prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:508 Interpellation 2014/15:508 Kristendomens överlevnad i av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2014/15:512 Interpellation 2014/15:512 Förnekandet av folkmordet seyfo av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2014/15:522 Interpellation 2014/15:522 Investeringsstöd för trygghetsboende av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2015) 174 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:CU10 Planering och byggande Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2014/15:MJU10 Djurskydd 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald 2014/15:AU10 Lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering § 6 Svar på interpellation 2014/15:506 om döljande av den faktiska energikostnaden 1 Statsrådet (S): har frågat mig varför jag inte vill berätta hela bilden om hur energikostnaderna för konsumenten faktiskt ser ut samt vad som är den egentliga innebörden för konsumentens elpris med höjd effektskatt och höjd avgift för kärnavfallshanteringen. Regeringen har tydligt redogjort för de förväntade konsekvenserna av de förslag tar upp. I den proposition om höjd ambitionsnivå i elcertifikatsystemet som överlämnades till redovisas de ekonomiska effekterna för olika kundkategorier. Enligt Energimyndighetens bedömning innebär en ytterligare utbyggnad av ny förnybar elproduktion sannolikt på kort sikt ett något lägre elpris för alla elkonsumenter. För elkonsumenter inom elcertifikatssystemet förväntas den sammantagna effekten bli ingen eller en marginell ökning av elkostnaderna. När det gäller konsekvenserna av höjningen av skatten på termisk effekt ökar den kärnkraftsbolagens fasta kostnader. Höjningen av kärnavfallsavgiften innebär att inbetalningarna till kärnavfallsfonden ökar med . Men eftersom priset på den nordiska elbörsen sätts utifrån marginalkostnad är dessa tillkommande kostnader inte prispåverkande på kort sikt. Vi har en trygg energiförsörjning med historiskt sett låga priser. Så ser det även ut framöver. Men blickar vi längre framåt i tiden råder en betydande osäkerhet kring hur energisystemet kommer att utvecklas. Den tekniska utvecklingen kring produktion och användning av energi är oerhört snabb. Kostnaden för förnybar elproduktion har sjunkit på ett sätt som få trodde var möjligt. får vi signaler om att de äldsta befintliga kärnkraftsreaktorerna börjar närma sig slutet av sin livslängd. Jag tror att detta är ett gyllene läge att samla oss och skapa långsiktiga förutsättningar för det svenska energisystemet – förutsägbarhet för kunderna och långsiktig konkurrenskraft för den svenska industrin. Detta ska vi ta vara på. Det är därför regeringen har tillsatt . har i sin egenskap av ledamot i tillsammans med övriga ledamöter från riksdagspartierna ett mycket viktigt ansvar för att vi tillsammans kan arbeta fram en framtida energipolitisk överenskommelse. 2 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Men kan jag tråkigt nog konstatera att statsrådet väljer att inte svara på hela frågan. Men med dagens besked från inser jag att han kanske inte ens kan svara på frågan. Hur kommer den svenska energimarknaden, och med det även konsumenternas möjlighet att få el till konkurrenskraftiga priser och med hög leveranssäkerhet, att påverkas? Hur kan du, , stå här och säga att det som ni gör inte kommer att påverka det? Då handlar det inte bara om den omedelbara konsekvensen utan även om det längre perspektivet. Hur elförsörjningen ser ut är alltid en angelägen fråga, och kanske extra angelägen med tanke på det besked som vi fick från nu . har jag ställt frågan till statsrådet hur det kommer sig att regeringen verkar så angelägen om att få till stånd öppna och förutsättningslösa samtal om energipolitiken som den genom ett antal beslut tydligt krymper ramarna för att skapa det diskussionsklimat som den säger sig vilja ha. Besluten som jag syftar på är rätt allmänt kända för hela svenska folket, nämligen fördubblingen av kärnavfallsavgiften, den aviserade höjningen av skatten på termisk energi – den så kallade effektskatten, som även säger har en avgörande påverkan på dagens beslut – och en höjning av ambitionerna för elcertifikatssystemet. Resultaten av dessa beslut leder på kort sikt, som statsrådet säger, till att elpriserna sjunker. När vi pumpar in mer volatil el, det vill säga el som produceras när solen skiner och vinden blåser, i systemet pressar det självklart priserna. Men det undergräver möjligheterna för kärnkraften, som drabbas av ett antal kostnadshöjningar på en elproduktion som står för av den svenska elförsörjningen. Det minskar kärnkraftsproducenternas möjligheter att fortsätta producera kärnkraft. Det minskar möjligheterna att göra de investeringar som behövs för att utnyttja dess fulla livslängd. Det skatte- och avgiftstryck som regeringen nu lägger på kärnkraftsproducenterna leder till en tidigare avveckling än vi är beredda på. Statsrådet har sagt att ingen är för en snabbavveckling av kärnkraften, men undrar jag: Är ni beredda på det som kommer att hända 2020? Det finns en stor risk nu för att vi kommer att få högre elpriser, inte lägre, och en betydligt sämre leveranssäkerhet än den som statsrådet säger sig vilja ha. Vi kan redan nu se effekterna av den förda politiken. Jag är mycket oroad för att regeringen inte ser det som vi andra har sett , nämligen att de politiska besluten fattade av den rödgröna regeringen får en effekt. Men det är inte den effekt som vi vill ha, nämligen stabila energipriser och en stor försörjningstrygghet som kan säkra de svenska företagen, de svenska jobben och den svenska välfärden. 3 Statsrådet (S): Frågan från ledamoten var varför vi döljer vad kostnaden för elkonsumenterna är. Svaret på den frågan är att elpriset, kostnaden för elkonsumenterna, är mycket tydligt. Det handlas på elbörsen där priserna är tydliga. Därutöver har vi certifikatsystemet. Även priserna på certifikaten är mycket tydliga. I går kunde vi se en rubrik i Svenska Dagbladets näringslivsdel som löd: Rekordlåga priser . Alla bedömare gör dessutom bedömningen att dessa priser, även om de går upp något, kommer att ligga på en historiskt låg nivå. Det är tydligt för alla att det är detta det handlar om. försöker återigen förlänga de 40 senaste årens käbbel om kärnkraftens vara eller icke-vara. För mig är det inte detta som det handlar om längre. Det är välkänt, och har varit det länge, att en del av våra reaktorer är så pass gamla att de förr eller senare kommer att fasas ut. Det var hela utgångspunkten för den borgerliga uppgörelse som slöts 2009 och som renderade i de riktlinjer för energipolitiken som gäller genom riksdagsbeslut . Det som man räknade med i den uppgörelsen var att den kärnkraft som man redan då räknade med skulle fasas ut med början 2020 och framåt skulle ersättas av ny kärnkraft. Det har inte hänt, och det beror inte på politiska beslut. Det finns en mycket enkel anledning till det, nämligen att priserna har halverats . Det finns ingen som på marknadsekonomiska eller affärsmässiga grunder har anmält sitt intresse för att bygga någon ny kärnkraft i . De länder som gör det – exempelvis , och är på gång – gör det därför att man ger garantier eller har kostnader som motsvarar nästan fyra gånger det elpris som vi har i . Därför är det bara att konstatera att de energipolitiska riktlinjer som antogs 2010 inte fungerar och att det är därför vi behöver en kommission. Vi har kunnat kosta på oss att käbbla om kärnkraften , men är vi i ett läge där de nuvarande kärnkraftsreaktorerna undan för undan kommer att fasas ut av åldersskäl och av lönsamhetsskäl, därför att elpriserna är väldigt låga. Därför har vi en utmaning. är det allvar. Det går inte att fortsätta käbbla om detta, utan nu måste vi få fram ett alternativ. Det är därför viktigt att vi i , där vi ju båda två sitter, försöker hitta gemensamma lösningar som ger långsiktighet och förutsägbarhet för investerarna. Annars är risken nämligen stor att investeringarna sker i andra länder, för andra länder har ju också utmaningar på energisidan. Jag har fått en del frågor om effektskatt, kärnavfallsavgiften och certifikatsystemet. Ja, vi höjer avgiften för avfallsfonden. Varför gör vi det? Jo, därför att det finns en princip som denna riksdag har beslutat om och som även står bakom, nämligen att det är bolagen som ska stå för kostnaderna för avfallshanteringen. Gäller inte detta längre, ? Tycker ni att det är skattebetalarna som ska stå för det nu när kärnkraften håller på att åldras? Det är det ena. Om nu detta med effektskatten är så farligt är min fråga: Varför röstade du för det när den borgerliga regeringen föreslog en sådan höjning, ? : Vi vill bygga ut ytterligare inom certifikatsystemet just för att vi har sett framför oss att åldrande kärnkraftverk håller på att fasas ut. Kommer att rösta nej till detta nu när vi behöver den elen? 4 (M): I den här interpellationsdebatten hade jag egentligen inte tänkt ta ställning till de olika kraftslagen i systemen utan mer till politiken som styr vilken produktion vi har, men med tanke på statsrådet svar måste jag komma in på det. I tidningen i går stod det om rekordlåga priser . Det var i går, det. Det var innan kom med sitt besked . Politiska beslut har betydelse. Därför ställer jag mig undrande till de politiska beslut som har fattats , då den stora kritiken mot Alliansens energiöverenskommelse under den förra och den förrförra mandatperioden var att sådana viktiga beslut inte kan fattas utan att man har med sig en bred majoritet i . Ändå gör den rödgröna regeringen exakt det som de under flera mandatperioder och under en hel valrörelse sa att vi gjorde fel. Jag undrar varför. Den ensidiga politiska inriktningen från den rödgröna regeringen kastar nu om förutsättningarna totalt på den svenska energimarknaden, och det hindrar de framtida förutsättningslösa samtalen. Med tanke på dagens besked om den förtida avvecklingen av svensk kärnkraft, kan statsrådet svara på hur vi ska säkra den svenska effektbalansen när vi riskerar att förlora av det vi kallar baskraft? Det försvinner ur vår elförsörjning. Som jag sa tidigare krävde Socialdemokraterna under hela förra mandatperioden, och med extra högt tonläge under valrörelsen, en blocköverskridande energiöverenskommelse. har inte råd med att man fattar beslut om något så viktigt som vår framtida elproduktion utan att ha en bred majoritet i ryggen, var argumentet. Vi fick som sagt stark kritik för det. Återigen: Samma agerande som vi blev kritiserade för väljer Socialdemokraterna tillsammans med att upprepa. Jag kan hålla med statsrådet om att en bred och stark majoritet bör fatta dessa viktiga beslut. Det är ju därför vi har tackat ja till och ser fram emot att komma till samtal inom ramen för . Men det är självklart under förutsättning att det finns utrymme att diskutera en framtida energiuppgörelse. Om den rödgröna regeringen i stället fortsätter att straffa ut energislag som inte passar enskilda ministrar – på bekostnad av energitryggheten, prisstabiliteten, svenska jobb och svenska företag – finns det kanske ingen bred energiöverenskommelse att förhandla om. Ställs Energikommissionen inför fullbordat faktum faller alla de fagra ord och löften statsrådet har utfärdat platt till marken. kan hela det svenska folket se hur en rödgrön energipolitik – eller jag kanske ska säga grönröd energipolitik – ser ut i verkligheten. På rekordtid har man tagit fram en förtida avveckling av två reaktorer. Att det råkar sammanfalla med löfte före valet tycks vara en lycklig slump. För det kan väl inte vara så att det här var med i er beräkning? Hur ska vi kunna tolka beteendet från regeringen? Å ena sidan vill ni ha en bred uppgörelse, och å andra sidan agerar ni solo. 5 Statsrådet (S): Jag har fått ett antal frågor jag ska försöka besvara. Den första är: Varför går vi fram med förslag om att utöka ambitionsnivån i certifikatsystemet? Det finns två skäl. Ett är att den förra, borgerliga regeringen kom överens med om att ha en kontrollstation , det vill säga . Vid den kontrollstationen skulle man diskutera framtiden till . Vi har gjort det, precis i enlighet med den överenskommelse den borgerliga regeringen gjorde med den dåvarande norska regeringen. Vi föreslår en utökning med just för att vi – såväl den här regeringen som den förra, borgerliga regeringen – vet och länge har vetat att vi har en åldrande kärnkraft med reaktorer som närmar sig 40–. De kommer att fasas ut förr eller . Vi gör det för att vi vill säkerställa att svenska konsumenter och svenska industrier har tillgång till el inte bara när det är gynnsamma omständigheter utan också när det är kallt, hög efterfrågan och vindstilla. Därför blir min fråga: Hur kommer att förhålla sig till detta? Kommer man att ställa sig bakom det, eller kommer man att riskera svenska konsumenters och svenska industriers elbehov? Det var mitt första svar. Det andra svaret, på frågan varför vi föreslår en förändring av kärnavfallsavgiften, är att det även här finns en samsyn. Principen att det är kärnkraftsindustrin som tar ansvar för avfallet har gällt under alla år, såväl under den förra regeringen som under den nuvarande regeringen. Det har också funnits en samsyn kring att det sker en översyn av den avgiften . var det man skulle göra det. Så var det förra gången, när vi hade en borgerlig regering, och så är det . Då gjorde expertmyndigheten, alltså , bedömningen att det behövdes en höjning för att avgiften ska täcka avfallskostnaden. Det tycker jag inte att vare sig nuvarande regering eller andra regeringar kan överpröva, för det är därför vi har expertmyndigheter – just för att ta hänsyn till detta. Sker inte detta på det sättet, det vill säga att industrin tar kostnaden, ligger den nämligen kvar på skattebetalarnas axlar. Det vore orimligt, och det är därför det beslutet har tagits. Då återstår frågan om effektskatten. Jag konstaterar att även den borgerliga regeringen höjde den. Höjde man den därför att man ville avveckla kärnkraftsreaktorer ? Man höjde dessutom med mer än vad den nuvarande regeringen föreslår, relativt sett. Gjorde man det för att man ville avveckla kärnkraftsreaktorer ? Nej, det har jag mycket svårt att tro. Man gjorde det av samma skäl som den nuvarande regeringen, nämligen fiskala skäl. Det var svaren på frågorna. Sedan är det så, herr talman, att debatten om kärnkraft och dess vara eller icke-vara nu har dominerat svensk energipolitik . Det har vi haft råd med av det enkla skälet att vi har haft god tillgång till el. Det har vi haft både genom vattenkraften, som är och kommer att fortsätta vara ryggraden i det svenska elsystemet, och genom att vi har haft en kärnkraft som har levererat 40–av vårt elbehov. är vi framme i då kärnkraften, oavsett politiska beslut, steg för steg kommer att fasas ut – av åldersskäl och av ekonomiska skäl. När fick den direkta frågan vad det är som har avgjort detta sa de tydligt: Det är affärsmässiga skäl, nämligen väldigt låga priser, som gör att man nu går fram. vd fick en direkt fråga om det beror på höjningen av effektskatten, och han svarade: Nej, det är inte den droppen som har fått bägaren att rinna över, utan det är de låga elpriserna. Visst finns det alltså anledning för oppositionen att sådana här dagar höja tonläget, men vi behöver gemensamma lösningar – inte mer käbbel. 6 (M): svarade statsrådet på ett antal frågor som jag inte ställt. Min fråga var: Varför går Socialdemokraterna ensidigt fram med energibeslut när den stora kritiken mot alliansregeringen förra mandatperioden var att vi gjorde det utan att först samordna besluten med er på ett sådant viktigt område. Statsrådet tog upp effektskatten och sa att även vi höjde effektskatten. Ja, det gjorde vi, och skatt höjer man när det finns utrymme för det. – i alla fall är jag medveten om det – är kärnkraftsproducenterna väldigt starkt pressade av det låga elpriset. Ändå väljer ni att höja effektskatten. Jag vet att regeringen räknar med att få in på den höjda effektskatten. Men hur mycket kommer ni att förlora när kärnkraften stängs ned ? Det är en siffra som jag inte har sett från regeringen. Statsrådet fortsätter att hävda att ändringarna som görs på energimarknaden just nu inte får någon större effekt. Vi har en hög elförsörjningstrygghet och låga elpriser, säger statsrådet. Ja, det har vi. Men det här kommer att få effekt för konsumenterna, kanske inte eller men . Om det är så att statsrådet inte tror på det jag säger kan jag skicka med honom några siffror från som visar att den föreslagna höjda effektskatten motsvarar ökade kostnader på ca för svensk tillverkningsindustri, ytterligare ca för massa- och pappersindustrin och ca för de svenska stål- och metallverken. Är inte det här viktigt? Tror inte statsrådet att detta kommer att få effekt för den svenska konkurrenskraften? 7 Statsrådet (S): Frågan var varför vi går fram med dessa förslag just . Och svaret har jag levererat: Därför att det är en uppgörelse som redan den borgerliga regeringen träffade om att vi skulle ha en kontrollstation med norrmännen om certifikatsystemet , det vill säga . Alla regeringar tar ställning till förslag från om kärnavfallsavgiften med jämna mellanrum, det vill säga , så också . Det gör vi inte för att föregå kommissionen, för kommissionen har ju direktiv att öppet gå igenom alla dessa frågor, också styrmedlen framåt för marknaden liksom för marknadsdesign och skatter. Jag fick dock inte svar från ledamoten på frågan om varför man själv genomförde dessa förändringar. Jag tror att jag vet svaret. Det var inte för att avveckla några kärnkraftsreaktorer i förväg, utan det var av fiskala skäl, och det är av samma skäl från regeringens sida. Så här har det låtit i svensk energipolitik . Jag har själv inte medverkat till det, av det enkla skälet att jag inte hållit på med energifrågor. Dessutom bodde jag inte ens i landet vid kärnkraftsomröstningen . Jag förstår att det finns mycket känslor. Men för mig handlar det inte om att man måste ha ett visst energislag. Det viktiga är att vi kan garantera hushållen, industrin, näringslivet i tillgång till el alla dygnets timmar till konkurrenskraftiga priser. Det är denna ganska stora utmaning som vi har framför oss. är det att ta detta på allvar. är det att skrinlägga gammalt käbbel och i stället se hur vi kan garantera elförsörjningen när kärnkraftreaktorerna nu håller på att bli gamla. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:519 om kärnkraftens förutsättningar 8 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på frågan huruvida regeringens agerande riskerar att tidigarelägga det scenario som ska ha sitt fokus på, vilket bygger på effektsituationen efter 2025. har också frågat om det är min och regeringens vilja att med ekonomiska styrmedel tillse att kärnkraftverk stängs . Om vi börjar med avgifterna för avfallshantering är principen densamma som den varit tidigare, det vill säga att kärnkraftsägarna ska betala hela kostnaden för en säker avfallshantering. Avgiften justeras rutinmässigt med mellanrum, och höjningen med var helt i linje med bedömning av vad som krävs för att täcka framtida kostnader. Skatten på termisk effekt har inte justerats . Det är inte en skatt på producerad el utan innebär att bolagens fasta kostnader ökar. Varken denna justering eller regeringens politik i övrigt syftar till att förmå ägarna att stänga reaktorer . Beträffande det tidsperspektiv som diskuterar tror jag att de flesta är överens om att det är framför allt för att hantera utmaningarna som vi nu behöver ta fram ett förslag med brett stöd i . Första stegen i den processen är att samla in och analysera fakta om energimarknaderna med särskilt fokus på elmarknaden. Jag är övertygad om att det kommer att ge alla i en bra gemensam plattform för fortsatta diskussioner. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från Europeiska rådets extrainsatta möte . § 8 Återrapportering från Europeiska rådets möte 9 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte ägde ett extrainsatt möte i rum med anledning av de många fartygskatastroferna i vi tyvärr har kunnat bevittna där ett stort antal människor på flykt har drunknat på sin väg till . Huvudfrågan för mötet var vad som kan göras för att rädda liv. Den situation vi har sett och ser på är fullständigt oacceptabel. Därför var mötet en viktig manifestation för hur allvarligt EU:s stats- och regeringschefer ser på denna situation. Mötet inleddes med att vi hedrade offren, alla de människor som har förlorat sina liv i flykten över , med en tyst minut. Diskussionen kretsade kring vad EU kan göra, både i form av akuta åtgärder och i ett längre perspektiv. antog ett uttalande som identifierar både omedelbara och långsiktiga åtgärder på migrationsområdet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Stats- och regeringscheferna var överens om att detta är en fråga som berör hela EU. Flera medlemsländer framhöll att EU solidariskt måste ta ansvar för att få till stånd en trovärdig migrationspolitik. Fler behöver göra mer. För var det viktigt att i denna diskussion framhålla och poängtera de humanitära aspekterna och att fokus för vår del är att rädda liv. Låt mig särskilt lyfta fram tre punkter i uttalandet. För det första ska resurserna för sjöräddning ökas minst trefaldigt. Det ger ökade möjligheter att rädda människor till havs. Samtliga medlemsstater, självfallet inklusive , aviserade också stöd till EU-operationerna och . För det andra ska ett nytt pilotprojekt för vidarebosättning inom EU startas. Det är ett viktigt första steg för att alla EU-länder ska ta sitt ansvar för flyktingmottagandet och för att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. För det tredje ska insatser mot kriminella nätverk som sysslar med människosmuggling över stärkas. Dessa åtgärder ska vidtas inom ramen för internationell rätt. En eventuell säkerhets- och försvarspolitisk insats i EU:s regi kommer att kräva ett tydligt mandat antingen från eller från . För är det viktigt att värna principen att den som har rätt att söka asyl i EU ska kunna göra det. ska inte vara en fästning. Det är därför positivt att vi har fått igenom att uttalandet innehåller ett uttryckligt försvar av asylrätten och att det förtydligas att alla länder måste leva upp till det gemensamma regelverket för asylsökande och asylsökandes villkor. För var det också betydelsefullt att stryka en mening i en tidig version av uttalandet. Det var en mening som många nog reagerade på, för det stod nästan att man skulle förhindra migranter att nå . På svenskt initiativ ströks denna mening, men jag kan informera kammaren om att det krävdes en lång diskussion för att få igenom denna strykning. På dagordningen fanns inte frågan om fler lagliga vägar till EU i så måtto att kommissionen inte hade några som helst sådana förslag. Som jag nämnde i tog jag på toppmötet ändå upp vår önskan att ska lägga fram förslag på fler lagliga vägar för att söka asyl i EU, inklusive att studera om humanitära visum kan vara en framkomlig väg. För det fanns tyvärr inget stöd. Det vann inte gehör hos de andra medlemsstaterna, men kommer givetvis att fortsätta att driva frågan om fler lagliga vägar till EU. Sammantaget är det slutliga uttalandet bättre än det första utkastet som fanns inför toppmötet. fick gehör för flera viktiga synpunkter.