prot · H20995 · 2015-05-05 00:00:00 — Det är en utmaning att finna former som gör att vi kan komma framåt och hitta de nya partner som vi behöver identifiera. Vi kommer till exempel att fortsätta planeringen av den nordiska veckan, som ska äga rum på tre platser , bland annat i . Där visar vi upp vad vi gör i våra nordiska länder. Vi har även andra informationsinsatser som tills vidare kommer att kunna fortsätta, tror vi. Vi kommer att göra allt vi kan för att de ska kunna fortsätta i olika former. 44 HANS (M): Efter den här debatten har jag en interpellation med försvarsministern om militärt och säkerhetspolitiskt Östersjösamarbete. Egentligen är dessa interpellationer olika sidor av samma mynt. Ytterst handlar det om både mjuk makt och hård makt, soft power och hard power. Om försvarsintressena representerar den hårdare makten har , i likhet med exempelvis , andra möjligheter, nämligen den mjuka makten. Det rätt allvarliga läge som i allmänhet och i synnerhet befinner sig i efter flagranta inkorporering av , de fortsatta striderna i och det alltmer hårdnade språkbruket föder rätt otäcka känslor. Vi har ett nordiskt ministerkontor, som funnits i , som stämplas som utländsk agent. Den typen av misstro och historieförfalskning utsätts inte minst , och för. Där tror jag att vi måste göra mer. Om vi inte gör mer nu kan vi få betala ett än högre pris längre fram. , det vill säga den parlamentariska församlingen som består av 87 ledamöter, bildades i någon mening i skugga. Under många decennier undvek nordiska parlamentariker av hänsyn till speciella relation till att, i alla fall offentligt, diskutera försvars- och säkerhetspolitik. tror jag att de kvinnorna och männen var tillräckligt listiga för att ändå tala varav hjärtat var fullt men utan att det nödvändigtvis noterades i alla protokoll som sedan kunde läsas av . vill jag hävda att ett av de mest centrala områdena när nordiska politiker kommer samman är just försvars- och säkerhetspolitiken, detta alldeles oavsett att tre länder har valt Natomedlemskapet som sin lösning och två länder, varav är det ena, fortfarande står allianslösa. Det är försvars- och säkerhetspolitiken som är det verkligt centrala. Därför tror jag att man kan göra mer, inte minst från ministerrådets sida, i relation till de tre baltiska republikerna , och . Jag tror nämligen att just informationsattackerna är som hårdast och mest fräna när de riktas mot de tre länderna. Jag undrar därför om det finns några sådana tankar eller idéer från Nordiska ministerrådets sida. Jag hoppas att ministern själv vill beskriva som en av de ledande nationerna i det nordiska samarbetet för att uppmärksamma och driva den typen av frågor. Jag vill dessutom ge beröm; nu vet jag inte om ministern är rätt person men som regeringsföreträdare kan hon ta till sig det. Jag tycker att det blev en bra lösning de nordiska länderna emellan när det gällde att finna rätt nivå för representationen i i samband med uppmärksammandet av att det är fredsslutet. Man valde att landa på att länderna representeras av sina ambassadörer, inte av några på högre nivå än så, det vill säga inte av regeringsföreträdare. Dessutom görs det samfällt av de fem nordiska länderna. Jag tror att den typen av markeringar syns, noteras och behövs för att markera att de nordiska länderna står sida vid sida och har en likartad hållning. Ett av de operativa målen för är att försöka sprätta sönder sammanhållningen och samarbetet mellan EU:s 28 länder, de nordiska länderna och inte minst den transatlantiska länken och . Det vore intressant att höra om ministern har några tankar om hur man kan fördjupa samverkan med , och i den rätt svåra miljö vi befinner oss i. 45 Statsrådet (S): Vi har redan ett ganska djupt samarbete med de baltiska staterna. Vi har samarbetsorganisationen. Vi har olika aktiviteter. Vi bedriver projekt i , bland annat i form av projekthantering för unga företagare så att de ska kunna bli bättre på att utveckla nya verksamheter. Det handlar om stöd till kulturverksamhet, till kreativ verksamhet. Det finns även miljöprojekt. Dessutom har vi många projekt som civilsamhället och kommunerna är engagerade i. blir det pengar över, tyvärr kan man säga, eftersom vi inte kommer att kunna genomföra hela programmet på närmare 20 projekt som vi hade planerat att genomföra . Vi för just nu en diskussion om hur dessa medel ska omfördelas. Det beredningsarbetet pågår vid i . Jag kommer att besöka dem och då höra mig för om hur diskussionerna går beträffande hur man ska kunna omfördela resurserna. Jag föreställer mig att projekt i skulle kunna vara än mer angelägna med tanke på det läge som vi hamnat i. är, trots allt, vår största granne. Det är oerhört viktigt för freden i vår region att vi fortsatt har kanaler för samarbete med . Därför får vi utgå ifrån att hard power ska kombineras med soft power. Soft power är viktigt för att förbereda för den tid då det blir möjligt att återigen öppna kontoren. Verksamheten är stängd, men kontoren finns där än så länge, åtminstone ett tag till. Vi har ett samarbetsavtal, och vi hoppas att det ska bli möjligt att öppna kontoren igen för att fortsätta det fredliga utbyte som jag är övertygad om har varit till stor nytta också för ryska motparter, inte minst för de kommuner och städer som vi verkat i. Vi kan säkert göra ännu mer. Beredningsarbetet pågår som sagt i för att planera verksamheten som kommer. 46 HANS (M): Det är inte bara svenska medborgare som ibland följer det som sker i kammaren. Även utländsk diplomatpersonal brukar stundom visa ett visst intresse, och konstiga publikationer som Sputnik och allt vad de heter brukar försöka beskriva vad som händer i . Då finns det väl anledning, fru talman, att vara tydlig på en punkt. Ja, är en stor granne. Men det är oerhört viktigt att slå fast att det inte är eller något av de andra nordiska länderna som provocerar eller attackerar. Det är inte något av de fem nordiska länderna, inklusive , eller de tre baltiska republikerna som pekar ut något annat land som fiende. Detta är oerhört viktigt när vi nu pratar om . Det är beklagligt att i måste stängas på grund av att det stämplats som en utländsk agent. Jag tror dock dessvärre att det är nödvändigt att stänga informationskontoret när det nu har stämplats på detta sätt. Därför tycker jag, fru talman, att det som ministern öppnar för ändå är hoppfullt och i linje med den interpellation jag ställt. Blir det pengar över som en trist men acceptabel konsekvens av att man stänger verksamheten är frågan hur man skulle kunna använda resurserna på annat sätt. Jag tror att det vore klokt, fru talman, att tillsammans med de övriga nordiska länderna göra det genom riktade ambassad- och diplomatsatsningar i huvudstäderna , och , kanske inte minst just mot rysktalande personal. Vi vet att det finns ett tryck specifikt mot de rysktalande minoriteter som finns i de tre republikerna. Inte minst bör vi delta aktivt genom att berätta sanningen där andra – på ryska – kommer med lögnen, propagandan och informationsförfalskningen. 47 Statsrådet (S): Vi finns ju där ändå. Alla de nordiska länderna finns i . Vi finns också i i form av våra ambassader och generalkonsulat. Jag skulle för egen del gärna se att vi kunde samarbeta mer för att få ökad utväxling av våra gemensamma resurser. Om detta står på agendan för det beredningsarbete som pågår i vet jag inte, men jag skulle gärna se att vi samarbetar mer genom våra ambassader för att kunna uträtta mer. Det var nödvändigt att stänga kontoret . Vi kunde inte arbeta i rollen som så kallad utländsk agent. Men vi har fortsatta relationer och kontakter med många organisationer. Vi vet att vi är väl sedda, också hos lokala företrädare. Det finns säkert många även i som gärna ser att det blir någon form av fortsättning. Jag är personligen full av optimism för att det ska vara möjligt. Jag ser detta som en övergående period. Vi måste utgå från att det är en övergående period. Vi måste bygga för att de frostiga relationer som råder mellan och inte ska vara för evigt. Det är i det skenet, i det sammanhanget man ska se den senaste tidens utveckling för Nordiska ministerrådets verksamhet. Vi ska se till att motverka de krafter som vill underblåsa motsättningarna, som vi måste stå fasta i vårt försvar för vad vi tror på och vad vi anser är viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:540 om breddning av det nordiska försvarssamarbetet 48 Försvarsminister (S): har frågat mig hur jag avser att använda de erfarenheter vi får av det svensk-finska försvarssamarbetet och även utbytet inom ramen för Nordefco för att på ett konkret sätt fördjupa samarbetet med andra viktiga länder i närområdet, som , , , och . Det svensk-finska samarbetet har en lång historisk bakgrund och har intensifierats i och med handlingsplanen och försvarsmakternas slutrapport från . Ett gemensamt analys- och implementeringsarbete pågår nu såväl vid Försvarsdepartementet i som vid i för att arbeta vidare med förslagen. Försvarssamarbetet mellan och särskiljer sig från övrigt bilateralt samarbete eftersom det även tar sikte på att samarbeta kring operativ planering för att skapa en option för att kunna agera gemensamt i olika scenarier, inklusive vid kris eller konflikt, vilket är ett viktigt steg för våra länder. De erfarenheter departementet har gjort av det svensk-finska samarbetet gäller bland annat vikten av att ha förståelse för att det tar tid att utveckla ett kvalitativt bilateralt samarbete och att det förutsätter en nära dialog och ömsesidigt förtroende. Det är vidare betydelsefullt att ha kunskap om varandras olika förvaltningsmodeller för att gemensamt hitta lösningar för att komma framåt i olika komplexa frågor. Nyckelområden för att kunna fördjupa samarbetet är bland annat att få till stånd säker kommunikation mellan de strategiska och operativa nivåerna i respektive land och att säkerställa att det finns legala förutsättningar för att fördjupa samarbetet. Även det nordiska försvarssamarbetet har intensifierats under . utgör Nordefco en struktur för samarbetet. har ordförandeskapet i Nordefco. De svenska ordförandeskapsprioriteringarna omfattar bland annat att stärka den nordiska rösten på det säkerhets- och försvarspolitiska området, öka informationsutbytet rörande kränkningar och incidenter, stärka samarbetet inom internationella operationer samt utveckla övningsverksamheten i . Regeringen ser möjligheter till ett än mer fördjupat nordiskt samarbete. Liknande erfarenheter finns för det nordiska samarbetet som för det ovan beskrivna svensk-finska samarbetet. En annan erfarenhet är att multilateralt samarbete ibland kan gå snabbare att utveckla om två länder startar ett samarbete och de övriga sedan ansluter sig när det är möjligt. Ytterligare en erfarenhet är att det är viktigt att först fördjupa det nordiska samarbetet och ge försvarsmakterna tid att bottna i de olika samarbetsområdena innan ytterligare länder erbjuds ett nära samarbete. har en tradition av att samarbeta med , och såväl bi- som multilateralt. hålls nordisk-baltiska möten på flera nivåer. Minst en gång träffar jag mina försvarsministerkollegor i detta format. besökte jag mina kollegor i , och . Samtliga baltiska länder deltar i NBG 15. Inom ramen för ordförandeskap i Nordefco är en av prioriteringarna att fortsätta utveckla det nordisk-baltiska samarbetet. , och deltar i valda delar av Nordefco. Ett närmare samarbete med de baltiska länderna samt med andra länder och aktörer i vårt närområde bidrar till att stärka säkerheten i regionen och höjer långsiktigt tröskeln för militära incidenter och konflikter. Regeringen vill se ett fördjupat och breddat samarbete med , och till exempel genom ökad övningsverksamhet. Regeringen ser också möjligheter att utveckla och fördjupa samarbetet med och . har samarbetat med dessa länder såväl bi- som multilateralt inom ramen för EU, Nato och Norra gruppen. 49 HANS (M): Det finns mycket i svaret som är klokt och som jag i allt väsentligt instämmer i. I den tid och den miljö vi nu befinner oss i tror jag att det gäller att gå fram på flera täter . Jag tror därför att den ena formen av samverkan och samarbete inte nödvändigtvis behöver utesluta den andra. Före den här interpellationsdebatten med försvarsministern hade jag en interpellationsdebatt med den nordiska samarbetsministern om stängningen av Nordiska ministerrådets kontor i , som stämplats som utländsk agent. Egentligen handlar dessa interpellationer om två sidor av samma mynt. Det handlar om vår närvaro i , som måste följas av både hård makt, det vill säga det vi gör på försvars- och säkerhetspolitiska området, och mjuk makt, nämligen hur vi arbetar diplomatiskt. Jag vill ändå hävda att det är ett nytt, starkt försämrat och allvarligt läge som i allmänhet och i synnerhet befinner sig i. Den regeringskollega som företrädde i talarstolen nämnde att hon hoppas att perioden med försämrade relationer med är övergående. Det kan man möjligtvis tycka. Jag är dock rädd för att kommer att fortsätta att försämra sina relationer med de omkringliggande länderna. Det är väldigt viktigt att slå fast att det inte är , eller något av de andra grannländerna runt som provocerar, vidtar felaktiga åtgärder eller uppträder illa. Det är som uppträder illa, attackerar och vidtar felaktiga åtgärder. Det vi nu ser i är ett växande antal kränkningar och incidenter. senast jagade man undervattensverksamhet i den finska skärgården. I övrigt har vi noterat ett antal kränkningar och incidenter över luftrummet i , i , i vårt eget luftrum, i , och konstaterades en undervattenskränkning i . Det finns skäl att fördjupa och förbättra samarbetet rätt väsentligt ungefär som försvarsministern beskriver. Det svensk-finska är någonting som jag uppfattar att regeringen och försvarsminister har vidareförädlat från den tidigare regeringen. Då inleddes de första mer organiserade utbytena mellan och . Det har fortsatt med en intensitet och en uppskattning sedan blev försvarsminister. Det tycker jag i allt väsentligt är bra. När man vidtar den typen av åtgärder är det viktigt att man i sin glädje över att hitta och glömmer bort att det finns andra kombinationer som är minst lika viktiga. Vi har och . Vi har inte minst de tre baltiska republikerna , och , och vi går ned mot och . Det är lätt hänt att vi glömmer bort just och eftersom vi uppfattar att de ligger en bit härifrån. Det är de stora folkrika länderna, och inte minst som har egen erfarenhet av gräns mot . Därmed blir konfliktmönstret som vi ser i så mycket mer påtagligt och känsligt. Därför är det viktigt med ett utbyte. Avslutningsvis är det väldigt väsentligt att vi berättar det för länder i vårt närområde som vi vill ha ett utbyte med alldeles oavsett – , , , , , och . Som en händelse är alla de Natomedlemmar. Det gör att när människor är rädda för Nato ska man inte skrämmas med en abstraktion. Nato är precis detta: , , , , , och . Det är viktigt att man inser att det finns alla skäl att ytterligare fördjupa det. Delar försvarsministern den synpunkten, eller ska vi fortsätta att uppfatta oss som geografiskt fria områden? 50 Försvarsminister (S): Jag tackar för inlägg. Jag vet inte i vilken mån det avviker från de uppfattningar vi har framfört från regeringens sida i olika sammanhang. Jag kan göra följande kommentarer, om jag ska tydliggöra någonting. Det var som annekterade och ingen annan. Det strider mot internationell lag och folkrätt. Det är som ägnar sig åt aktiviteter i de baltiska gränsområdena som uppfattas som pressande. Det är som driver ett omfattande övningsmönster i . Det var som genomförde en stor militärövning i Arktisområdet och också förklarade sig ha militära ambitioner i området eller militära intressen. Det är dessutom som sitter i tv och talar om hur det gick till när de planerade annekteringen av och när besluten fattades kl. 7 . Där finns det egentligen ingen tvekan om vad det är för grundinställning som råder. Det fördjupade samarbetet är någonting som vi har varit överens om i Försvarsberedningen. Det präglar också det underlag som finns i inriktningspropositionen som är framlagd till och som ska behandlas av . Det är klart att vi ska fortsätta att fördjupa samarbetet i den nordiska kretsen. Jag är nu ordförande i . Hela idén med Nordefco är att det ska leda till ett fördjupat samarbete när det gäller övning, utbildning, materiell försörjning och olika sådana saker. Vi har också i en särskild artikel som vi försvarsministrar i den nordiska länderna publicerade för ett litet tag sedan markerat vår oro över den utveckling som är i vårt närområde. Vi har också markerat på vilket sätt vi samarbetar inom ramen för Nordefco och att vår gemensamma ståndpunkt är att slå vakt som de folkrättsliga grundprinciperna. När det gäller , och kan vi nämna övningar som genomförs som Baltic Training Event. Vi har sjöminröjning inom ramen för Open Spirit. Vi har landminröjning inom projektet . Vi har attachéer i alla tre huvudstäderna. Vi genomför stabssamtal . Vi genomförde stora materialdonationer till deras försvarsmakter . Vi har stött , och vi har med samtliga baltiska länder. Vi har stora möjligheter att utöka övningssamarbete och utbildning på olika sätt. Det är frågor som diskuteras inom ramen för Nordefco. När det gäller har vi samarbetat i internationella operationer. Vi har förbindelseofficerare i och . Vi har elever på deras generalstabsutbildning. Vi har det i , infanteriskolan i och en skola i . Vi deltar i den tyskledda övningen Northen , och vi har ett . Vi har också ett samarbete med där vi har ett för material, forskning och utveckling. Vi håller på att jobba fram ett nytt framework agreement, ett nytt samarbetsavtal som jag hoppas ska undertecknas eller hösten . Vi genomför stabssamtal. är med i Sucbas, sjöövervakningen som vi driver tillsammans med , , , och . Vi har också ett bilateralt ubåtsräddningsavtal där vi kontinuerligt har övningsverksamhet. Här finns en lång rad kontaktytor och verksamheter som jobbar oss samman. Men vi ska självklart göra mer. 51 HANS (M): Det räknade upp , , är riktigt bra. Det är precis den slutsats jag landade i som också försvarsministern landade i: Det bör göras mer. Det finns två linjer i detta. För det första har jag inte samma beröringsångest med de länderna som andra har. För mig känns det naturligt att vi ska vara med i samma försvars- och säkerhetspolitiska samarbete i form av Nato just med de länder som vi nu fördjupar och intensifierar med: , , , , , och . Jag tror att det berikar och fördjupar både svensk säkerhet och också Östersjösäkerheten. För det andra är det väldigt viktigt att vi oavsett om vi företräder oppositionen eller regeringssidan i riksdag fastslår det som har fastslagits från båda dessa talarstolar de senaste minuterna. Det är som provocerar. Det är som ockuperar. Det är som driver fram det kraftigt försämrade säkerhetsläget i . Man överger den ordning som har varit grundläggande, nämligen att vi inte flyttar europeiska gränser med våld eller ett hot om vapenmakt. Det är vad som skedde genom den illegala annekteringen av . Den slutsats som dras i Försvarsberedningen och som sedan har kommit till uttryck i det förslag till försvarsinriktning som ska behandla de kommande veckorna och som precis landade på bord för någon dag sedan vilar på en försvarsuppgörelse mellan fem partier. Jag är glad över att är ett av dem. Det andra är Socialdemokraterna, som företräds av . Dessutom deltar , och . Där fastställs bland annat: Den nordiska regionen utgör ett viktigt geostrategiskt område. Ett närmare samarbete i såväl som de baltiska staterna bidrar till fredlig utveckling och höjer långsiktigt tröskeln för militära incidenter och konflikter bland annat genom att visa på en gemensam förmåga att uppträda i större förband. Jag tycker att det är väldigt bra. När vi nu fördjupar med exempelvis och hittar den nordiska dimensionen får vi inte glömma bort att växla ut den även mot . Jag tycker att försvarsministern har varit rätt tydlig med att bekräfta det här . Men det gäller också vidare mot och . Det handlar om övning och träning, och det kan handla om gemensam upphandling av olika former av projekt. Till det skulle jag vilja tillföra ytterligare en dimension. Det handlar om de informationsattacker, den propaganda och den historieförfalskning som länder som , och utsätts för. Allt detta blir väldigt intressant om man ser det i ljuset av att företräder en tvåpartiregering i minoritet om än i koalition. Där har du ledande miljöpartister som går ut och ifrågasätter att vi har övningsverksamhet inom ramen för Nato och specifikt med . Försvårar det inte försvarsministerns roll att få sin egen auktoritet undergrävd på det sättet av miljöpartister som säger emot klokheten i att vi ska öva, träna och ha militär upphandling med Natoländer som , , , och ? De säger också emot att vi ska samverka med och att vi ska förstärka den transatlantiska länken. Dina regeringspartner, , desavouerar den politiken som är i grunden vettig för . 52 Försvarsminister (S): tror jag att överdriver situationen lite. Jag känner mig varken undergrävd eller underminerad i någon mening. Exercise kommer att genomföras, punkt slut. Det finns ingenting annat. Det som vi har en bred förankring kring i Försvarsberedningen och som också bekräftas i inriktningspropositionen, som jag räknar med kommer att ha en bred majoritet i och som även står bakom, ser jag som den riktlinje som vi ska följa när vi utvecklar. Där står allting om transatlantisk länk, partnerskap med Nato, hur vi ska fördjupa i och så vidare. Jag upplever det i alla fall inte som ett problem i vardagen över huvud taget. Sedan får andra ägna sig åt att göra politisk affär av någonting. Jag ägnar mig inte åt sådan verksamhet utan utgår från de riktlinjer och beslut som vi är överens om i bredare sammanhang. När det gäller beröringsångest känner jag inte att den här regeringen har någon form av det. Vi är synnerligen aktiva inom ramen för partnerskapet med Nato och EOP. Jag har själv haft kontakt med alla baltiska och nordiska länder . Det enda vi har gjort är egentligen att diskutera hur vi ska fördjupa och utveckla vårt samarbete. Och jag tycker att vi tar tydliga steg framåt. Den artikel som vi skrev, ”Vi fördjupar det nordiska försvarssamarbetet”, gav dessutom en hel del reaktioner och genklang. Där markerade vi också publikt en gemensam ståndpunkt. Jag känner att det i den tid som vi lever i var viktigt att göra det. Vi har en historia när det gäller , och jag tycker att det är bra att det nu finns en bred uppslutning bakom en mer realistisk och relevant Rysslandsanalys än för ett par . Då var det behäftat med visst motstånd och ibland nästan förklenande omdöme när man försökte peka på utvecklingen i . Jag är nöjd och glad över att vi har en bredare politisk uppslutning och att vi inte längre behöver kämpa för anpassningar till realiteterna i den frågan. Det är helt okej. Jag vill peka på en annan sak som vi också måste titta på. Vi har det psykologiska försvaret, vi har påverkansoperationerna och vi har cyberattackerna. Det är sådant som också markeras i inriktningspropositionen, som vi är överens om. Med anledning av den upplevelse och erfarenhet som vi har av situationen och händelserna kring och det som sker i olika informationsoperationer är det viktigt att peka på sådant. Vi går från defensiv till aktiv förmåga på cybersidan. Det är alltså en direkt tröskelhöjande åtgärd som vi kommer att vidta efter ett riksdagsbeslut i ärendet. I den nya sfär som har vuxit fram , i och med teknikens utveckling och annat, flyttar vi alltså också fram positionerna. Där har vi, som jag uppfattar det, tvekat lite grann tidigare. Men tar vi steget, och det är jag glad för. När det gäller att uppträda i gemensamma förband gör vi det uppe i , i Cross Border Training. Det är det stora, fina exemplet på hur stora enheter kan öva tillsammans i ett nordiskt koncept.