prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Solidaritetsförklaringen är mycket tydlig med att ett land har rätt att begära hjälp, och försvarsministern sa också att han inte är nöjd förrän Daish/IS är utplånad. Är det då inte lite magert att det bara blev de 50–? Vi har fått förklarat för oss att det går åt per resa, så det kanske handlar om fem sex transporter. Det är också några stabsofficerare i . Och det är Herkulesplanet – men inte , inte , utan . Är det ett relevant svar på solidaritetsbegäran? Är försvarsministern verkligen nöjd och tycker att det är ett substantiellt militärt bidrag? 263 Försvarsminister (S) replik: missade en viktig sak i paketet, och det var materielen. Jag har i olika sammanhang försökt förklara, så även på presskonferensen , att det är någonting som jag anser har en tydlig militär substans. Materielen är sekretessbelagd och måste därför hanteras utifrån de regelverken, men jag kan säga att den är tydligt och djupt efterfrågad av . Det tycker jag att man också ska räkna in när man bedömer helheten så att man har med allt när man uttalar sig om vad som är bra och dåligt. Försvar och samhällets krisberedskap Jag tycker att den insats vi nu gör är en bra början. Det är något som jag och regeringen står bakom. Men vi säger också att vi ska utvärdera och återkomma. Vi får se vad vi gör för ställningstagande – jag vill inte vare sig utesluta eller peka ut något. Detta är det grundläggande förhållningssättet. När man bedömer förmåga till solidaritet och åtaganden vill jag markera att man måste se dels vad vi har gjort , dels vad vi deltar i för andra typer av internationella operationer. Det är också ett tecken på att i olika lägen är berett att bidra. Det är roligt att framhåller att vi nu har gjort ett trendbrott tillsammans. Jag uppskattar det samarbetet. Jag tycker att det är konstruktivt, och vi har en bra dialog när det gäller genomförandet av inriktningspropositionen. 264 (KD) replik: Jag blir inte riktigt klok på detta med stöd till i kampen mot IS/Daish. var ju tydligt med spaningsdelen, och det som kom från låg i linje med det. För del är det viktigt att vara en bra samarbetspartner. Ska man inte se detta som ett test på just detta? Det är flera länder som tittar väldigt noga på respons. Exempelvis tror jag att man i de baltiska länderna tittar på respons. Vi gjorde en viktig insats med spaning i . Den var efterfrågad och mycket viktig. Jag tror att det var därför som denna förfrågan kom. Jag vill då ställa en fråga. Ser inte försvarsministern att det kan finnas problem med hur och kanske framför allt ser på när spaningsinsatsen nu inte blir av? Om nu försvarsministern säger att han inte är nöjd förrän Daish/IS är utplånat, skulle vi då inte kunna komma med ett bättre bidrag än det som levereras? 265 Försvarsminister (S) replik: Precis som jag har sagt tidigare är kommentar att det är ett värdefullt bidrag: Det är glädjande och visar på den gemensamma viljan att förstärka insatserna mot IS/Daish och stabilisera läget i konfliktområdet. Det är alltså inget dåligt omdöme vi får från här. Detta är inte den enda internationella insats vi gör, utan alla de insatser vi gör har betydelse och är ett sätt att bidra till att stabilisera i olika delar av världen. Precis som i tidigare fall kommer vi att se till att också leverera och genomföra det som är överenskommet. Det är inte alltid förhållandena är på det viset om man ser hur de internationella operationerna fungerar världen över. Detta är ett första steg. Det är ett konkret bidrag. Jag tycker att också materielbidraget måste värderas i den argumentation man för från kant. Materielbidraget är djupt efterfrågat och har en tydlig militär substans. Tyvärr är det sekretessbelagt, så jag kan inte prata om det fullt ut i den roll jag befinner mig i . Vad vi gör kommer alltid att värderas i olika länder. Vi gör många saker över ett brett fält, också sådant som gäller vår egen militära förmåga. Den samlade bedömningen av måste nog bygga på allt detta. Vad jag har fått tillbaka är i alla fall att man uppfattar oss som en bra samarbetspartner i olika sammanhang. Vi kommer, enligt vad vi har sagt i inriktningspropositionen, att fortsätta arbeta vidare i den andan och med den inriktningen. 266 (C) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag tänkte växla tema. Jag vill också tacka för mycket konstruktiva samtal under det här året, både före och efter försvarsbeslutet. Det handlar både om den svenska försvarsförmågan och om våra internationella insatser, liksom om långsiktigt arbete för att det ska bli så bra som möjligt. Jag tänker också på totalförsvarsplaneringen och de uppdrag som regeringen har gett till statliga myndigheter som involveras i det här arbetet. Efter ungefär strategisk timeout finns det oerhört mycket att hämta in och analysera och inventera när det gäller de samlade resurserna i kommuner, socknar, regioner och även nationellt. kom ett besked från MSB:s generaldirektör, som meddelar att man har ställt in den planerade stora samverkansövningen som skulle involvera ett hundratal aktörer på alla nivåer i : 55 kommuner, , i , och skulle ingå. Det skulle vara en övning för att testa beredskapen på den civila sidan och för att också kunna utveckla arbetet gemensamt. Man hänvisar till resursbrist och tidsbrist på grund av migrationssituationen och att man inte har resurser att fullfölja övningen. Jag vill ställa min fråga till försvarsministern utifrån att vi delar ansvaret. Utskottet har ansvar för helheten, och tillsammans med minister är minister en viktig aktör i regeringen för att kunna få totalförsvarsplaneringen att utvecklas. Då är min fråga om det finns några perspektiv till att det nu meddelas att man inte kan genomföra en övning som man planerat . 267 Försvarsminister (S) replik: Jag är inte i detalj uppdaterad om den här övningen, men det är en övning av stor omfattning, och det känns som om den var väl motiverad i tanke och planering. berör detta en annan ministers ansvarsområde. Det lyder inte under Försvarsdepartementet, och av den anledningen tänker jag inte gå in i någon detaljerad diskussion om detta. Jag vill dock säga en sak: Vi måste få till stånd en totalförsvarsplanering. Det handlar om att ha ett civilt försvar som stöttar det militära försvaret, så att det militära försvaret av kan fungera i en eventuell krissituation. Det handlar också om att bygga ett civilförsvar och en beredskap som kan vara aktiv i samband med skogsbränder, stora olyckor eller intermezzon av något oförutsett slag. Här har vi alltså en förbättringspotential av det större slaget. Om vi tittar på hur detta såg ut kan vi se att här ingick företag av de mest olika slag, myndigheter av olika slag, kommuner och landsting. Man hade totalförsvarsövningar där både det militära och det civila försvaret ingick i en helhet. Jag säger nu inte att vi kan komma tillbaka till detta med omedelbar verkan, men vi måste utifrån våra förhållanden och förutsättningar börja en grundplanering och skapa en grundidé om detta. Det första uppdraget handlar om att ta det första steget i en sådan process. 268 (C) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Detta är oerhört viktigt, och vi ska hjälpas åt på bästa sätt för att detta ska bli så bra som möjligt. Vi behöver det både kortsiktigt och långsiktigt. Om en myndighet väljer att avbryta en övning som man har planerat så länge kan man fråga sig vad man egentligen har för förutsättningar att hantera en situation där ett antal kriser inträffar . Vi måste veta att man kan hantera flera kriser , också för att kunna möta de behov som uppstår i kopplingen mellan det militära och det civila. Detta måste vi planera för, vilket jag tror blir en jätteviktig uppgift. Jag kan meddela att i och landshövdingen i har beslutat att man ska genomföra en regional övning där man hoppas att kommuner, landsting och polis ska medverka. Det är viktigt för att trimma det lokala arbetet. Ett medskick som jag har fått, bland annat från krisberedskapssamordnare i kommunerna hemma i västra är: När vi tänker framåt kring totalförsvarsplaneringen är det viktigt att också tänka på ömsesidigheten, dels hur vi som civilt samhälle ska stötta det militära, dels hur vi kan hitta infrastruktursatsningar och upplägg som gör att man kan resurseffektivisera och optimera planeringen så att det gynnar det pågående civilberedskapsarbete som kommunerna gör, till exempel för att kunna hantera extraordinära händelser i fredstid. Med tanke på att det handlar om många eldsjälar – som ofta är engagerade i flera föreningar som är kopplade till arbetet med totalförsvarsplaneringen, också i företag – och det gäller att på bästa sätt kunna använda det engagemanget, är det viktigt att tänka på ömsesidigheten, tänka åt bägge hållen för att kunna säkra och stabilisera arbetet och också minska sårbarheterna i vårt samhälle. 269 Försvarsminister (S) replik: Jag uppfattar att och jag egentligen har samma uppfattningar och inriktning i detta och att det nu handlar om att göra ett jobb på ett ordentligt sätt. Utan att jag har någon djupare kunskap om det tycker jag: Om landshövdingen i nu tar initiativ till att öva kommun, polis, landsting och olika aktörer i en större civilförsvarsövning är det ett utmärkt bidrag till att i försöka få igång den här typen av processer. Jag tror att det finns all anledning att titta på vad man kan göra på länsstyrelsenivå. Men jag har också så sent som haft kontakt med en av de ansvariga på en länsstyrelse i om just den här typen av frågor och märker på frågorna och sättet att resonera att det finns ett ökat intresse och vissa förväntningsvärden. Mitt besked är: Ni måste börja titta på vad ni tycker att ni kan bidra med, och vilka typer av idéer har ni? Det gäller att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv börja fundera på: Hur utvecklar vi detta? Vi börjar från en låg nivå med stor förbättringspotential. Jag tror att en oerhört väsentlig del är att stimulera olika krafter till att börja tänka i de här termerna. Bara det är liksom ett stort steg framåt och ett sätt att få medvetande bland allmänheten om deras möjligheter. Försvar och samhällets krisberedskap Jag ser verkligen fram emot det här jobbet. Jag hoppas nu att det uppdrag som vi från regeringen har gett till berörda myndigheter att börja titta på detta kan bli första steget i ett längre arbete, som förmodligen kommer att sträcka sig över för att komma upp i nivåer. Någonstans måste man börja, och här har vi som sagt en förbättringspotential. Jag är glad över dina synpunkter och inlägg i detta, . Tack så mycket! 270 (M): Tillgången till modern materiel är en avgörande faktor i moderna konflikter. Då krävs att Försvarsmakten har tillgång till relevant materiel som ger operativ effekt. De är viktigt att vidmakthålla materiel i den mån det är relevant och att nyanskaffning av materiel i första hand sker genom att man köper färdigutvecklad materiel och i sista hand genom att man egenutvecklar materiel i . Prioriteringen är framtagen för att undvika de långa ledtider som egenutveckling av materiel medför, vilket vi har flera historiska exempel på i . Dessvärre har en del utvecklingsprojekt, som , drabbats av allvarliga och utmanande långa leveranssvårigheter. Därför anser vi moderater att upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna måste ses över. Det är också viktigt att värna våra skattepengar så att de utnyttjas på bästa tänkbara sätt och ger oss – om jag får använda det uttryck som har varit lite populärt under de senaste timmarna i kammaren – mest pang för pengarna. Vi moderater anser därför att styrningen av materielinvesteringarna ska ske så strategiskt och långsiktigt som möjligt, där en gång per mandatperiod får ta ställning till en mer långsiktig plan för investeringar. I försvarsanslaget inom ramen för utgiftsområde 6 gör vi moderater en lite annan fördelning. Vi vill ge 20 miljoner mera till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Det militära och det civila försvarets samlade resurser utgör totalförsvaret. Totalförsvaret är den verksamhet som behövs för att förbereda för krig och allvarliga kriser och regleras av lagarna som rör totalförsvaret och höjd beredskap. I takt med att omvärldsläget har blivit sämre har behovet av att återuppbygga totalförsvaret ökat, inte minst i ljuset av den nya krigföringen, där civila och militära förmågor används på ett mer integrerat sätt. Därför är det bra att det i försvarsuppgörelsen finns ett förslag om att återuppta planeringen för totalförsvaret. Det behövs ett nytt och starkt totalförsvar. Det är något som vi moderater prioriterar. Det svenska folkets medvetenhet om hur man agerar i kriser är tyvärr alldeles för lågt. hade försvarsutskottet en öppen hearing med anledning av den uppföljning som utskottet har gjort gällande informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap. Uppföljningen har fått rubriken eller kriget kommer. På hearingen deltog bland andra generaldirektör från MSB. Myndigheten har genom ett företag intervjuat 2 000 personer om deras krisberedskap. hade aldrig funderat på hur ett långvarigt elavbrott skulle påverka dem. trodde att de skulle kunna klara ett längre elavbrott. På frågan om hur de hade förberett sig för ett längre elavbrott talade om tillgång till andra ljuskällor. sa att de tillgång till ett camping‑, gasol- eller spritkök. hade säkrat tillgång till mat och tillgång till vatten. Försvar och samhällets krisberedskap Detta handlade bara om ett lite längre elavbrott. Det finns mycket värre och mera långtgående kriser som kan inträffa i vårt samhälle. hade tillgång till en radio som kunde drivas utan el. Det innebär att av befolkning inte skulle kunna ta del av information som förmedlas. Dagens mobiltelefoner har också rätt kort batteritid – det är vi alla medvetna om – och skulle basstationerna slås ut är den vägen till information stängd. Det är uppenbart att det finns mycket arbete att göra för att förbättra krismedvetenheten hos medborgarna men även hos företag och myndigheter. Små störningar i vitala system kan få stora konsekvenser redan i fredstid. I händelse av en större kris eller konflikt är det ännu viktigare att det finns en god beredskap. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att har undertecknat ett samförståndsavtal med Nato, . Detta avtal reglerar hur värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet vid till exempel övningar eller krishanteringsinsatser. Det är bra att avtalet nu kommer på plats, så att vår förmåga att ge och ta emot militär hjälp stärks. Men vi behöver gå längre genom att ta fram en färdplan mot svenskt Natomedlemskap. Nato utgör grunden för den europeiska säkerhetsstrukturen. Inom Nato förenas européer och nordamerikaner från 28 medlemsstater kring en gemensamt antagen säkerhetsagenda och gemensamma åtaganden. Som bara ett värdland utan fullvärdigt medlemskap kan vi inte räkna med stöd om någon skulle angripa vårt land. Inte heller är vi med i Natos viktigaste organ, . Vi har ingen som helst påverkan över strategiska beslut. av EU:s länder är medlemmar i . är det även för . 271 (SD): Jag kommer i mitt anförande i allt väsentligt att ägna mig åt samhällets krisberedskap. Normalt sett talar vi mycket om försvaret – materiel och krigsförband. har talat om budgeten för detta. Jag ska börja med som har sagt att skogsbranden i visar att beredskapen för räddningsinsatser inte var tillräcklig. Länsstyrelserna har ansvar för att minska sårbarheten i samhället. Det känner vi till. Det står också att de ska arbeta för att olika aktörer runt omkring ska samverka. Här gör jag ett litet uppehåll. Ordet ”samverka” borde bytas ut mot ”samordna”. Det har jag sagt här. Så länge man samverkar kan man faktiskt gå åt var sitt håll, och sedan är det bra med det. Men om man har en samordningsroll i länsstyrelserna samordnar man genom befäl. Man säger: Jag hör vad du säger, men så här ska vi göra. Vi behöver mer samordning och naturligtvis också samverkan. Men det måste finnas en beslutsfattare. Försvar och samhällets krisberedskap Regeringens styrning av länsstyrelserna innebär att de har en mycket stor frihet att själva bestämma. Det finns fördelar med detta. Men pekar också på nackdelarna. Det finns ett omfattande tolkningsutrymme, och det blir förknippat med risker. Detta pekar alltså på. har MSB beslutat om nya villkor för utvecklingsprojekt som ska löpa . Detta kan naturligtvis bidra till att minska vissa negativa effekter. bedömer dock att flera av problemen riskerar att kvarstå på grund av att betoningen är på utvecklingsarbetet i stället för på att ålagda uppgifter ska utföras. Detta är mycket allvarligt. Inför , om man backar dit, överfördes 14,7 miljoner. Man har följt upp detta, och granskningen visar att pengarna gick till annan verksamhet inom länsstyrelserna, enligt . Vad vill vi då göra med försvaret och samhällets krisberedskap? Vi vill ha en ny organisation. Finns det ingen kompetens på MSB? Jo, det finns mycket kompetens där. Men vi vill ha tillbaka en civilförsvarsmyndighet med en civilförsvarschef och med en stab – kompetens kan tas från MSB – med ett tydligt samordningsansvar mellan länsstyrelserna. Länsstyrelserna ska ha ett utökat planerat ansvar. Man kan göra som man gjorde med förening av tjänst, alltså att officerare kunde tjänstgöra i länsstyrelserna. Man kan också tänka sig att de är anställda där, med ett tydligt ansvar att vara en länk så att planeringarna jackas ihop. Det tyckte vi då var en bra lösning, och det tycker vi fortfarande. När man går tillbaka och tittar på utvärderingar av detta ser man att det var bra. Vi vill ha tillbaka beredskapspolisen, vilket har framförts i ett annat anförande. Den avvecklades 2012. Vi vill ha tillbaka den, och vi har budgeterat för det. Länsstyrelserna måste upprätta beredskapslager med befäl. De måste med ett samordningsansvar ålägga kommuner att ha ett visst beredskapslager. Vi arbetar med detta , och kommer vi att ha ett genomarbetat förslag. Det kommer säkert att intressera även försvarsministern hur en sådan uppbyggnad ska ske. Vi arbetar ganska intensivt med detta . Just nu tycker vi att det är för många hövdingar och för lite indianer ute i verksamheten. Jag ska ta några exempel. Beredskapslager är viktiga. Men vad händer om man är utan el i ? Många människor får inget vatten. De får ingen varm mat, och de blir törstiga. Den personliga hygienen eftersätts. De får ingen värme . En del, sådana som jag, som har elverk och skog kan elda i en kamin och få värme. Då är det inga problem att få värme. Men alla har inte det. Hur går det med trygghetslarmen, brandlarmen och inbrottslarmen? De fungerar inte. Man kan inte ta ut pengar heller. Hur ska man kunna tanka? Man kan inte betala med kort, och man kan inte pumpa upp drivmedel. Det kanske finns några sådana stationer kvar. Detta är jätteproblem. Man kan inte ens betala med kort i affären när man handlar. Vi vill ha ett civilförsvar som kan verka i olika områden skyddade av bland andra beredskapspolis. Vi vill att ett civilförsvar ska byggas upp så att vatten kan levereras och så att man kan laga något mål mat genom fältkök och fältbagerier. Det fanns , även om många tycker att det var länge sedan. Det fanns slakterier. Vi hade slakteriplutoner när jag gjorde värnplikten, och korna styckades. Köttet var inte särskilt mört, men det gick att äta. Försvar och samhällets krisberedskap Vi måste tänka lite bredare för att det ska fungera. Man måste kunna evakuera äldre och sjuka när hissar inte fungerar i höghus. Vi måste tänka på alla dessa saker, och vi måste ha en plan för att förbättra detta. Kommunen ska ha uppställningsplatser för civilförsvarets materiel. Det kan vara lastväxlare, flak, vattentransportfordon och så vidare. Det fanns planer på detta tidigare, och vi jobbar med att återinföra detta. När det gäller den frivilliga har 500. Vi har ungefär 200. Det finns alltså en hel del att göra. Med detta vill jag tala om att anser att vi utan ett fungerande civilt försvar inte heller kommer att klara att försvara landet. Det kommer att bli oerhört stora påfrestningar. Vi måste ta tag i detta. Jag vet att försvarsministern gör det och ser allvarligt på detta. Vi tror också att vi har rätt försvarsminister för att ta tag i dessa frågor. Jag vill göra en liten utvikning, även om jag får skäll, och den gäller . Man måste försöka vidga synen när man tittar på och försöka förstå. Jag försvarar inte det som har skett på och i . Men hur tänker man där när det gäller och gas till ? var tidigare en del av . Man ser ett närmande till väst. Vad innebär det i förlängningen? Innebär det ett närmande till EU, ett närmande till Nato – –Nato? Man tänker i dessa banor. Återigen: Man måste vidga sin analysförmåga för att försöka förstå den andra sidan. Detta säger jag utan att på något sätt försvara detta. Men man kan ta med sig detta när man funderar på konsekvenserna av olika rörelser. I detta anförande instämde och (båda SD). 272 (SD): Att det nya personalförsörjningssystemet som har ersatt det vilande värnpliktssystemet skulle innebära en generell ökning av kvaliteten är en myt. Det är en myt som spriddes av den tidigare liberala borgerliga regeringen för att försvara en reform som grundar sig i ideologi och inte vilar på rationell beslutsgrund. Att beslutet saknade verklighetsförankring har överbevisats. Stora hål i krigsförbanden, rekryteringsproblem och fördyringar är resultatet. Nuvarande regering vidtar åtgärder för att åtminstone till viss del komma till rätta med problematiken, bland annat genom att återinföra repetitionsövningar för de värnpliktiga som fortfarande finns kvar i Försvarsmaktens rullor. Det innebär att vi skönjer ett visst ljus i den annars så mörka tunneln. Det som tyvärr är smolk i bägaren är att regeringen har tillsatt en utredning som de facto inte behövs och som fördröjer återaktiveringen av värnplikten. Det som bland annat utreds är ett system för att värnpliktiga och förband med anställda ska kunna verka sida vid sida. Jag ber att få uppmärksamma regeringen på att vi redan under värnpliktseran hade denna typ av system där man kunde värva värnpliktiga soldater till stående förband. Utlandsstyrkan och så vidare är exempel på detta. Försvar och samhällets krisberedskap förespråkar att värnplikten återaktiveras omgående. Det innebär att värnpliktsutbildningen återinförs . och Försvarsmakten kommer då att ha för att förbereda sig. Vi vill att GSS/T, det vill säga anställda, fasas ut och ersätts helt och hållet med GSS/P, det vill säga värnpliktiga, . GSS/K, det vill säga kontinuerligt anställda, rekryteras ur kullarna med värnpliktiga som utbildas . En kombination med värnpliktiga som bas och med kontinuerligt anställa utöver det är således vårt förslag till lösning. De soldater som oftast höll högst kvalitet när vi hade värnplikt hade aldrig haft en tanke på att göra militärtjänst om de inte hade blivit inkallade på grund av plikt. Jag har själv utbildat och truppfört soldater i både det nya och det gamla systemet, och jag vet att värnplikt medger ett bredare och framför allt större rekryteringsunderlag. Med värnplikt tar vi ut de bäst lämpade. Det sker inte med dagens frivillighetssystem. Dessutom, vilket är ganska viktigt, är ett värnpliktssystem betydligt billigare än till exempel GSS/T-soldater. Något som är billigare och bättre än nuvarande system borde ju vara eftersträvansvärt för de personer som vill ha ett fungerande försvar. En återaktivering av värnplikten kommer att öka och förbättra urvalet även för de stamanställda förbanden, och det kommer att garantera att krigsförbanden fylls upp personellt i båda kategorierna. förslag inom det försvarspolitiska området kommer att generera en betydligt högre försvarsförmåga än försvarsuppgörelsens förslag. presenterar ett budgetförslag som på riktigt grundlägger möjligheten att nå upp till ett försvarsanslag om av bnp – och jag betonar där minst.