prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Jag vet att det inte riktigt hör hemma i budgeten, men jag är oerhört nyfiken på det eftersom det hänger så intimt samman med det vi talar om . Var står när det gäller upphovsrätten? Jag hör olika signaler. Du måste ta bort alla tvivel som jag har när det gäller synen på upphovsrätt hos . 177 (MP) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Tack, , för den frågan! Först ett konkret svar på den enkla frågan: vill stärka och utveckla upphovsrätten. Det ska inte råda något tvivel om det. Där har vi ett jättearbete att göra gemensamt inom EU. Det är en fråga som vi faktiskt får anledning att diskutera vid utskottets sammanträde då. Det var lite vid sidan av budgeten. För att gå tillbaka till budgeten och den politik vi ska diskutera är det precis som säger: Regeringen har tillsammans med ökade intäkter från höjda skatter, och vi väljer att bland annat göra en väldigt offensiv satsning på kulturpolitiken. Här skiljer sig ambitionsnivåerna helt klart åt. Jag pekade inte ut som särskilt defensiva när det gäller folkhögskolorna. Där är det faktiskt Liberalerna som gör de största nedskärningarna. Även ligger 95 miljoner lägre än regeringsförslaget, men där är det Liberalerna som får stå vid skampålen. Vad gäller kultursamverkansmodellen är det som gör den största nedskärningen, värre än de andra allianspartierna, trots att skriver att de vill slå vakt om kultursamverkansmodellen utifrån att subsidiaritetsprincipen är en viktig grundbult i kristdemokratiskt tänkande. Om man behandlar ett område, som i den egna kulturpolitiken är viktigt, med att göra nedskärningar, då skulle jag inte vilja vara ett område som man inte betraktar som viktigt. 178 (KD) replik: är det jag som ställer frågorna i replikskiftet. Jag vill återkomma till det som vi var inne på tidigare. Jag har funderat på hur trovärdig är som miljöpartist. Jag är lite bekymrad för partiet om man ser till de svek som det tidigare levererat. Vi kan till exempel ta det som hände med . tänker jag alltså på trovärdigheten. Det är den jag diskuterar. Först viftar man med brunkolsbitar och sedan visar det sig att man kan tänka sig att sälja , vilket man hade lovat att inte göra. Valmanifestet löd: Vi kommer alltid att arbeta för en mer human och öppen politik, och vi kommer aldrig att göra det svårare för människor att komma till . Det var vad sa, och därför är jag lite orolig beträffande upphovsrätten. Jag är orolig för att det är på samma sätt där, att kommer att svänga . Låt mig läsa ur Alliansens kulturproposition, Tid för kultur, där det står: ”Upphovsrätten är av grundläggande betydelse för kulturskaparnas möjligheter att disponera över och skörda frukterna av sitt konstnärliga arbete.” Det är en gammal rätt. Det handlar om äganderätten och om stora internationella landvinningar, eller hur? Jag har hört olika signaler från olika miljöpartister när det gäller upphovsrätten. Ge mig bara en konfirmering av att ni, , inte kommer att ändra er på den punkten. 179 (MP) replik: Låt mig först kort kommentera utsvävningarna, som är väldigt långt från kulturpolitiken. Naturligtvis ligger klimatpolitik fast. Kolet hör hemma i marken. Vi ska inte elda upp kolet. Hur politiken bäst förs för att hantera det är en svår fråga, men jag tror att regeringen hanterar det på ett mycket ansvarsfullt sätt just för att minimera koldioxidutsläppen. Klimatfrågan är absolut viktigaste fråga. Vi driver på för att få en så sansad och bra klimatpolitik som möjligt. Kultur, medier, trossamfund och fritid När det sedan gäller upphovsrätten noterade jag att en sverigedemokrat hade spelat in en sång och upphovsmannen till sången sa att han kommer att använda intäkterna till att stödja flyktingmottagandet. Jag bloggade om det för jag tyckte att det så fantastiskt väl visar att upphovsrätten behövs. Någon annan ska inte kunna ta ens material och utnyttja det för eget syfte, utan den som i grunden skapat något är den som ska ha upphovsrätten, äganderätten, och få intäkterna från det. Givetvis är upphovsrätten en grundbult i den politik som vi för. Vi vill utveckla upphovsrätten. I regeringens agerande finns inga som helst tvivel om att det är i den riktningen man arbetar. Varför försöker anföra att andra miljöpartister tidigare skulle ha anfört något annat är märkligt. Vi måste trots allt diskutera den politik som för i och den politik som för tillsammans med Socialdemokraterna i regeringen. 180 (SD) replik: hävdar att skulle slakta samtidskulturen ekonomiskt, om jag uppfattade det rätt. Jag vill börja med att påpeka att i årets utgiftsområdesmotion gör offensiva satsningar som kommer samtidskulturen och kultur- och konstutövare till del. För större reformer som Skapande skola, där utbildningsväsendet ska möta professionella kulturskapare och konstutövare, har vi en betydligt högre ambitionsnivå än regeringen. Det ger ringar på vattnet. Vi breddar och utökar uppdrag för att de ska finnas över hela landet. Vi initierar och inför ett ordentligt samiskt kultur- och utbildningslyft, vilket också parti talar sig varmt för men inte går hela vägen. Vi har idéer till och resurser bakom en skapande äldreomsorg tillsammans med till exempel Kultur i vården, där konst- och kulturutövare utifrån olika kulturella verksamhetsgrenar gynnas direkt i sin verksamhet. Inte sällan skulle frilansande kunna anlitas till den typen av kulturell verksamhet, som både landsting och kommuner kunde knyta till sig. Vad vill göra åt den obalans som råder? Man talar vitt och brett om samtidskulturen, vilken de facto är viktig, men glömmer alla andra kulturella grenar, inte minst kulturarvets olika former – , och många andra institutioner. Det gäller också kulturmiljövården, som i realiteten har räknats ned . Vad vill man göra där? Var finns visionerna? 181 (MP) replik: Låt mig gå igenom några av nedskärningar av samtidskulturen. Kultursamverkansmodellen vill de skära ned med , konstnärlig utsmyckning av den gemensamma miljön med , bidraget till litteratur- och kulturtidskrifter minskas med och ersättningar och bidrag till konstnärer med , stödet till minskas med och stödet till Forum för levande historia med . Kultur, medier, trossamfund och fritid I alla budgetposter som riktas direkt mot samtidskonstnärer gör omfattande nedskärningar. formulerar det som att samtidskulturen i större utsträckning ska stå på egna ben, och så slår man undan benen. skapar en situation där bara den kommersiella kulturen har ett utrymme. Men avantgardet, den nyskapande kulturen, behöver offentligt stöd för att kunna finnas till, för att kunna utvecklas. Där gör tyvärr nedskärningar. 182 (SD) replik: Låt mig förtydliga: Ett antal av de reformer och offensiva satsningar som vi gör på de områden som jag nämnde kommer konst- och kulturutövare till del. Det tror jag att och förstår och också borde kunna anamma. Vad gäller kultursamverkansmodellen är det en mycket stor och till stora delar mycket bra utgiftspost och reform som har sjösatts. Den nedskärning vi där gör till förmån för andra prioriteringar ger de facto kulturområdet mer resurser än regeringen totalt sett, trots att regeringen talar sig varm för sina offensiva satsningar. Det är i sammanhanget inga stora omprioriteringar. När det gäller kulturtidskrifterna har vi gjort en omfattande översyn, och vi avsätter en större del till kultur- och litteraturtidskrifter, vilket också gagnar kultur- och konstskapare och mindre kulturtidskriftsredaktioner som är renodlat kulturpolitiska och kulturella. Däremot är svaret skyldigt beträffande vad de vill med andra delar av samtidskulturen. talar sig varm för att de nu har prioriterat samiska frågor, samelyft och annat, men det är i sammanhanget en mycket liten satsning i förhållande till det samiska kulturlyft som gör med satsning på såväl Gaaltije – sydsamiskt kulturcentrum, som språk- och utbildningsväsendet inom , liksom deras övriga verksamhet som verkligen är samtidskulturellt för det urfolket. 183 (MP) replik: Jag är glad, , att gjort en del omprioriteringar. ville ni fullständigt slakta kulturtidskrifterna. har ni backat från det, och ni gör hela nedskärningen på litteraturstödet i stället. Det blir omfattande nedskärningar på litteraturstödet. Jag hoppas att ni kan göra ytterligare en omprioritering framöver. Ni skriver i er reservation att avvisar regeringens förslag om en minskning av anslaget till filmstödet med . Men regeringen gör inte en minskning av anslaget till filmstödet utan en satsning på till biografer i mindre tätbefolkade områden. Eftersom så uppenbart har läst fel i budgetpropositionen hoppas jag att de backar från sitt förslag där. 184 (V): Kultur, medier, trossamfund och fritid ingång i budgetförhandlingarna med regeringen rent generellt har varit att minska klyftorna i samhället mellan män och kvinnor och mellan de som har de som inte har. Kultur är välfärd, och välfärd är någonting som ska vara tillgängligt för alla. Tillgång till kultur, både att uppleva och att skapa, ska inte vara avhängig en plånbok. Dessvärre vet vi att för många är fritidsintressen för sina barn något som får väljas bort. Vi mår bra av att få skapa. Därför är det viktigt att det finns mötesplatser, amatörkultur och en kulturskola som inte tar ut höga avgifter av de barn som vill gå där utan att så många som möjligt får så stora chanser som möjligt att utöva kultur själva. Den kommunala musik- och är en av de största kulturverksamheterna för barn och unga. Vi vill att ska bli mer tillgänglig och jämlik. I flera kommuner är avgifterna så höga att många familjer saknar möjligheten att betala. Det har gått det var tänkt att denna satsning skulle blivit verklighet. äntligen – peppar, peppar, får man väl säga – kommer de 100 miljonerna som ska ges för att främja låga avgifter i den kommunala musik- och så att fler barn ska få möjlighet att delta i aktiviteter. Alla barn ska ha möjlighet att få känna den glädje och utveckling det innebär att själva hålla på med dans, teater, konst och musik. Det är också bra för barns och ungas självförtroende. Därför är det ett viktigt steg att nu kommit överens med regeringen om en sänkning av avgifterna. Det känns bra att återigen kunna trycka på playknappen efter att ha stått på paus, en paus som vi verkligen inte behövde. av borgerligt styre var vi många som var svältfödda på en kulturpolitik värd namnet. Politiken har slitit sönder den konstnärliga friheten med nyttokrav, reglering och villkor det inte går att leva på som konstnär. Dessutom är de högerextrema krafterna starkare och hotar den fria kulturen. Konst och kultur ska inte verka efter politikens premisser. Den ska skapa sina egna riktlinjer. Men kommer satsningarna. körde de borgerliga partierna med stöd av med storsläggan mot kulturen. på sängen över att deras politik blev verklighet fick de stuva om bland nedskärningarna då kulturtidskrifternas starka röst verkade överraska. har inget av allianspartierna föreslagit några neddragningar på kulturtidskrifterna, visa av erfarenheterna skulle man kunna tro. Nedskärningarna har i stället gjorts på andra områden. Det är allt mellan 405 miljoner och . Det är väldigt tydligt hur kulturfientliga de borgerliga partierna och är och hur mycket de ogillar offentligt stöd till kulturen. Trots det har vi nu hört flera representanter för de borgerliga stå här och tala om att det egentligen inte handlar om neddragningar utan om satsningar. Men minus är ändå minus. kommer som sagt satsningarna. Det handlar om , folkhögskolorna, museerna, Skapande skola och biograferna på mindre orter. Det är en rad satsningar som tidigare talare från S och MP också har tagit upp. Det är ett steg på vägen till ett mer rättvist och jämlikt samhälle. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Kultur, medier, trossamfund och fritid 185 (KD) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag glömde förut att tacka för hans anförande. Jag har förresten glömt att ge kredd åt regeringen. Jag kommer på det . Det gäller secondhandbutikerna som slipper momsen. Det tycker jag var väldigt bra. Det vill jag gärna säga. Det jobbades med tidigare, men blev det verklighet. Jag vill ta upp två saker med dig. Vi har två replikskiften här. Det första gäller ditt uttryck att det inte är i trossamfunden som kulturarbetarna finns. Jag undrar vad du grundar det påståendet på. Om det finns grund för det är det okej. Men jag menar att det inte är så. När det gäller kulturarbetare inom trossamfunden tänker jag på alla de kyrkokonserter som hålls där och ett stort antal musiker ur trossamfunden som har blivit professionella duktiga musiker. Det är allmänt känt att många har sprungit ur till exempel frikyrkan. Det är ganska historielöst det du säger med tanke på och all den kultur som har sprungit ur barocken, renässans och allting där kyrkan var väldigt inblandad. Jag har lite svårt att smälta att du säger att det inte är i trossamfunden som kulturarbetarna finns. Du kanske ska förklara det. Jag är inte riktigt säker på att du tänker så egentligen. Det finns kristna råd. Jag tänker nu inte bara på verksamhet. Det finns också andra som bidrar på olika sätt, en bibelöversättning och så vidare. 186 (V) replik: Jag tror att det jag sa var att det kanske inte är det man förknippar med kulturarbetare. Visst har du rätt. Jag får väl ta tillbaka det till viss del, herr talman. Det jag egentligen menade i replikskiftet med från var att det var den enda post där man kunde se att det fanns ett plus jämfört med regeringens budget. Det var inte ens till kultursatsningar inom trossamfunden. Det var andra typer av satsningar som handlade mer om säkerhetshöjande åtgärder, om jag inte minns fel. Man kan inte anklaga för att de gjorde en satsning kulturen inom trossamfunden. Jag vill bara göra det klargörandet. 187 (KD) replik: är jag mycket nöjdare och mycket mer tillfreds. Jag har en fråga till. Det gäller fritidspengen. Du måste hjälpa mig att förstå varför regeringssidan och , och jag tror att du kan göra dig till tolk för alla, har så svårt att tänka sig att ett sådant träffsäkert bidrag som fritidspengen skulle kunna vara till gagn för de allra mest utsatta barnen. Familjerna har haft försörjningsstöd . Det handlar om människor som har haft det jättesvårt och som kämpar . Man kan ha svårt att sätta sig in i det. Men det är en överlevnadsfråga. Kultur, medier, trossamfund och fritid Då finns det ett bidrag att söka på som kallas fritidspeng. Där kan man få ta del av olika aktiviteter och även . Vad är det som gör att ni har så väldigt svårt att tänka er det? I stället satsar ni på att subventionera på ett sådant sätt att det egentligen mest gagnar rika kommuner om jag förstår det hela rätt. Detta är träffsäkert. Det träffar de barn som verkligen står i behov av de pengarna. Varför har ni så svårt för att acceptera detta? 188 (V) replik: När det gäller och vem det kommer att gagna vet inte rimligen eller någon på den borgerliga sidan hur det är. Både jag och har svarat på frågor om detta. Vi vill kunna säkerställa att det är satsningar som ska gå till dem som på riktigt har velat sänka avgifterna för att kunna göra tillgängligt för fler att gå i skolan och inte till välbärgade kommuner som har struntat i det och inte brytt sig som det. Det ska komma dem till gagn som på riktigt har behov av det och som har varit i framkant i de här frågorna. Jag tror som vänsterpartist på en välfärd som är generell. Jag tror inte på att marginaliserade människor ska känna sig ännu mer marginaliserade. Det handlar om att ha en välfärd som är att lita på för alla människor. Det är också därför jag tror på att det är bättre att höja skatterna för dem som är mest välbeställda och på det sättet också se till att värna barn och unga och att utjämna klyftorna mellan rika och fattiga. Det var inte riktigt den politiken de borgerliga förde, utan de förde en politik som ökade klyftor mellan fattiga och rika. Då kanske det passar med den modell med fritidspeng som har. Då kan man döva sitt dåliga samvete och tänka: Vi ger lite allmosor till dem som är fattiga. Vi vill satsa på en generell välfärd. Jag ser gärna att vi ska kunna gå till skattehöjningar som handlar om mer än de där som det gällde för dem med . Jag tror att vi kan bättre. Vi kan höja lite mer. Du och jag kan bidra lite mer via skattsedeln för att se till att vi får en generell välfärd där barn slipper vara fattiga. 189 Kultur- och demokratiminister (MP): Den höst vi nu snart lägger bakom oss har varit omtumlande. Den har inneburit stora utmaningar för många – för regering, för riksdag, för kommuner och för regioner. Men allra mest har det varit en utmanande och i många fall fruktansvärd höst för alla de barn och vuxna som har tvingats fly från krig och förtryck och som ska försöka bygga upp sina liv här i . , , , och många fler städer och platser i världen har drabbats av hänsynslös terrorism. Mördarna är skoningslösa, och många oskyldiga människor har fått betala med sina liv. har jag gång på gång överväldigats av människors engagemang och vilja att hjälpa till. Det är med stolthet jag kan konstatera att våra kulturinstitutioner återfinns bland dessa goda krafter. Både på lokal och nationell nivå har museer utgått från sin viktiga roll som mötesplats och snabbt bjudit in människor på flykt till att gratis kunna ta del av deras verksamhet. Kultur, medier, trossamfund och fritid Våra museer erbjuder inte enbart arenor för möten mellan människor utan också en möjlighet att ta del av det som har format kulturen. Det skapar tillfällen till igenkänning och deltagande. Det gör skillnad. Även biblioteksverksamma mobiliserar, stärkta av det uppdrag bibliotekslagen ger: att verka för det demokratiska samhällets utveckling. Biblioteken justerar öppettider så att filialer nära asylboendena kan ge nyanlända chans att använda biblioteken. De förstärker utbudet av böcker på arabiska, persiska, tigrinja, kurdiska och andra språk. Bokbussarna lägger om rutten så att de kan vara till stöd för flyktingboenden. Det gör skillnad. Det bubblar och rör på sig i Kultursverige. Kulturen är en sektor som vill spela roll och som vill leva och växa. All den vilja och allt det engagemang jag möter när jag är ute i landet överväldigar och ingjuter hopp. Jag är stolt över att kunna presentera regeringens kulturbudget. Det är en kulturbudget i tiden som kommer att gagna många människor i hela vårt land. En stark kulturpolitik värnar konstens oberoende och integritet och tillåter våra olika konstformer att verka fritt i sin egen riktning. En stark kulturpolitik förstår att politikens roll är att skapa förutsättningar för fri kultur och ha fokus på strukturer, finansiering och möjligheter. Regeringen gör en ökning av kulturbudgeten av historiska mått – mer till kultur i jämförelse med de borgerliga partiernas kulturbudget, som vi nu lämnar bakom oss. Kultur i vissa bostadsområden är en efterlängtad satsning som utgår från de boendes behov och önskemål och präglas av ett brett medborgarinflytande. har fått i uppdrag att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom hela det allmänna biblioteksväsendet. Film i alla dess former är en av de starkaste uttrycksformerna . har den svenska filmbranschens aktörer ropat efter förändring – efter en filmpolitik som vill något. Regeringen avser att genomföra en omställning av filmpolitiken som innebär att staten tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. tillförs svensk film . , , satsar regeringen på att stärka biografer i glesbygd och på mindre orter. Möjligheterna att se film och annan kultur som opera och konserter kommer att öka oavsett var man bor i vårt land. Det här, herr talman, gör regeringen för att ge mer kultur till fler i hela landet. Regeringen investerar 80 miljoner för att införa fri entré vid statliga museer. Genom att ta bort entréavgiften sänks tröskeln, och fler ges därmed möjlighet att ta del av det rika utbud som museerna erbjuder. Den kommunala musik- och spelar en avgörande roll för unga människors skapande. ser , som vi har hört många talare tidigare lyfta fram, olika ut i olika kommuner när det gäller utbud, kvalitet och avgifter. satsas på att främja låga avgifter i . Målsättningen är att verksamheten ska bli mer tillgänglig och jämlik. Och detta är bara ett första steg i regeringens ambition med . Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturen ska göras mer tillgänglig i hela landet. Mer kultur till fler! 15 miljoner tillförs den regionala kulturen genom förstärkning av kultursamverkansmodellen. Det innebär att vi återställer de pengar som de borgerliga partierna med stöd av ryckte från den regionala kulturen. 190 (M) replik: Det har varit vindstilla i kulturpolitiken . Kulturbåten har legat stilla, fast förankrad med arbetslinjens ankare. Jag vet inte om kultur- och demokratiministern känner igen orden, men det var så hon inledde sitt anförande i kammaren . Det finns ingen som kan anklaga kulturministern för att det nu råder stiltje i den kulturpolitiska debatten. är det storm på öppet hav. Förtöjningarna är kapade. Arbetslinjens ankare ligger lämnat på botten medan båten driver lite fritt. Jag betvivlar inte engagemanget och viljan. Ambitionen är att segla mot horisonten, men tyvärr glömdes både sjökort och kompass på landbacken. Vad vilja Socialdemokraterna? frågade en gång . Jag ska inte begära att kulturministern svarar på den frågan, och att vill mycket råder det ingen tvekan om. Men vilja räcker inte hela vägen; man måste också ha en färdplan. Jag visade i mitt anförande på ett antal områden där regeringen skjuter från höften men ständigt verkar missa målet. Men jag vill ge kulturministern möjlighet att här och ge tydliga svar på åtminstone ett område, nämligen fri-entré-reformen. Mina frågor är ganska enkla: Vem ska reformen gälla? Och till vad? Är det alla utställningar för alla eller bara basutställningar för vissa? Ska en ny entréavgift för barn och unga på tillfälliga utställningar finansiera inträdet för etablerade kulturkonsumenter och tyska turister? Var ska museerna ta pengarna när kompensationen inte räcker? har ministern sagt: Då tillför vi mer pengar. Har ministern fri dragningsrätt på , och hur stor är i så fall den dragningsrätten? Hur ska de museer som inte omfattas lösa sin situation när besökarna står med förväntan om att komma in gratis även där? 191 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Tack, , för frågan och för möjligheten att få fördjupa mig och ge dig svar. Jag är stolt över att vi nu som regering går fram med en reform för fri entré igen. Detta är ett lyckat exempel på en kulturpolitisk satsning som den socialdemokratiska regeringen tidigare genomförde och som vi nu kan dra lärdom av. Vi vet att den kommer att främja att fler människor får tillgång till våra gemensamma skatter. De kommer förhoppningsvis att räcka till. De är baserade på uppgifter från museerna själva om deras entréintäkter och om vad de bedömer ska räcka till för att i första hand basutställningarna ska vara gratis för alla som går till museerna. Det kan också bli så att vissa specialutställningar kommer att omfattas, men i första hand är det basutställningarna det handlar om. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det här är en reform av flera som är tydliga tecken på den kulturpolitik som regeringen går fram med. Vi vill ge möjlighet till mer kultur till fler och till hela landet. Vi vet, också visa av erfarenhet från den tidigare perioden med fri-entré-reformen, att fler museer runt om i landet slog följe, öppnade sina dörrar och erbjöd sina skatter gratis. De sänkte trösklarna, och en ny publik kom till våra museer. Därför gör vi med stolthet detta igen. 192 (M) replik: När vi avskaffade den förra fri-entré-reformen innebar det ett avbräck på antalet besökare. Det är alldeles riktigt. Museerna fick sedan lika mycket pengar som under fri-entré-reformen, och till och med mer, och besökarna återvände. Kulturministern säger ”igen”, och det är det ordet som är i fokus här, för det här är egentligen ingen ny politik.