prot · H30936 · 2015-12-01 00:00:00 — Det ger också en rimlig arbetssituation för handledaren i fråga. Studiehandledning är inte enbart ämnesundervisning på modersmålet utan rymmer fler aspekter, till exempel språklig medvetenhet om skillnader och likheter mellan svenska och modersmålet samt kulturella faktorer i ämnesundervisningen. En studiehandledare behöver också kunna avgöra i vilken omfattning modersmålet ska användas i handledningen och hur ämnesspråket ska bearbetas. Att en elev ännu inte behärskar svenska språket fullständigt får inte leda till att hen halkar efter i skolan. Därför är rätten till studiehandledning oerhört viktig. Om en elev har svårt att tillgodogöra sig undervisningen på grund av att eleven har ett annat modersmål än svenska har eleven som sagt rätt till studiehandledning. Det finns dock ett stort glapp som bland andra Skolinspektionen har påpekat. Det har även konstaterats att många huvudmän har en snäv bild av vad studiehandledning innebär. Studiehandledning sköts i hög grad av modersmålslärare. Det finns enligt min mening en outnyttjad resurs i i form av människor som talar samma språk som de nyanlända eleverna. Jag pratar inte bara om de elever som har kommit och som har lärare utan om sådana som är bosatta i . Vad avser utbildningsministern att göra för att förbättra situationen? 75 Utbildningsminister (MP): Låt mig först konstatera att jag helt instämmer i beskrivning av vad den svenska skolan är och vad den möter. Det är självfallet en väldig styrka för vårt land att vi har så många flerspråkiga unga individer. Det har stärkt oss tidigare och gjort att har kunnat växa med människor som har kommit hit från andra länder. Det är en styrka i ekonomiskt, socialt och mänskligt hänseende, men det är också en styrka som vi är ganska dåliga på att ta till vara , såväl på grund av diskriminerande strukturer och hur vår arbetsmarknad ser ut som på grund av hur skolan klarar sin uppgift och vilka förutsättningar den har att göra detta. Detta är väldigt tydligt i den viktigaste mätningen vi har i svensk skola, nämligen behörighetsstatistiken för årskurs 9. kan man se att vi blir allt bättre på att möta elever som kommer till svensk skola från andra länder före årskurs 6. Där går behörighetssiffrorna upp. Vi lär oss i takt med att fler lärare jobbar med det och man hittar nya tekniker. Men vi blir sämre på att ge rätt förutsättningar för elever som kommer i . Där går behörighetssiffrorna ned kraftigt. Det är faktiskt det som drar ned hela behörighetsstatistiken för . Det beror på ett par olika saker. Jag tror att en av huvudanledningarna är att många inte får tillräckligt i skolan. Man kanske kräver av en individ som kommer hit: Du ska få i skola därför att du kommer direkt från ett flyktingläger där du har fått väldigt lite utbildning eller kommer från en situation där du kanske inte har fått någon skola alls. Att då klara det som svenskfödda elever ska klara är ofta ett orimligt krav. I andra fall handlar det om att man har alltför låga förväntningar. En elev som egentligen har hela utbildningsbakgrunden med sig och borde ha alla förutsättningar att klara skolan möts konsekvent av en förväntan att eleven inte ska klara den, och den förväntan blir självuppfyllande. I ett tredje fall handlar det om att eleven inte får de verktyg som faktiskt behövs för att klara utbildningen, och då är studiehandledningen ett av de viktigaste verktygen. Att vi har elever som har jättegoda mattekunskaper men ändå inte klarar mattekraven därför att de inte har de svenska mattetermerna får helt enkelt inte förekomma. Men det förekommer gång på gång i den svenska skolan därför att kravet på studiehandledning inte uppfylls. Vad kan vi då göra för att komma till rätta med det? Det första är såklart att alla huvudmän och alla rektorer behöver förstå vad studiehandledning egentligen är. Det finns många som har gjort mycket, men eftersom ansvaret för att ta emot nyanlända elever har varit så skevt fördelat tidigare behöver nu de erfarenheter och den kompetens som rektorer och huvudmän har spridas till andra. Det har tagit på sig att göra. Det andra är att hitta de här studiehandledarna. Då tror jag precis som att vi har en väldig resurs i människor som har kommit hit eller människor som har kommit hit tidigare och som själva är flerspråkiga. Att kunna använda dem i skolan just som studiehandledare är en tydlig förbättring för de elever som vi ska möta och också ett tydligt verktyg för lärarna som jobbar i skolan för att de ska kunna klara sin uppgift. Där återkommer vi snart till hur det snabbspår som har aviserats ska se ut och hur kompetensen hos de grupper som inte kom in i snabbspåret, alltså de som inte har lärarbakgrund med sig när de kommer, ska kunna tas till vara. Den tredje delen är att de ska få rätt kompetens och rätt handledning i sitt nya uppdrag som studiehandledare. Där blir uppdrag att anordna fortbildning för studiehandledare och att arbeta med studiehandledare i deras kompetensutveckling på olika sätt. Det är en viktig del. Det handlar om fortbildning till huvudmän och rektorer, att se till att skaffa fram fler studiehandledare och att ge studiehandledarna fortbildning för att klara sitt nya uppdrag. 76 (V): Tack, , för svaret! Det är ändå glädjande att se att den nuvarande regeringen har en rad satsningar och en plan för att komma till rätta med detta. Det är en mycket bred diskussion som egentligen skulle kunna pågå i timmar och som handlar om att vi lever i ett land med världens mest utbildade taxichaufförer och pizzabagare. Men om vi på något sätt ska konkretisera oss och fokusera på det som handlar om studiehandledning: Jag tycker att det är bra med det snabbspår som regeringen har initierat och som flera andra partier, inklusive , har varit inne på , att man ska se till att de nyanlända lärare som kommer hit ska få ett slags snabbspår för att kunna ta sig in. tänker jag också att vi framöver kommer att behöva de lärarna i den ordinarie undervisningen som ämneslärare i olika ämnen. har vi – det bekräftade utbildningsministern bilden av – många människor som har bott här i och som behärskar både det svenska språket och ett annat språk eller flera andra språk och som skulle kunna göra stor nytta inom den svenska skolan. Från min egen kommun finns det ett exempel på just detta. Man sa konsekvent: Vi kan inte hitta studiehandledare. I en kommun på runt 60 000 invånare kunde man inte hitta fler studiehandledare. hade jag en pappa hemma som har varit civilingenjör från och som har gått pedagogiska utbildningar men som inte fick jobb i inom sitt yrke eller för den delen som montör i samma bransch. När man gav honom chansen att komma in i skolan och vara studiehandledare för de persisktalande eller daritalande barnen gav det otroligt mycket, och ser man resultatet. Han är långt ifrån ensam. Det finns många sådana goda exempel. Problemet är, som jag ser det, att detta inte är systematiskt utan att vi fortfarande väntar på fler goda exempel. Just i den delen – trots alla de goda satsningar med snabbspår och allt detta som regeringen har initierat – menar jag att regeringen genom bör se till att det kommer ut tips och rekommendationer på hur man kan få till fler studiehandledare, bortsett från de nyanlända som kommer och som man ska skicka in i ett snabbspår. Utbildningsministern sa att han höll med om den bild som jag målade upp. Det är därför att jag har tagit all text från den skrift med rekommendationer som har skickats ut från när det gäller studiehandledning. Det som dock saknas där är just tips och råd om hur man kan se till att skaffa fler studiehandledare. Det finns gott om personer som skulle kunna arbeta som studiehandledare. Det som också blir problematiskt med att alltför mycket koppla ihop modersmålslärare med studiehandledare på modersmålet är att modersmålslärare i många fall inte har den ämnesspecifika kunskapen för att kunna undervisa. befinner vi oss också i ett läge då vi behöver fler modersmålslärare som också är utbildade inom olika språk, som har en riktig lärarutbildning från hemlandet. Där har vi en gyllene chans, och jag tycker att det är bra att regeringen tar upp det. En annan sak handlar om detta med förväntningar, stöd och verktyg. Det är fint att utbildningsministern säger detta. Men någonstans måste det tydliggöras ut mot kommunerna, så att elever inte – som utbildningsministern själv nämnde – stannar i sin kunskapsutveckling på grund av att huvudmännen tror att bara därför att eleven inte hanterar det svenska språket kan eleven inte läsa matematik eller något annat ämne. 77 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer verkligen i det. Det är anledningen till att vi från har en ny lagstiftning och en kartläggning. Det är en uppgift som i och för sig blir svårare men som på många sätt också blir viktigare därför att det nu kommer fler än tidigare som ska få en chans att få med sig de kunskaper som de behöver för att kunna bygga sig ett liv i . Då måste man klara att kartlägga de kunskaper som en elev kommer med och inte bemöta en 14-åring som aldrig har gått i skola på samma sätt som man bemöter en 14-åring som kommer direkt från en skola som kanske i vissa ämnen har mer avancerade kunskaper motsvarande åttans ämnesplaner än vad vi har i den svenska skolan. De måste såklart få helt olika bemötande och helt olika förutsättningar för att börja skolan. Men så har det inte riktigt varit, och det är just därför som kartläggningen är så viktig. Jag håller helt med om att vi har varit mycket inriktade på just snabbspåret, som vi hoppas få på plats snart. Det går ut på att ta till vara lärarerfarenheten hos just dem som har varit lärare, som har lärarutbildning eller erfarenhet som lärare från sina gamla hemländer och är i etableringsuppdraget. Det är jätteviktigt att lyckas med det. Precis som säger finns det ganska stora grupper av personer som skulle kunna hjälpa till i den svenska skolan men som inte träffas. Det gäller bland annat de som är asylsökande, som ännu inte är i etableringsuppdraget. När man öppnar ett asylboende och barnen ska till skolan är det ett jättestort slöseri att den som har varit lärare är kvar på asylboendet . Att använda den kompetensen i skolan, vilket vi ser händer med goda exempel runt om, ska bli system. Men det handlar också om personer som inte har lärarerfarenhet men som har en ämneskompetens som är bra att kunna använda i studiehandledning och även personer som har varit i länge, som är svenska medborgare och har andra jobb men som precis som många andra just nu känner: Kan jag göra en insats? Kan jag göra något för att ska klara den stora humanitära insats som vi faktiskt gör? Det är klart att de erfarenheterna ska tas till vara, så vi återkommer till hur vi ska sprida det. Det sker en del saker . hotline svarar för att samla ihop goda exempel och sprida dem till huvudmän som frågar. SKL är också bra på att sprida goda exempel. Det händer alltså en hel del . Men ska vi bygga system av det tror också jag att vi till exempel måste gå igenom regelverken. Vi har en del regelverk som riskerar att göra detta svårare än vad det annars skulle vara. 78 (V): Tack återigen till utbildningsministern för svaret! Det är glädjande att se att utbildningsministern delar vår uppfattning och vår syn på detta. och speciellt målas det upp ett slags katastrofbild av vad som håller på att hända i . En kris som människor på flykt från krig befinner sig i omvandlas på något sätt till en kris för oss som har tak över huvudet och i många fall har ett arbete att gå till eller åtminstone lever i ett land som i de allra flesta fall tryggar vår vardag. Därför menar jag att det är extra viktigt att visa: Visst kommer det många elever . Det innebär självklart att man måste ha en helt annan organisering av detta. Men finns det många lösningar. Om man ser till att sätta detta i system kommer det att leda till att vi återigen hamnar i ett läge där man inte ens ska kunna måla upp ett slags katastrofbild. Sedan hänger det självklart också ihop med att alla kommuner bör ta sitt ansvar för detta. Som jag uppfattar det menar utbildningsminister att man ändå är positiv till tanken att också kartlägga just de människor som redan befinner sig här och som har kompetens inom olika språk. Det tycker jag är mycket positivt. Jag tänker att just snabbspåret för nyanlända självfallet kommer att ge resultat, och det är någonting som jag ställer mig bakom, kanske lite mer . Men det som man kanske bör satsa på först och främst nu och som bör skyndas på är just denna satsning på de individer som kanske går arbetslösa men som skulle kunna vara studiehandledare på sitt modersmål. 79 Utbildningsminister (MP): Det är ett av de områden där vi nu försöker samla alla resurser vi har för att se vilka resurser som står outnyttjade. För många människor som gör allt för att hjälpa till i den situation som medmänniskor på flykt befinner sig i är det mycket provocerande att få bara dessa krisbilder. Det är klart att det är en jätteutmaning när har tagit emot ett antal barn som motsvarar ett par normalstora skolor. Det är en jättestor utmaning, och det tror jag att alla är överens om. Men det blir mycket provocerande när vi talar om det som den stora krisen för oss när vi har så många resurser som står outnyttjade. De mänskliga resurser som talar om är definitivt sådana resurser, och det är riktigt att de skulle kunna tas till vara mycket bättre än vad som har skett. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:55 En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser 2015/16:56 Ökad endomarbehörighet i tvistemål 2015/16:57 Patent- och marknadsdomstol 2015/16:63 Skydd för geografisk information 2015/16:3279 av m.fl. (SD) Handlingsplan till följd av migrationskrisen (väckt enligt 9 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) KOM(2015) 701 Förslag till och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden –2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013 § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:225 Riktade statsbidrags effekter på kommunerna av (M) till finansminister (S) 2015/16:226 Arbetets påverkan på pensionen av (M) till finansminister (S) 2015/16:227 Kollektivtrafikens framtid av (M) till statsrådet (S) 2015/16:228 Fördomar om företag i välfärden av (M) till statsrådet (S) 2015/16:229 Bidragsmiljoner för att minska sjukfrånvaron av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:230 RUT-avdraget av (M) till finansminister (S) 2015/16:231 Beräkningen bakom fördelningen av kommunmiljarderna av (M) till finansminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:378 Ordning och reda i skönhetsbranschen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:379 EU:s äventyrande av sportskyttet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:380 Framtidsfullmakter av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:381 Regeringens arbete mot kvinnlig könsstympning av (SD) till statsrådet (S) 2015/16:382 Organdonation av (S) till statsrådet (S) 2015/16:383 Möjlighet att få ta del av allmänna handlingar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:384 Tandvård för asylsökande av (M) till statsrådet (S) 2015/16:385 Ensamkommande flickors förutsättningar på arbetsmarknaden av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:386 samarbete med Stratcom av (M) till försvarsminister (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:334 Människan bakom djuren av (KD) till statsrådet (S) 2015/16:347 Nya särregler för lantbrukare av (M) till statsrådet (S) 2015/16:344 Swedish Welcome av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:359 Ökad transparens i fördelningen av extra medel till kommunerna av (M) till finansminister (S) § 19 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med § 10 anf. 45 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2015/16:204 om överprövning av åtgärdsprogrammen 1 Klimat- och miljöminister (MP) 2 (M) 3 Klimat- och miljöminister (MP) 4 (M) 5 Klimat- och miljöminister (MP) 6 (M) 7 Klimat- och miljöminister (MP) § 7 Svar på interpellation 2015/16:131 om det nya utanförskapet 8 Arbetsmarknadsminister (S) 9 (M) 10 (S) 11 Arbetsmarknadsminister (S) 12 (M) 13 (S) 14 (S) 15 Arbetsmarknadsminister (S) 16 (M) 17 (S) 18 Arbetsmarknadsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2015/16:137 om försämrad hushållsekonomi och jobben 19 Arbetsmarknadsminister (S) 20 (M) 21 Arbetsmarknadsminister (S) 22 (M) 23 (M) 24 Arbetsmarknadsminister (S) 25 (M) 26 (M) 27 Arbetsmarknadsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2015/16:168 om sociala företag 28 Arbetsmarknadsminister (S) 29 (M) 30 Arbetsmarknadsminister (S) 31 (M) 32 Arbetsmarknadsminister (S) 33 (M) 34 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2015/16:170 om arbetslöshetsmålet och Arbetsförmedlingens prognoser 35 Arbetsmarknadsminister (S) 36 (M) 37 (M) 38 (M) 39 Arbetsmarknadsminister (S) 40 (M) 41 (M) 42 (M) 43 (S) 44 Arbetsmarknadsminister (S) 45 (M) 46 (S) 47 Arbetsmarknadsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2015/16:182 om nystartsjobb i småföretag 48 Arbetsmarknadsminister (S) 49 (M) 50 Arbetsmarknadsminister (S) 51 (M) 52 (S) 53 (M) 54 Arbetsmarknadsminister (S) 55 (M) 56 (S) 57 (M) 58 Arbetsmarknadsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2015/16:199 om slopade skyddsvallar för ekonomi 59 Finansminister (S) 60 (M) 61 Finansminister (S) 62 (M) 63 Finansminister (S) 64 (M) 65 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2015/16:201 om försämring av RUT-avdraget med anledning av obefintlig poolrengöring 66 Finansminister (S) 67 (M) 68 Finansminister (S) 69 (M) 70 Finansminister (S) 71 (M) 72 Finansminister (S) § 14 Svar på interpellation 2015/16:196 om studiehandledning på modersmål 73 Utbildningsminister (MP) 74 (V) 75 Utbildningsminister (MP) 76 (V) 77 Utbildningsminister (MP) 78 (V) 79 Utbildningsminister (MP) § 16 Anmälan om interpellationer § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 19 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015