prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Där jobbar ungefär 1 640 personer, och därtill ska läggas de ungefär 1 000 personer som är anställda av andra företag och har uppdrag på . Utöver detta är det lokala näringslivet i stor utsträckning beroende av affärerna med . Det är alltså en stor mängd människor som riskerar att drabbas om det här beslutet genomförs. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till näringsministern om vad ministern har för verktyg för att förhindra att beslutet genomdrivs. Anledningen till det är naturligtvis att det är ministern och som har ansvar för förvaltningen av det statliga bolaget . svarade ministern inte på frågan om vilka verktyg regeringen har. Men han gav ett tydligt svar om att han inte avser att vidta några åtgärder för att förhindra att beslutet genomdrivs. Jag ställde då en interpellation till arbetsmarknadsministern och frågade vilka initiativ vi kunde vänta från hennes och regeringens sida med anledning av den problematiska situation som kan uppstå på den lokala arbetsmarknaden. För att sammanfatta den debatten uttryckte hon att hon och regeringen inte har för avsikt att vidta några åtgärder. Arbetsmarknadsministern såg problemet, vilket är en bra början, men hon hänvisade människor till Arbetsförmedlingen. Regeringen är ansvarig för att har lämnat det här beskedet. Jag kritiserar inte , utan det är regeringens samlade agerande som har skapat denna mycket oroliga situation för människor som jobbar vid och för näringslivet som är beroende av affärerna med . Det enda som kan anses vara lite mildrande i sammanhanget är att det är till att beslutet ska verkställas. Regeringen har skapat den här situationen, och man har två och halvt år på sig att reda upp den. Vi hör ofta företrädare för regeringen, och inte minst ministern själv, tala om en aktiv näringslivspolitik. Därför vore det intressant att höra ministern utveckla formuleringen i svaret på interpellationen. Här menar ministern att huvudansvaret ligger på regionen i . Men ministern säger också att tillsammans med regeringens satsningar inom den regionala tillväxtpolitiken, inom näringspolitiken och inom övriga politikområden kommer det att skapas förutsättningar för tillväxt. Då undrar jag: Är det några speciella insatser som regeringen och ministern avser att initiera med anledning av eventuella nedläggning av två reaktorer? Jag har tolkat att så inte är fallet, men jag skulle gärna vilja få det bekräftat. 119 Närings- och innovationsminister (S): Tack också för interpellationen! Den ger ju också mig möjlighet att reda ut ett och annat. Att regeringen är ansvarig för att har valt att fatta ett affärsmässigt beslut är ju inte korrekt. Det är styrelsen för som har fattat det här beslutet och sedan informerat både ägaren och allmänheten om sin inriktning på verksamheten. Jag kan ha fel, men jag har uppfattat det så att har fastställt inriktningen för att vara ett affärsdrivande bolag. Om har någon annan synpunkt och tycker att ska agera på något annat sätt vore det en intressant synpunkt. Men så länge som är affärsdrivande är det styrelsen som har att agera utifrån affärsmässiga villkor. Det är alltså inte regeringen som har fattat det här beslutet eller tvingat att fatta det. Det andra som jag vill ta upp är att det som är nytt här är ju en framflyttning . har kommunicerat att man har tänkt att stänga de reaktorer som har blivit gamla och där underhållskostnaderna är ganska stora kring 2025. kommer beskedet att de kan stängas –2020. Det rör sig alltså om än vad som beräknades från början. Det är det som är utmaningen, att ett antal av dessa reaktorer kommer att stängas. Jag är helt säker på att den regionala tillväxtstrategin som man jobbar med i länet också tar fasta på att de äldsta reaktorerna kommer att stängas av, eftersom bolaget har varit så tydligt med det. blir det en något tidigare stängning, men det finns fortfarande ganska gott om tid för att jobba med dessa frågor. Det är inte så att hela verksamhet i kommer att stängas ned. Det rör sig om två reaktorer, men huvuddelen av verksamheten kommer att vara kvar eftersom detta med säkerhet och mycket annat ju är desamma. Oavsett hur många reaktorer som drivs behöver man en viss typ av organisation. Men det är klart att det blir en utmaning när de gamla reaktorerna inte längre kommer att fortsätta att drivas. Då har man på sig att jobba strategiskt med detta. Jag vill berömma länet och regionen för att man har goda förutsättningar. Det finns ett ganska starkt underliggande näringslivsklimat i regionen med en ganska god sysselsättningsutveckling, och man har en relativt låg arbetslöshet. Det här kommer att bli en utmaning, men man har antal år på sig att jobba med den och också växla över i nya näringar som kommer att växa fram. Jag återkommer till det senare, men det är viktigt att säga att det här är en tidigareläggning av planeringsförutsättningarna. Reaktorerna 3 och 4 kommer fortsättningsvis att drivas kanske , och det är ju ganska långt dit. Men de planeringsförutsättningarna har gällt . Det är marknadspriset på el som de facto har påverkat alla energibolags bedömningar av vilka investeringar som är lönsamma och inte lönsamma och hur mycket återinvestering som man ska göra i gamla anläggningar eller om man ska satsa på nytt. Det är det som är den stora utmaningen, inte bara för utan för alla stora energibolag runt om i . 120 (M): Jag är glad att ministern inser att det här är en utmaning, men i svaret kom det inga konkreta exempel på vad just regeringen har tänkt att göra för att förhindra att beslutet genomdrivs eller för att mildra situationen för de människor som kan bli arbetslösa eller för de företag som står inför jobbiga beslut. Det är riktigt som ministern säger, att det inte är regeringen som har beslutat om nedläggningen. Man har inte heller tvingat att fatta det beslutet. Men det är klart att , ett statligt ägt bolag som lever i en politisk kontext där man lägger örat mot rälsen, agerar ju efter vad regeringen gör i den fasta politiken när det gäller effektskatt och annat och också efter de uttalanden som kommer från regeringen. När alliansregeringen styrde då planerade att bygga ut med två nya reaktorer. Med den socialdemokratiskt ledda regeringen planerar alltså att lägga ned två reaktorer. Ministern talade om framflyttning . Nedläggningen har tidigare planerats bli något senare, men blir det en ”förtidspensionering” av reaktorerna. Jag talade med en representant för en konsultfirma som har uppdrag i . Han uttryckte stor oro över beskedet och sa att det kommer att slå mot dem direkt, inte 2018, 2019 eller 2025 utan det påverkar dem med en gång. Underhållsarbete och annat kommer att ställas in på 2018, 2019, 2020, vilket år det nu blir, och inte på 2025. Han hade en whiteboard som visade deras projekt och menade att den ena delen, det som inte rör säkerhet och annat, kommer att försvinna. Det är många jobb som hotas. Jag hoppas att regeringen väljer att se det och också göra något åt det för att mildra de effekter som kan drabba företaget och dem som jobbar där. Om vi går söderut i , till kommun, finns där . Det är en stor och dominerande aktör på den lokala arbetsmarknaden. När beskedet kom gick deras chef ut och sa att de såg en prisökning på elen direkt och att varje prisökning påverkar deras konkurrenskraft. Vi har ju gemensamt ambitionen att stärka konkurrenskraft, och det är ett olyckligt slag mot svensk konkurrenskraft. Socialdemokraterna talar ofta om en aktiv näringspolitik. Det är dags för regeringen att svara upp mot den. Det första är, som sagt, att försöka förhindra beslutet om nedläggning. Det andra är att göra något för att underlätta för dem som förlorar jobben. hör vi ministern skjuta frågan ifrån sig och säga att det är som har fattat beslutet. Det är underligt. Är det den moderatledda Region som ska lösa situationen? Det är alldeles riktigt att vi relativt sett har lite lägre arbetslöshet och ett ganska bra näringsklimat. Det är en moderatledd region. Det jag undrar är om näringsministern ens tycker att det är problematiskt att den största arbetsgivaren halverar sin verksamhet. När ministern hänvisar till Region undrar jag om han tagit några kontakter för att se om det finns möjlighet att koordinera insatserna för att mildra effekterna för de människor som kan drabbas. 121 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att säga att ägarstyrningen i staten inte går till så att våra statliga bolag lägger örat mot rälsen och funderar över vad regeringen tycker och tänker. De har uppdrag som respektive bolag har att förvalta och verkställa. är ett affärsdrivande bolag och ska fatta sina beslut på affärsmässiga grunder. Att staten och regeringen skulle upphäva beslutet antar jag är uppfattning, inte som parti. I så fall skulle det betyda en helt annan styrning än affärsmässighet av statens viktigaste och största bolag. Det måste vara styrelsen som fattar de affärsmässiga besluten. har marknadspriserna förändrats så pass mycket att det verkligen påverkar investeringsmöjligheterna på energiområdet och också påverkar lönsamheten i gamla verksamheter. Det får en del sådana konsekvenser, vilket innebär att man tvingas stänga ned verksamheter för att de är lönsamma. Det visar betydelsen av . Den blir ännu viktigare genom detta. Jag vill säga att med de beslut som är på väg att fatta, som också kan ske på övriga delar av energimarknaden, blir ännu viktigare när det gäller att utifrån både forskning och kunskap analysera och komma överens om en gemensam bild av det framtida behovet av energi, att identifiera utmaningarna och möjligheterna med det nya energiförsörjningssystemet och hur det måste förändras samt att nå en bred uppgörelse om den långsiktiga energiförsörjningen. Det blir underlag för en energiöverenskommelse som ska fokusera på förhållandena för elförsörjningen 2025–2030. Det är de åren vi egentligen talar om. Det är då det verkligen får effekt om vi inte arbetar förebyggande. Vårt politiska ansvar att jobba med energipolitiken blir oerhört viktigt. Jag hoppas därför att det gemensamma arbetet i kan bära frukt. Man kan alltid, om man vill göra frågan politisk, säga att regeringen har höjt effektskatten och därför är det vårt fel att fattar det beslutet. Men problemet för Warborn blir att den borgerliga regeringen höjde effektskatten mer än den nuvarande regeringen. Är det då ert fel att fattar det beslutet, ? Jag tror inte att det är så enkelt, utan det krävs en samlad bedömning av kostnadsläget för att kunna göra återinvesteringar. Jag ska ärligt säga att jag tror att med det här beslutet kommer ett antal underhållsinsatser inte att genomföras och inte heller återinvesteringar. Det kommer att påverka verksamheten när beslutet väl är formellt fattat. En del insatser kommer inte att genomföras medan andra kommer att behöva fullföljas även när verksamheten ska stängas ned. Mycket av verksamheten kommer naturligtvis att vara kvar eftersom flera reaktorer fortsätter att vara igång. Det kommer att bli en omställning, och mitt besked är detsamma som arbetsmarknadsministerns, att vi kommer att följa detta mycket noga. Om det behövs ytterligare insatser för att några myndigheter inte klarar av sitt uppdrag i det här läget eller om vi behöver göra extraordinära insatser för att regionen inte klarar av det är vi beredda att lyssna. Jag uppfattar att regionen har en plan som är inriktad på att det här kommer att hända och att de jobbar med sina specifika förutsättningar på en arbetsmarknad som fungerar relativt väl i svenskt perspektiv och där arbetslösheten är relativt låg. Jag skulle vilja säga att om det är någon region som har hyggliga förutsättningar att klara omställningen så är det . I och med beslut blir det en viss tidigareläggning av de insatser som ändå skulle behöva göras. 122 (M): Det är bra att ministern ser att det kommer att bli en utmaning. Vad gäller det senaste inlägget är det också bra att regeringen har för avsikt att lyssna om det blir stora utmaningar och om speciella stöd kan behövas. Det tycker jag är väldigt bra. Jag hade dock gärna sett att det varit lite mer proaktivt, att man planerat för det. Det som är bra är att det finns tid att planera för nedläggningen. I många andra fall hör man om en nedläggning av något som påverkar en bygd eller en kommun ganska direkt, men har vi på oss att planera. Återigen: Jag skulle vilja ha lite mer aktiv näringspolitik. Det är något som Socialdemokraterna ofta talar om, men jag ser det inte riktigt här. Det som än mer aktualiserat frågan är Eons besked i går att de avser att stänga ytterligare två reaktorer. Det betyder att vi fått besked om att fyra av tio reaktorer kan komma att stängas. Jag läste i en tidning att kallar på en kriskommission eftersom det här påverkar den svenska konkurrenskraften i stort. Inte minst gäller det den elintensiva industrin. Det blir intressant att höra hur regeringen reagerar på det besked som kom från Eon i går. Det är viktigt att vi ser en aktivitet från regeringens sida och att Socialdemokraterna inte viker sig för , så som jag upplever det i diskussionen om energipolitiken. En kommentar om Eons besked hade varit intressant att få av ministern. 123 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att säga att det även här var ganska förväntat att de äldsta reaktorerna skulle läggas ned . Bolaget har varit ute och talat om den möjligheten. Därför är det ingen total överraskning att det presenteras . Däremot är det något oväntat att de lägger ned 2 eftersom de för tillfället arbetar med modernisering och effekthöjning där. Återigen: Om man frågar bolaget sker det på grund av prisbilden. Det blir svårt att med de låga energipriserna på marknaden räkna hem lönsamhet. Det var inte helt oväntat. Vi hade förväntat oss det. Det är en av anledningarna till varför tillsatts och varför vi är noga med att skapa långsiktighet i dessa frågor. En sak som vi gjort på kort sikt gäller effektreserven. Det är oerhört viktigt att både privatpersoner och företag i vet att har energi. Precis som säger tar det att säkra detta. Just nu har vi elöverskott i . Vi har väldigt låga priser på energi. Men om mycket energiproduktion läggs ned kommer priserna att börja krypa uppåt. Det är rimligt att så sker, och då är det viktigt att vi ser till att det finns effekt i systemet. Därför har vi valt att dra tillbaka den borgerliga regeringens beslut att avveckla effektreserven och i stället se till att den kan finnas kvar så att vi inte äventyrar industrins och andra elkonsumenters rätt till stabil elförsörjning. Det här understryker behovet av ett långsiktigt arbete i . Energiförsörjningen är viktig för svenska hushåll och framför allt för svensk industri. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:602 om effekter av regeringens näringspolitik 124 Närings- och innovationsminister (S): har ställt flera frågor till mig om regeringens näringspolitik i allmänhet och det nationella i synnerhet. Stabila offentliga finanser är grunden för regeringens jobbpolitik och för långsiktiga konkurrenskraft. På denna grund bygger vi vår jobbagenda, som består av investeringar för framtiden i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, en politik för fler och växande företag genom en aktiv näringspolitik, ökad innovationskraft och en ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv med ett bättre fungerande utbildningssystem, ett nytt kunskapslyft och bättre matchning. Som pekar på kommer ofta högt i internationella rankningar av innovations- och konkurrenskraft. Det är positivt. Men andra länder utvecklas snabbare, och försprång krymper. Det är också tydligt att vi ”kommer väl ut” när man mäter inputfaktorer som storleken på våra investeringar i forskning och utveckling. Men det är också tydligt att vi är sämre på att dra nytta av dessa investeringar i form av nya varor, tjänster och exportmöjligheter. Det är därför en rimlig slutsats att vi bör kunna få ut mer av våra investeringar i forskning och utveckling och ur vårt innovationssystem. Det är här kommer in. Många andra länder har innovationsråd och har haft det . Vårt grannland har ett forsknings- och innovationsråd . Även andra viktiga konkurrentländer som , , , , och har innovationsråd. beskrev 2013 det svenska innovationssystemet som fragmentiserat och utan stark ledning; olika departement var dåligt koordinerade. Regeringen har tagit intryck av och internationella erfarenheter. För att utveckla som innovationsland och stärka vår konkurrenskraft har vi inrättat ett innovationsråd med statsministern som ordförande, ytterligare fyra statsråd och tio externa ledamöter. Innovationspolitiken spänner ofta över flera politikområden. Konstruktionen med ett litet råd på hög politisk nivå möjliggör en effektiv koordinering och prioritering och ett helhetsgrepp på det här viktiga området. 125 (M): Jag tackar näringsministern så mycket för svaret. Jag ska börja med att ge näringsministern en komplimang: Han är en mycket skicklig politiker. Hade jag inte varit politiker själv och inte varit så pass intresserad och insatt i den politiska debatten är det inte helt omöjligt att hade lurat mig till att rösta på honom. När man hör näringsministern stå här och prata om stabila statsfinanser, en aktiv näringspolitik, stärkt svenskt välstånd, innovationskraft, export och som kunskapsnation låter det väldigt bra. Det är värdeord och inriktningar på politiken som jag tror att de flesta i den politiska mittfåran stöder. Det är genom arbete, företagande och innovation som vi bygger starkt, bygger vårt välstånd och bygger våra förutsättningar för en god välfärd. Problemet är bara det, herr talman, att när man skärskådar de fina orden och skrapar lite på ytan visar det sig att ”stabila statsfinanser” blivit en avveckling av överskottsmålet. Socialdemokraterna säger en sak: Vi ska ha stabila statsfinanser. Sedan gör de det precis motsatta. De ska ta bort förutsättningen för stabila statsfinanser, under stark kritik från till exempel . Socialdemokraterna pratar om att stärka som kunskapsnation, men de vill riva upp beslutet om att satsa mer pengar på mer matematikundervisning i skolan och riva upp beslut om att införa en tioårig grundskola. Det som skulle bli en förstärkning av som kunskapsnation blev motsatsen: en försvagning av som kunskapsnation. anser att har ett starkt innovationsklimat. Det är sant. Som jag skrev i min interpellation kommer högst upp i många rankningar. Men det är inte ofta det är så. var inte ens i tio-i-topp. Det här är en utveckling som har skett . När står här och säger att avståndet krymper har jag lite svårt att förstå vad han menar. Vad gäller en aktiv och bra näringspolitik kan jag säga att det som Socialdemokraterna de facto gör är att massivt höja skatterna på jobb och företagande. Visserligen har även Alliansen föreslagit skattehöjningar. Vi gick till val 2014 på skattehöjningar med uppemot 8 miljarder. Men, herr talman, vi föreslog inga skattehöjningar på jobb och företagande, utan på andra saker. Alla de fina ord som vi får höra från näringsministern kokar ned till en praktisk politik som är raka motsatsen till det som näringsministern står och säger. Jag frågade i min interpellation, och jag anser inte att jag har fått svar, vad det enda egentliga förslag som den här regeringen har för att stärka det svenska näringslivet, nämligen ett innovationsråd, kommer att ha för effekt. Jag tycker inte att det är katastrofalt att inrätta det här , herr talman. Förslaget är bara om möjligt lite löjligt, för det kommer inte att ha någon effekt. Det kommer att vara relativt betydelselöst. Jag frågade i min interpellation om det finns något forskningsstöd för att ett sådant här innovationsråd skulle ha någon betydelse. Han har inte kunnat ge något svar på det. Av alla fina ord har det mesta i själva verket blivit motsatsen. 126 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för interpellationen. Jag tror att vi i debatten kommer att känna igen en del från valrörelsen. Vi har olika syn på vad som leder till innovationer, utveckling och ett gott näringslivsklimat. Men vi har i grunden också olika bild av hur det går för . är fast i något slags regeringsförsvarsperspektiv. Han tror att allt bara är bra och att vi toppar alla rankningar. Det var så brukade säga i regeringsställning, men det är faktiskt inte sant. Jag fick nu ta del av Innovation Union Scoreboard, där vi åter är i topp bland EU-länderna, . Det är jättebra, trots att är långt före oss. Problemet är att vi tappar mark, vilket vi har gjort . En lång rad år har andra länder lyckats förbättra sina placeringar och gått uppåt i rankningarna, medan fallit tillbaka. När det gäller global konkurrenskraft har vi fallit från plats tre till plats tio. Vi går inte uppåt utan faller nedåt. Vad gäller skolresultat finns det inget annat OECD-land där elevernas kunskapsresultat faller så snabbt som i . Det är inte soliga gatan där allting är precis som det ska. Det är produktivitet som bygger konkurrenskraft långsiktigt, men produktiviteten har legat still i . Det är ett jätteproblem för , om vi ska vara en stark exportnation. Vår export har också utvecklats svagare än våra konkurrentländers. Om man står för den här analysen måste man också fundera på vad vi måste göra annorlunda. Under tidigare mandatperioder trodde man från sida att stora skattesänkningar skulle skapa alla lösningar och vända trenden och valde att genomföra sådana. ser vi att vi möter en stenhård konkurrens på en global marknad. Vi möter länder som satsar stenhårt på forskning och utveckling, kunskapsreformer, livslångt lärande, innovationsinsatser och samverkan mellan näringsliv, akademi och politik, som ska kunna utveckla saker och ting ihop. I det läget måste vi lära av de bästa. Skattesänkningar och ”skatteundantag” för arbetsgivare som anställer unga människor är inte det som bygger konkurrenskraft i en global ekonomi. Det hade inte effekt. Arbetslösheten bland ungdomar var högre efter att man infört det än innan. Vi använder i stället de här pengarna till insatser som långsiktigt bygger vår konkurrenskraft genom investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande, utbildningssystemet och exportinsatser som är till för att vi ska få fler företag som orkar gå på export. Vi gör alltså två olika analyser av läget för . Vår bild är att det är viktigt att vi höjer tempot och gör större investeringar i sådant som bygger långsiktig konkurrenskraft och som gör att svenska företag klarar en global konkurrens. Schulte råkar vara fast i bilden att ingenting behöver göras i , att vi kan fortsätta som förut. Men det går inte. Jag vill också bemöta det säger om . Finns det alltid en forskningsrapport som bevisar att det man genomför är bra? Nej, det kanske det inte finns, ärligt talat. Men vi kan dra slutsatser av flera andra länder som har lyft sig när det gäller innovation. De har haft ett väldigt strategiskt ledarskap. De har haft ett tydligt politiskt ledarskap för innovationspolitiken. Jag som innovationsminister i regeringen är oerhört tacksam över att statsministern leder . Det gör att frågorna får ett lyft över departementsgränser. Det är då inte bara ett departement som är intresserat av innovationsfrågor. Jag är helt säker på att den tidigare näringsministern i den borgerliga regeringen tyckte att innovationsfrågor var jätteviktiga. Men det är inte alltid säkert att alla andra departement driver frågorna med samma tyngd. Att statsministern tar den här frågan och driver den framför sig gör att hela regeringen kommer framåt. Jag tror att det är otroligt viktigt. Vi har lärt oss av hur andra länder har gjort och dragit slutsatser av det. 127 (M): Jag tror inte på något sätt att läget är så soligt att vi ingenting ska göra. har jättestora utmaningar framför sig. Det har vi inte minst – det var lite det som antydde – eftersom stora delar av världen som har legat efter kommer i kapp. Det handlar om länder som och och om stora delar av och , inte minst, som kommer i kapp på olika sätt.