prot · H30924 · 2015-11-10 00:00:00 — Domarna utses av avtalsparterna för längre tidsperioder och tilldelas ärenden utan inblandning från de tvistande parterna. Förslaget innehåller också stärkta etiska regler för domare och regler om ökad transparens, bland annat en skyldighet att redovisa om en tvist finansieras av en tredje part. När det gäller kostnadsfrågan har kommissionens strävan varit att begränsa kostnaderna för tvistande parter genom att införa tidsfrister för handläggningen av ärenden i tribunalen och överprövningsinstansen. har till kommissionen fört fram vikten av reformer som särskilt begränsar kostnaderna för små och medelstora företag. Kommissionen har även beaktat kostnaderna för de avtalsslutande parterna, bland annat genom att föreslå ett begränsat antal domare och en möjlighet att begära expertutlåtanden. Kommissionens förslag ligger i linje med regeringens positioner och förslag. Regeringen vill se ett väl avgränsat investeringsskydd och en reformerad tvistlösningsmekanism i kommande handelsavtal. Förslaget utgör en god grund för kommande förhandlingar med . 69 HANS (M): Jag tackar ministern för svaret. Som bekant pågår det en process som gäller kommissionens och i detta fall kommissionär förslag på ett nytt slags domstolssystem för investeringstvister. Det hänger ihop med TTIP, det vill säga frihandelsavtalet mellan och . Tanken är att en EU-position ska tas fram med intentionen att sedan lämna över förslaget till . Det måste finnas öppna, tydliga och stabila villkor för att internationella investeringar ska kunna öka, vilket är bra för jobb och tillväxt. För är det en helt avgörande fråga, inte minst i förhållande till . I detta fall finns det dock redan ett väl fungerande tvistlösningssystem. Det kallas ISDS. Det är för situationer då en investerare anser sig ha blivit diskriminerad eller på annat sätt oskäligt behandlad av en stat. Vanligast är att skiljeförfarandet används för att lösa tvisten eftersom det erbjuder en neutral arena jämfört med om den skulle hanteras i det aktuella landets domstolsväsen. Det finns en del problem med kommissionens förslag vad gäller systemet och metoden för att lösa tvister mellan en stat och en investerare. Argumentet bakom förslaget är att systemet med ISDS är föråldrat och i behov av en modernisering. Det argumentet håller inte riktigt då det nuvarande systemet har moderniserats på ett flertal sätt . Till exempel har de regler som införts inom ramen för FN-systemet påtagligt förbättrat transparensen. Vad gäller skiljemännen har utseendet av skiljemän flyttats från de tvistande parterna till avtalsparterna, i detta fall och EU. Ministern framhäver detta som en bra utveckling. Det måste dock poängteras att nuvarande system jämställer parterna och låter dem utse varsin skiljeman. Att i stället låta staterna utse samtliga skiljemän är ett stort avsteg från den grundläggande principen om party equality som länge präglat skiljedomsrätten. Kommissionens förslag riskerar att leda till en politisering av systemet, och det är framkallat av att det genom förslaget blir stater som måste förhandla om att tillsätta de individer som senare ska döma i tvister. I kostnadsdelen blir det inte heller helt tydligt. Den absolut övervägande majoriteten av kostnaderna i skiljeförfarandet kommer från ombuden. Att införa en extra instans innebär per definition större kostnader eftersom man regelmässigt måste ha ombud . Om regeringen prioriterar att begränsa kostnaderna för små och medelstora företag är detta ett steg i fel riktning, oavsett vilka regleringar man inför för att begränsa kostnaderna för expertvittnen eller för handläggningstid. Det är lite svårt att se vad regeringen egentligen tycker. Vad är hållningen i processen med att ta fram en EU-position? Misstanken är att man driver en position som inte riktigt rimmar med ekonomiska intressen. Hur tror regeringen att kommissionens förslag, i sin nuvarande eller i reviderad form, kommer att mottas av , EU:s förhandlingspart i TTIP-förhandlingarna? 70 Närings- och innovationsminister (S): Detta handelsavtal är mycket viktigt för både och . Om handelsavtalet faller på plats och vi når en bra överenskommelse skapar det världens största frihandelsområde med en tredjedel av världshandeln och hälften av den globala bnp:n. Vi har därför såklart stort intresse av att få avtalet på plats. För är frågan om investeringsskydd viktig eftersom gör stora direktinvesteringar i . gör också stora direktinvesteringar i . är det land utanför Europeiska unionen som betyder mest för handel och skapar flest jobb i vårt land. Det är alltså viktiga frågor. En del av frågan handlar om ISDS, tvistlösningsmekanismen i avtalet. Jag tror att känner till att det har varit en stor europeisk diskussion i dessa frågor. Det har funnits flera länder som i princip i sina parlament har sagt att de ska bromsa eller stoppa hela TTIP-förhandlingarna om det inte sker en modernisering av tvistlösningsmekanismen. Det har varit en diskussion sedan kommissionen presenterade förslaget . Jag noterade att till exempel från partigrupp i välkomnade förslaget och sa att det var ett bra förslag och ”a stepping stone towards further negotiations with our trading partners”. Jag har uppfattat att också den konservativa gruppen i har välkomnat förslaget som ett steg vidare både för helheten och i sak när det gäller att modernisera tvistlösningsmekanismen. Jag har försökt vara tydlig med att kommissionens förslag ligger i linje med regeringens positioner och förslag, att regeringen vill se ett väl avgränsat investeringsskydd och en reformerad tvistlösningsmekanism i kommande handelsavtal och att förslaget utgör en god grund för kommande förhandlingar med . Jag kan inte vara mycket tydligare med vad regeringens position i detta är. Jag vet inte vad jag ska skriva då. Det är viktigt att se att är en del av detta och att vi ska ha ett bra avtal, men vi måste också se att hela den europeiska diskussionen är viktig. Två delar togs upp. Hur påverkar det att det inte är de tvistande parterna som utser skiljedomare i fortsättningen? Det stämmer att det är de tvistande parterna som utser varsin skiljedomare. Bakgrunden till reformen är en strävan att stärka systemets integritet och legitimitet och motverka intressekonflikter. Detta sker bland annat genom att domarnas identitet inte är känd på förhand för de tvistande parterna. Dessutom inför man stränga etiska regler för att garantera domarnas oberoende. Den andra delen handlar om kostnader. Det är en fråga som har bevakat, och under processen har vi talat med kommissionen om att det måste finnas ett balanserat förslag. har vid utformandet av den nya tvistlösningsmekanismen försökt balansera olika intressen, ökad legitimitet, rättssäkerhet och förutsägbarhet med att begränsa kostnader och tidsåtgång. Tidsgränser har införts för handläggningen av ärenden i investeringsskyddstribunalen och överprövningsinstansen, och de kommer att göra processerna mer kostnadseffektiva. Den genomsnittliga processtiden torde därför minska snarare än öka, vilket drar ned kostnaderna. har man beaktat kostnaderna för de avtalsslutande parterna, bland annat genom att föreslå ett begränsat antal domare och en möjlighet att begära expertutlåtanden för att också dressera kostnadsfrågan. Kommissionen försöker alltså väga in detta. Vi har förstått att kommissionen överväger kanske ytterligare ett antal justeringar på kostnadssidan för att se till att inte minst små och medelstora företag behandlas bra i det nya systemet. 71 HANS (M): Det är uppenbart att detta är en viktig fråga för . Här är statsrådet och jag fullkomligt överens. Just därför är det viktigt att avtalet blir bra i alla delar. Det får inte finnas några fläckar på denna sol. Som ett av de länder som alltid står längst fram när det gäller att försvara frihandeln världen över är det viktigt att har ögonen på de fläckar som finns i förslagen. Precis som säger finns det länder och aktörer som vill bromsa och stoppa detta. Det räcker att läsa . Här drivs en massiv kampanj för att kanske inte baktala TTIP-förhandlingarna men starkt argumentera mot dem. Även inom ministerns parti finns det alltså en opinion, vilket jag märker ger avspegling i förhållningssättet. Jag skulle önska att regeringen var precis så offensiv och attackvillig som man bör vara i dessa förhandlingar. När frihandelsavtalet väl blir sanktionerat av EU, och medlemsländerna finns det ingen väg tillbaka. Då sätter vi oss inte ned och gör om det hela på nytt, utan det måste bli rätt från början. ekonomi och svenska företag är beroende av förutsägbara och robusta system. Med tanke på att är den största utländska investeraren i per capita spelar detta stor roll. Förutom att frågan är viktig i sig är den av betydelse då EU:s position kommer att ha bäring på TTIP-förhandlingarna. Det nuvarande systemet med ISDS-mekanismen är relativt flexibelt och kostnadseffektivt. Vi har en skiljedomstol som sorterar under och som är tämligen framstående på detta område. Jag ser inte riktigt varför ska stå bakom att ändra den modellen. Det finns säkerligen många skäl för kommissionen att lägga fram förslag till ändringar. Vi har olika perspektiv i de olika parlamenten. Det är därför kanske trycker på en knapp i medan jag trycker på en annan i den svenska . Det är helt korrekt; så ska det vara. Men är vi i riksdag, och det är som ska ge tydliga signaler för att påverka EU i rätt riktning. Jag undrar: Vad är regeringens åsikt när det kommer till att kommissionens förslag riskerar att leda till en politisering av systemet? För det är precis vad det kommer att göra, framkallat av att det genom förslaget blir stater som måste förhandla om att tillsätta de individer som senare ska döma i tvister. Att säga att förslaget utgör en god grund för att förhandla vidare med är en sanning med modifikation, eftersom reaktion har varit allt annat än positiv. Det är ett ensidigt förslag som kommer att behöva läggas på bordet i diskussionerna med en motpart som i alla sammanhang poängterar vikten av att i stället bygga vidare på nuvarande regler. Slutresultatet kommer sannolikt att behöva modifieras rejält. Den amerikanska sidan var ute och kritiserade kommissionens förslag explicit. 72 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att Socialdemokraterna är väldigt tydliga i TTIP-frågan och frihandelsfrågan. Det har bekräftats inte bara utan även historiskt sett. frihandelsvänliga linje har i hög grad formats av ett samarbete i riksdag där Socialdemokraterna har varit drivande eftersom vi vet hur mycket av svensk välfärd som är beroende av handel och export. Jag vet att ibland har en förkärlek för att angripa LO. I en fråga måste man dock ändå ge svensk fackföreningsrörelse mycket erkännande, och det är diskussionen om i . och LO har till och med gemensamt åkt till för att påverka den amerikanska diskussionen om , därför att båda parterna anser att det är bra för såväl och som . LO har också gjort stora insatser i för att påverka europeisk fackföreningsrörelse, som inte alls är lika frihandelsvänlig som den nordiska fackföreningsrörelsen. måste man ge ett erkännande till organisationer som står upp för frihandel och har gjort det . Det finns naturligtvis medlemmar i liksom enskilda människor som har andra uppfattningar, men LO och inte minst har haft en väldigt konstruktiv diskussion i men också i och . Jag noterar att det finns en tydlig skillnad i argumentationen hos i och i . Jag tror att man måste se att vi är en del av en europeisk diskussion. Om man verkligen är angelägen om att åstadkomma ett bra avtal måste man också förhålla sig till den diskussion som förs i och fundera över vilka inspel ska göra i ett europeiskt sammanhang för att både få till stånd en europeisk ståndpunkt som är bra och progressiv och ge tyngd i de förhandlingar som ska hållas med . I sak skulle jag bli lite förvånad om helt vill hålla fast vid det gamla ISDS-systemet i den diskussion som vi har haft. Jag tycker att det är bra att det nya kommissionsförslaget bekräftar staters rätt att lagstifta för att uppnå legitima allmänna ändamål. Jag tycker att det är bra att man förtydligar att en investerare inte kan förvänta sig att en lagstiftning förblir oförändrad . Jag tycker att det är bra att man föreslår en överprövningsinstans för att tydliggöra att det inte är några hemliga förhandlingar som inte kan lösas på något sätt. Det är en bra utveckling av tvistlösningsmekanismen. Jag tycker att det är bra att man stärker de etiska reglerna för domare för att se till att man har skrupulösa domare som dömer i processerna. Det var några exempel. har gjort inspel och haft diskussioner på europeisk nivå om ett moderniserat investeringsskydd, just för att vi vill slå vakt om ett sådant skydd. Vi vet att det betyder mycket för näringslivets vilja och förmåga att investera och ta risker på andra marknader. Men då måste vi i också våga föra en diskussion om det som har varit dåligt med det gamla systemet. De framsteg som gjorts i avtalet, inte minst med och , var steg på vägen mot ett reformerat och moderniserat investeringsskydd. Man ska nog se att det var ytterligare ett steg framåt när kom vidare med sina förslag, som vad jag förstår nu enar EU:s medlemsländer i stor utsträckning och dessutom får starkt stöd i . Ska jag tolka det som att föreslår att ska ha en position där vi river upp den enighet som verkar uppstå i kring ett moderniserat investeringsskydd? Det skulle verkligen vara att skjuta frågan framåt och försvåra för att få ett med på plats under president . Det vore jag verkligen den första att beklaga. 73 HANS (M): Det är just detta som är det viktiga: att ska agera inom ramen för EU. Vi ska ha en tydlig agenda för hur vi vill att avtalet ska utformas, hur vi vill driva kommissionen framför oss och hur vi ska kunna påverka hållningen. Vi ska inte helt okritiskt bara ta emot och tänka: Här har kommissionen sagt en sak – bra, då rättar vi in oss i ledet, tackar för det och håller med. Det om något är en okritisk hållning. Vi bör givetvis nagelfara förslaget. Det bör regeringen göra och definiera vad som var dåligt i det gamla ISDS-systemet. Ska man kasta ut barnet med badvattnet bara för att det ska bli nytt? Regeringens uppgift i förhandlingen är att göra dessa inspel. Vad gäller och kärlekshistoria har den alltid bjudit på många varma omfamningar och hugg i ryggen, kanske av ömsesidig kvalisort. Jag noterar dock att , tidningen och dess redaktör , som en gång går ut och hyllar frihandel, inte är någon företrädare för och därmed arbetarrörelsen, tvärtom. Regeringen bör agera så att staters rätt inte går ut över mindre och enskilda aktörer, det vill säga små företag. Regeringen bör driva en linje inom EU som värnar det välfungerande system vi har för att lösa investeringstvister, inte underminera det. Det räcker inte med att hoppas att slutresultatet blir bra. måste aktivt jobba för en slutprodukt som värnar våra intressen som en av största utländska investerare. Låt oss knyta an till EU:s Small Business Act. Tänk småskaligt först! Det är att tänka stort. 74 Närings- och innovationsminister (S): Jag konstaterar avslutningsvis att på intet sätt bara väntar in och sväljer vad den säger, snarare tvärtom. Vi har haft ett nära samarbete med , som har tagit fram förslaget. Det förslag som presenteras ligger väl i linje med regeringens ambitioner om ett moderniserat investeringsskydd. Det är både bra i sak och viktigt för den europeiska diskussionen att få enighet. uppfattar jag att det mer eller mindre finns enighet om ISDS och investeringsskyddet bland medlemsstaterna och i . I det läget föreslår i att ska ha en annan position och underkänna det moderniserade investeringsskyddet. Jag tycker att det är en ganska anmärkningsvärd hållning i ett läge där båda våra partier säger att det är viktiga frågor. Jag tycker att det är en bra framförhandlad lösning som diskuteras och som ligger till grund för förhandlingarna. Framför allt är det angeläget att redovisar sin uppfattning för så att förhandlingarna kan komma framåt på dessa viktiga områden. Det är också ett ställningstagande som bör vägas in när man diskuterar vad hållning ska vara. Vi har ett stort intresse av att få avtalet på plats, men det ska vara ett bra avtal och bra framförhandlade positioner från EU:s sida. Det har jag i interpellationssvaret försökt säga att regeringen tycker att förslaget är. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:118 om regeringens uttag från SJ 75 Närings- och innovationsminister (S): har frågat infrastrukturministern om hon anser att det är rimligt att staten gör ett uttag på från SJ och på vilket sätt hon bedömer att SJ:s förmåga att på kunna finansiera investeringen i de nya höghastighetstågen påverkas av beslutet om utdelning. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att förvalta statens bolag är ett ansvarsfullt uppdrag som ska utföras på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Ledord för förvaltningen av bolagen med statligt ägande är öppenhet, aktivt ägande, professionalitet samt ordning och reda. Ett av de viktigaste verktygen för en effektiv ägarstyrning är att fastställa och följa upp mål. Regeringen har en fastställd metod och process för att fastställa ekonomiska mål för bolagen med statligt ägande. Syftet är att säkerställa värdeskapande i bolagsportföljen genom att verksamheten bedrivs effektivt som de finansiella riskerna hålls på en rimlig nivå. Fastställda mål följs upp och är en viktig del av den löpande dialogen med bolagen. Vid årsstämman 2014 beslutades om nya ekonomiska mål för SJ till följd av ett projekt som genomfördes i samarbete mellan ägaren, styrelsen och SJ:s ledning. De nya målen baseras på bolagets affärsplan inklusive planerade investeringar, rörelserisk och marknadsutveckling samt även på branschjämförelser. I samband med projektet gjordes en översyn av kapitalstrukturen. Som ett led i detta beslutade styrelsen att en extra utdelning är nödvändig för att bolaget ska kunna leva upp till sina ekonomiska mål och komma in i målintervallet för skuldsättningsgraden. Tågresandet i har ökat mycket kraftigt , vilket är en glädjande utveckling. En viktig prioritering för regeringen är att förbättra möjligheterna till resande på järnväg. Regeringen satsar därför –2018 på ökat underhåll av järnvägen för att öka järnvägens konkurrenskraft. För att klara framtida investeringar måste givetvis SJ:s verksamhet fortsätta att skötas effektivt och vara konkurrenskraftig. Trafiken på de nya höghastighetsbanorna beräknas kunna starta tidigast . I sin långsiktiga planering arbetar SJ med planer för kommande investeringar i bland annat höghastighetståg. Senast i samband med att dessa planer konkretiseras är det lämpligt att på nytt analysera frågor om bolagets finansiering och kapitalisering. Det bör påpekas att det råder ett öppet marknadstillträde för kommersiell tågtrafik. De kommersiella förutsättningarna för höghastighetsbanorna påverkas av en lång rad faktorer som just nu analyseras av Sverigeförhandlingen. Hur höghastighetsbanorna kommer att trafikeras är därmed ännu inte avgjort. 76 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kan börja med att konstatera att jag tycker att det är tråkigt att inte infrastrukturministern vill ta den här diskussionen. Vi pratar ju om en rekordstor utdelning från SJ på närmare 2 miljarder . Det är en något märklig inställning att det inte berör infrastrukturministern, som ansvarar för transportsystem, att man på detta sätt tar så stora summor från en dominerande aktör, som SJ är på tågmarknaden. Vi hade infrastrukturministern i utskottet, där hon konstaterade att det inte är hennes ansvar eller att det inte ligger på infrastrukturministern att se till att SJ bedriver en bra verksamhet. Mot allt detta vill jag invända. Det är både infrastrukturministerns ansvar och regeringens ansvar att säkerställa att SJ har goda och stabila villkor för att kunna bedriva en fungerande verksamhet. Därför är jag bekymrad, men jag är också tacksam för att jag kan ha diskussioner med näringsministern i stället. Vi har en gemensam politisk ambition om att öka tågresandet i vårt land. Men vi vet också att utmaningarna är många. Vi har en sliten anläggning. Vi behöver satsa på underhåll. Men vi vet också att vi har stora planer för vårt tågsystem. Från båda sidor om den politiska mittlinjen vill vi satsa på att bygga ett system för höghastighetståg exempelvis, något som fordrar stora investeringar också från en operatör som SJ, om vi ska ha några tåg som kan trafikera banorna. Därför, fru talman, blir jag orolig när det känns som att regeringen saknar ett samlat grepp om hur vi kan få ett ökat tågresande men också hur vi kan möjliggöra effektiva förbindelser till , och med nya snabbtåg när man på det här sättet tyvärr behandlar SJ som en kassako, en budgetregulator, om man så vill. Plötsligt vill man ha in mer pengar, och då bestämmer man sig för att ta närmare 2 miljarder från SJ. Det är då värt att kommentera att den här regeringen tar dubbelt så mycket som Alliansen gjorde sammantaget under sina eller om man så vill 15 gånger så stor utdelning som genomsnittet under alliansregeringen. Då vill jag fråga näringsministern om det är regeringens nya policy, att behandla de statliga bolagen som kassakor. Kan statsrådet garantera att den massiva utdelningen inte går ut över SJ:s verksamhet framöver, att SJ kommer att klara av att investera i de höghastighetståg som krävs för att trafikera de nya banor som vi sägs vara överens om? Kan statsrådet garantera att SJ klarar de här utmaningarna? Är det regeringens nya policy att på det här sättet skinna de statliga bolagen? 77 Närings- och innovationsminister (S): Det är trevligt att vi i svensk politik numera är överens om att vi behöver höghastighetståg mellan våra stora städer i . Det var inte så länge sedan höghastighetståg kallades science fiction och man sa att det var robust olönsamt att göra investeringar i höghastighetståg. Jag välkomnar att har ändrat uppfattning i frågan och att det numera finns en bred politisk överenskommelse om att göra höghastighetståg mellan våra tre storstäder, att det är en högt prioriterad fråga som förenar de politiska blocken. Det är också viktigt att Sverigeförhandlarna jobbar med den här frågan, kopplat också till frågan om bostadsbyggande. Jag uppfattar även där att vi är överens. Jag är helt övertygad om att bättre järnväg behövs både för jobbens och klimatets skull. Man blir lite förvånad över ordval: skinna de statliga bolagen, kassako, budgetregulator. Om man tänker tillbaka: Vem satte upp de ekonomiska målen för SJ 2014? Det var ju och regering – . Jag funderade lite grann: Jag som ägarminister med ansvar för just de här frågorna har att förhålla mig till de mål som finns för SJ:s verksamhet, som har tagits fram. Varför har man tagit fram mål? Det är en ny process som den borgerliga regeringen har infört för att sätta ett ekonomiskt mål för vart och ett av de statliga bolagen. Varför har man ett mål om kapitalstrukturen? Jo, därför att tyckte att det var viktigt att vi hade mål för kapitalstruktur, så att konkurrensen sker på lika villkor mellan olika bolag. Är inte längre för att vi sätter upp ekonomiska mål för de statliga bolagen? Vi följer ju det mål som har satt upp . Det målet borde på något sätt leda till någon form av handling från regeringen, om ett bolag inte möter de mål för kapitalstrukturen som är satta för ett bolag inom staten. Det vore bra om vi enades om att inte använda de här överorden, i alla fall kopplade till målsättningar som den tidigare borgerliga regeringen satte upp för . Jag tycker att vi borde vara mer överens om diskussionen om hur vi får höghastighetsbanorna på plats och hur vi ser till att det blir en bra spelplan så att alla tågaktörer vet vilka spelregler som ska gälla för att trafikera banorna.