hälsa. Det är två exempel som tas upp i artikeln. I artikel 36 står också att det inte får vara öppet för godtycke, och det tycker jag är helt korrekt. Om man ska införa lagar och bestämmelser ska alla länder och företag behandlas likadant. Min direkta fråga till landsbygdsministern är: Har ni i regeringen ens försökt ställa krav på den importerade maten så att det blir samma villkor för mat som är producerad i och mat som kommer från andra länder? Som har agerat har vi varit Europamästare i lagefterlevnad, och det är väldigt sällan vi tar strid för våra egna lagar och regler. Jag tycker att det är hög tid att göra det, , om vi ska kunna fortsätta att producera livsmedel och ha högre krav för miljön och djuren. 35 Statsrådet (S): Detta regleras i artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen. Det finns skäl som anger att människors och djurs hälsa måste skyddas, men det är viktigt att de åtgärder man vidtar är välgrundade. Man kan inte åberopa att produkter ska hindras från att komma hit på grund av att vi ska värna svenskt djurskydd eller svensk hälsa. Det finns andra sätt att påverka detta – inom EU och beträffande hur man hanterar den här typen av frågor men också på det internationella planet. Arbetarskydd kan till exempel påverkas via , där vi i är väldigt aktiva. Men det finns också organisationer som vi kan nyttja för att påverka att djurhälsan förbättras i andra länder. När det sedan gäller efterlevnaden på EU-nivå i fråga om djurhälsa och livsmedelssäkerhet har varit en stark påtryckare, och det kommer vi att fortsätta att vara, inte minst inom antibiotikaområdet. Svensk livsmedelsproduktion säger är ansträngd. Ja, jag håller med i fråga om många delar, inte minst när det gäller mjölken. Det har påverkats av den globala obalans som finns mellan produktion och efterfrågan. Men det har också, som skriver i interpellationen, påverkats av att förra finansministern gick ut med signalen att han inte tror på svenskt produktionsjordbruk. Det var oerhört negativa signaler som man skickade ut från den regeringen. Det får givetvis konsekvenser. Att man dessutom vidtog en massa åtgärder som försämrar svenska jordbrukares konkurrenssituation gör inte saken bättre. Men om vi ser på den utveckling som är kan vi se att efterfrågan är mycket konsumentdriven. Vi måste ha ett stort öra för vad konsumenterna tycker i de här sammanhangen och kroka arm med konsumentsidan. Vi ser bland annat att ekologiska livsmedel ökade med , och det finns indikationer på att efterfrågan på den typen av produkter kommer att öka med – vi får se när vi får de exakta siffrorna. Det finns oerhört mycket svenska mervärden inom svensk livsmedelsproduktion. De mervärdena ska vi vara rädda om, men vi måste också använda dem betydligt tydligare till konsumenter i vårt land men också till konsumenter utanför våra gränser i EU och utanför EU. Det finns en mycket stark trend hos konsumenter globalt att sammankoppla mat och hälsa. Det är en stor möjlighet för svenskt produktionsjordbruk, som jag tror på, till skillnad från förra finansministern. 36 (V): Det är bra att det finns högre ambitioner hos den här regeringen. Det välkomnar jag verkligen. Men en regering ska dömas efter hur man agerar. I just den här debatten diskuterar vi möjligheten att ska ställa krav på mat som exporteras till , och jag hade en konkret fråga till landsbygdsministern: du ens försökt? Det skulle jag vilja veta. Har ni ens försökt driva den här frågan gentemot EU? Har ni sagt till att vi i har hårdare lagstiftning på miljöområdet, att vi i ställer högre krav på djurskydd? Som minimikrav tycker vi att mat som skickas till vårt land ska uppfylla de lagar och regler som vi har satt upp, men inte därför att vi vill behandla andra länder eller företag som vill handla med godtyckligt – det handlar det inte om. Och det handlar egentligen inte om att vi vill ge svenska producenter någon form av premie eller konkurrensfördel, utan det handlar om att vi sätter miljön, djuren och folkhälsan först. Det är faktiskt de frågorna som tas upp i artikel 36 i . Det är den artikel som skulle möjliggöra för ett medlemsland att ställa krav på just den fria rörligheten, just på handeln på EU:s inre marknad. Jag vet, , att det är svårt att driva de här frågorna. Jag har själv suttit i , och jag tycker att EU är något av en marknadsfundamentalistisk organisation. Man sätter den fria konkurrensen, den fria rörligheten för varor och tjänster främst – det är viktigare än allt annat. Men därför är det viktigt att det finns medlemsländer som står upp för djurskyddet, står upp för miljön, står upp för folkhälsan. Det är det jag vill att den ska göra. Därför frågar jag återigen: Har ni ens tagit strid för att vi ska ha rätt att ställa krav på den mat som exporteras till ? Jag vill påminna om bara ett exempel när gjorde det. När vi blev medlem i EU hade vi ett förbud mot ett bekämpningsmedel som hette parakvat. Vi sa att vi ville ha kvar det förbudet, men sa att vi måste ta bort det. Då drev vi den frågan hela vägen till , och vi vann faktiskt. För ovanlighetens skull konstaterade man att det var viktigare att ett medlemsland skulle kunna ha ett förbud mot ett farligt bekämpningsmedel än att bekämpningsmedlet skulle kunna säljas fritt på hela EU:s inre marknad. Och är parakvat faktiskt förbjudet inom hela EU. Det, , är ett konkret exempel på att det ibland lönar sig att ta strid. Jag tycker att djuren, miljön och folkhälsan är så pass viktiga att vi ska ta strid för att ställa krav på den mat som säljs till . Det finns också något annat intressant i landsbygdsministerns svar. Det är att regeringen driver frågor om djurskydd inom ramen för internationella avtal. Det tycker jag är jätteviktigt. Då skulle jag vilja veta vilka avtal det kan handla om. Vi har handels- och investeringsavtalet TTIP mellan och som finns högt upp på dagordningen . Där är jag och väldigt många andra rädda för att det kommer att bli en press nedåt i lagstiftningen. Därför vill jag veta om kräver att länder ska ha rätt att lagstifta om progressiva djurskyddslagar och miljölagar och att detta aldrig ska kunna äventyras av den fria handeln mellan och . Driver den det? 37 Statsrådet (S): Vi ska i ta hand om våra djur på ett bra sätt, och jag vill hävda att vi i är världsmästare på djurvälfärd. Vi ska också ha hög livsmedelssäkerhet, och vi ska inte nöja oss med det utan vara en stark påtryckare i EU-sammanhang och i internationella sammanhang kring detta. Det har varit , och vi ska inte vara försiktiga med det. Det är frågor som ständigt och jämt ska lyftas upp. Vi vet att det inom EU finns länder som inte efterlever de lagar som EU har stipulerat. Jag kan bland annat nämna svanskupering på gris. Det är något som vi ständigt och jämt påminner om – så kan man inte ha det, utan man måste vidta åtgärder mot de länder som inte följer detta. Jag har tagit initiativ tillsammans med mina kollegor i , och , där vi har gjort en gemensam resolution till EU som har lyfts upp på ministerrådet kring just grisproduktion och grisvälfärd. Det är en jätteviktig del att vi ständigt och jämt är påtryckare. Det kan ibland upplevas obekvämt att ta upp de här frågorna, ska jag berätta för , men jag tar dem. Jag lovar att jag inte tänker ge mig. För sedan lyfte jag på jordbruksministerrådet upp antibiotikaanvändningen och att den måste komma upp till diskussion i . Jag hade faktiskt inte förväntat mig så stort stöd som jag fick från så många länder vid det tillfället. Vi vet ju att det har varit en känslig fråga för många länder. Jag blev väldigt glad. Det blev ett stort stöd för att den positionen ska in, och kommissionären tog till och med till sig den frågan. Den frågan är nu också inlyft i de förhandlingar som pågår med , och har också sagt att man principiellt är med på att föra den diskussionen vidare. Jag tycker att det ändå visar att det finns en möjlighet. När det sedan gäller tredjeland är den internationella rätten sådan att man inte kan gå in på själva produktionsmetoderna. Men det viktiga är att vi inom unionen och i har säkra livsmedel – det ska vi ha. Sedan får man vara lite försiktig när man talar om tredjeland. Det är ofta fattiga länder. Men jag tror inte att de fattiga länderna blir rikare om vi blockerar dem. I stället ska vi vara med och hjälpa till med inte minst tekniskt stöd och andra åtgärder, för att de länderna ska kunna få ett stärkt djurskydd och också kunna stärka arbetsrätten, vilket är oerhört viktigt. Men jag tror inte på det där att vi ska bygga murar, utan jag tror i stället att vi ska vara med och påverka på ett kraftfullt sätt. gör skillnad både inom EU och globalt. Jag är övertygad om att antibiotikan är en jättestor global utmaning. Det inser fler och fler, men visst ska vi också fortsätta trycka på. 38 (V): Landsbygdsministern pratade tidigare i sitt inlägg om att efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar jättemycket i . Det gör den ju, men varifrån kommer de ekologiska livsmedlen? Jo, de importeras i stor utsträckning från till exempel och . Det är stora förlorade affärsmöjligheter för svenska bönder. Jag tycker att det är bra att landsbygdsministern har lyft upp frågan om till exempel antibiotika i förhandlingarna med . Vi kanske kan ta den debatten . Jag vet att man i inte alls är lika pigga på krav på reglering av antibiotikaanvändningen. Där tycker man att det är fullt normalt att rutinmässigt behandla djur med antibiotika. Det handlar, , absolut inte om att bygga murar. Det var ingen , då fick igenom förbudet mot parakvat, som anklagade oss för att bygga murar. Vi ville stoppa en kemikalie i jordbruket som var direkt skadlig och ibland farlig. Vi lyckades göra det, därför att vi tog strid på EU-nivå. Jag tycker att det är samma sak nu vad gäller importen av mat. Det är otroligt mycket mat som importeras men som faktiskt inte följer svensk djurskyddslagstiftning eller svenska miljölagar när den framställs. Det borde väl vara rimligt att den mat som vi säljer på vår marknad faktiskt har framställts enligt våra lagar? , , frågar jag för tredje gången: Har ni ens försökt? Har ni lyft upp frågan på EU-nivå och sagt: är mer än hälften av maten som säljs i importerad, och den framställs inte enligt svenska lagar. Vi vill ha rätten att ställa krav på att produktionen av maten ska följa vår lag. Har ni ens tagit den striden? Det skulle jag vilja veta. 39 Statsrådet (S): Jo, vi ställer krav på EU. Jag kommer till vad vi vill göra för att öka också den svenska produktionen. När det gäller det ekologiska håller jag med . Det importeras alldeles för mycket till det här landet. Det kunde vara så om man hade en regering som sa att den inte tror på svenskt jordbruk och drog ned på pengarna i landsbygdsprogrammet till ekologiskt jordbruk. Men den här regeringen har med kommissionen förhandlat fram en betydligt högre nivå i landsbygdsprogrammet för att stimulera ekologisk produktion. Det är 200 miljoner mer. Men, , det är inte säkert att det räcker. Vi ser en sådan stark trend hos konsumenterna , och vi har möjlighet vid ett antal tillfällen under den här programperioden att vrida om till ytterligare insatser för att stimulera det här. Vi är långt ifrån självförsörjande när det gäller ekologiska produkter, och det är inte bra. Vi ska hög djurvälfärd, och vi ska ha ett bra jordbruk. Vi ska inte ställa det ekologiska mot det konventionella. Det svenska så kallade konventionella jordbruket är ett i hög grad miljöanpassat jordbruk jämfört med många andra länder. Det är viktigt att vi ser även det. Hur ska vi öka vår produktion? Det är för att öka den som vi har tagit initiativet till en nationell livsmedelsstrategi. Statsministern skrev in i sin första regeringsförklaring att vi ska ha en sådan. Det är min uppgift att genomföra det. Vi har en djup och bred dialog med intresseorganisationer och med branscherna, och jag hoppas att vi här i ska kunna göra ett gemensamt klubbslag för att öka svensk livsmedelsproduktion. Det är nödvändigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:53 om transporternas inverkan på klimatet 40 Statsrådet (S): har frågat mig vad min konkreta handlingsplan är för hur ska implementera direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Syftet med direktivet är att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. Direktivet kräver bland annat att varje medlemsstat ska anta ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Handlingsprogrammet ska överlämnas till kommissionen . Regeringen vill att ska ha en fossilfri fordonsflotta och är positiv till direktivets syfte. Infrastrukturen för alternativa bränslen är en viktig fråga för att kunna ställa om person- och godstransporterna till mer hållbara alternativ. har, i samarbete med andra berörda departement, påbörjat ett arbete med att ta fram handlingsprogrammet, som ska stämma överens med unionens gällande lagstiftning för miljö- och klimatskydd. Självfallet kommer berörda intressenter att ges tillfälle att ge synpunkter på handlingsprogrammet under arbetets gång. Direktivet innehåller också en rad bestämmelser där det krävs att medlemsstaterna författningsreglerar vissa frågor. Det gäller framför allt krav på att laddningsstationer för elfordon och tankstationer för naturgas och vätgas uppfyller vissa angivna standarder men också krav på information till användarna. har även när det gäller dessa frågor påbörjat ett arbete med att genomföra direktivet. 41 (C): Tack, ministern, för ett tydligt svar! Det finns dock några saker som jag är lite fundersam över. Ministern skriver att regeringen vill se en fossilfri fordonsflotta. Det är ett jättebra och beundransvärt mål och avgörande om man ska bli världens första fossilfria välfärdsstat, vilket regeringen också har uttryckt att man vill. Men det här saknar helt konkretion, precis som i mycket annat av regeringens politik. Vilket år tänker man att det här ska uppnås? Och hur behandlar regeringen det faktum att vi inte har något delmål på vägen när vi nu redan har nått upp till 2020-målet? Vi i vill gärna se att man antar ett nytt delmål till 2020 på förnybart i transportsektorn. Hur ställer sig regeringen till det? Skulle ministern kunna tänka sig att förtydliga några av de här fina orden och flosklerna om fossilfrihet och världens första fossilfria välfärdsstat så att vi kan bedöma om det här är ambitiöst eller om det är ganska flyktigt? Skulle ministern vilja konkretisera så att vi får veta hur viktigt man anser att det här är? 42 Statsrådet (S): När det gäller konkretion av tidsplaner och annat för hur det här arbetet ska drivas och vilka målsättningar som är både tillräckligt utmanande för att ställa krav på oss gemensamt och relevanta i meningen att de är möjliga att uppnå pågår det ett arbete inom framför allt Miljö- och där miljömål hanteras. Vi har inte på någon tidsplan för när ska uppnå en fossilfri fordonsflotta. Däremot har vi en ambitiös plan när det gäller att inte minst samverka med industrin, myndigheter och andra berörda för att snabba på det här arbetet som vi tycker har gått lite för långsamt. kommer jag tillsammans med att bjuda in intressenterna när det gäller utbyggnaden av infrastruktur för alternativa drivmedel för att få deras syn på i vilken takt man kan gå fram, vilken roll staten respektive marknaden ska spela och hur arbetet ska drivas framåt. Innan kommer det här arbetet att ha kommit så långt på väg att vi kan lämna ifrån oss en tydlig utbyggnadsplan till så som direktivet föreskriver. 43 (C): Det har tagits ganska många politiska initiativ i den här frågan. I , som jag sitter med i, vägrar man att prata om transporter. Sedan finns Analysgruppen för grön omställning och Miljömålsberedningen. pratar man om ytterligare ett arbete där statsrådet tillsammans med Baylan ska bjuda in olika intressenter. Hur ser ansvarsfördelningen i regeringen ut egentligen? För mig är den ganska otydlig. Det verkar som att det är väldigt många olika processer på gång. Vi från är lite oroliga. Man hänvisar till och säger att det inte behövs någon ytterligare utredning. Det har inte kommit något förslag från , annat än om elbussar. Men man väljer att utreda bonus–malus-systemet igen. Med kvotplikten händer ingenting. Vi vet fortfarande inte hur det blir med biodrivmedel . Hur ser ansvarsfördelningen ut? Det har sagts att vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Vill regeringen gå ifrån det målet, eller hur ska jag tolka begreppet fossilfri fordonsflotta? Dessutom finns det inget årtal angivet. Går man nu ifrån målet med en fossiloberoende fordonsflotta till 2030? 44 Statsrådet (S): Nej, den målsättningen ligger fast. Det är också därför som man jobbar på ganska många olika fronter . Det kräver insatser på många olika områden. När det gäller vilka miljömål ska ha och ställa sig bakom är det Miljömålsberedningen som hanterar den frågan. Det var också skälet till att jag i mitt första inlägg sa att vi inom inte sätter upp några sådana mål. Det är alltså som har hand om den frågan. Till hearingen har och jag bjudit in de intressenter som är berörda av en utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel. Vi vill höra vad de har för syn. Det är ett inspel i arbetet med att ta fram den handlingsplan för en utbyggnad av infrastruktur som kommissionen har efterfrågat. Handlingsplanen är ju inte direkt beroende av vilka miljömål som vi sätter upp, utan den är direkt beroende av att har begärt att alla medlemsstater ska leverera en sådan handlingsplan. Då kan det vara bra att veta hur de som är berörda av frågan ser på sin egen roll, på statens roll och på hur framtiden kan och bör gestalta sig. pågår det en hel del försöksprojekt runt om landet både om elmotorvägar och om alternativa drivmedel för olika typer av fordon och transportslag, och vi följer dessa projekt med stort intresse. Här pågår alltså ett regelgivningsarbete och ett regleringsarbete som det parallellt pågår en teknikutveckling. Jag tycker att skedet just nu är oerhört spännande. Det händer väldigt mycket, och man kan med visst fog säga att det nu sker ett skifte i synen på fossila drivmedel och hur fordonsflottan behöver ställas om . Jag kan lugna med att det pågår ett arbete där det klart och tydligt framgår vem som har ansvar för vad. Men det är ofrånkomligt att arbetet sker i flera parallella processer, eftersom det behövs åtgärder inom många olika områden. Vi har sagt att vi ska införa ett bonus–malus-system. Vi tror att det är mer effektivt som styrmedel än det nuvarande regelverket. Men precis som alla andra skattefrågor bereds den inom , och så tror jag att det var på den tidigare regeringens tid och så har det nog varit på alla regeringars tid, att frågor som har beröringspunkt med flera olika departement fördelas så att det departement som har bäst förutsättningar för att göra ett helgjutet arbete får ärendet på sin lott. Det betyder inte att departementen arbetar helt oberoende av varandra, men det är tydligt uttryckt att miljömålen bereds i Miljömålsberedningen som arbetar under Miljö- och . Specifika frågor om fordonskrav och liknande hanteras av . Frågor som handlar om skattelagstiftning bereds inom – precis som det alltid har varit. 45 (C): Jag håller med statsrådet om att det sker ett skifte i synen på fossila drivmedel, och det skiftet är det nog framför allt regeringen som står för. Vi har ett mål om fossiloberoende fordonsflotta, men man kan bli orolig när det finns politiska förslag i handlingsplanen som går stick i stäv med detta. Man höjer skatten på biodrivmedel med i runda slängar . Enligt Anläggningsbesked för biodrivmedel kommer det antagligen inte att bli så många nya anläggningar för biodrivmedel. Dessutom äventyras volymerna av biodrivmedel som vi importerar. Man kapar i supermiljöbilspremien för laddhybrider i ett läge då dieselbilar utgör en allt större andel av nybilsförsäljningen. Det gäller också för juridiska personer – alltså förmånsbilar. sänker man förmånsvärdet, så att det hela blir ännu sämre. Detta får ganska stora och långtgående effekter. Finns det med över huvud tagit i regeringens kalkyl? I den nuvarande budgeten ser jag bara försämringar för transportsidan, framför allt för personbilstransporterna. Det gör att utvecklingen riskerar att gå bakåt, speciellt om man inte får igenom skattebefrielsen för biodrivmedel. Är de effekter som regeringens budget får på klimatet och på transporterna någonting som infrastrukturministern tar hänsyn till i arbetet med handlingsplanen? 46 Statsrådet (S): Jag tror att är väl medveten om att också skattefrågan och biodrivmedel ingår i EU-lagstiftningen. Det gör det svårt för oss att premiera den typen av drivmedel på det sätt som vi hade önskat. Det pågår ett ganska intensivt arbete också på för att påverka i EU för att det ska bli möjligt för medlemsstaterna att subventionera biodrivmedel på ett annat sätt. När det gäller supermiljöbilspremien är avsikten med den förändringen att få fler rena elbilar eftersom marknaden nu börjar att bli mogen. Dessutom är inköpspriset för en elbil väsentligt mycket högre än för många andra bilar, vilket gör att tröskeln för att köpa en elbil är högre.