prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — Precis som vi konstaterade tidigare går en stor del av ålarna och laxarna åt i kraftverken. Då är frågan om den nuvarande regeringen är beredd att sätta kraft bakom orden för att få ännu mer fart på kraftbolagen så att de förhindrar det. 118 (S) replik: Ja, vi är beredda att göra det. Det tänker vi göra genom att vattenverksamheten miljöprövas. Det gäller alla kraftbolag. Man ska miljöpröva vattenkraften. Det innebär i slutändan att inte bara laxen och ålen utan hela den biologiska mångfalden kommer att bli betydligt mycket bättre. Om man ger uppdrag till en myndighet att göra någonting och ingenting händer utan det bara blir värre och värre, då borde man väl på något vis återkoppla till myndigheten och säga att det går åt fel håll, att det bara blir värre och värre för dem som ska fiska, för yrkesfisket. Men så har inte skett. 119 (MP): Vi har talat om fiskeripolitiken, och jag skulle vilja tala om dem som det handlar om, fiskarna som simmar i havet. Många av de undersökningar som görs för att se vilka fiskar man ska fiska och när, var och hur görs i form av åldersbestämning. Det görs genom att man tar ut otoliterna, hörselstenarna, som finns i huvudet på fisken. Vi har också sådana, men våra är lite för mjuka och för små för att man genom dem ska kunna se hur gamla vi är. På torskar och andra fiskar finns de kvar. De består av ungefär samma material som våra tänder, emalj, och finns kvar . Medeltorsken som urinvånare åt för 400–var . Medeltorsken som landades på fiskeaktion runt , alltså 1900, var . har vi ett minimimått på torsk som varierar, beroende på var i man är, . Vi fiskar alltså upp torskar som inte ens har hunnit bli könsmogna. En förstfödande torskhona lägger ungefär 50 000 ägg. En fullvuxen torskhona i sina bästa år lägger kanske 5 miljoner ägg. Det är viktigt att vi har kvar kapitala djur även i havet. Det säger sig självt att något är fel när vi har en längdfördelning på fisk där nästan ingen fisk är , det på en art som kan bli . Torsken är dessutom inte den enda fiskart där det har gått utför. 25 av 120 fiskarter, alltså en femtedel, är rödlistade. Två av dem är redan nationellt utdöda, fem akut hotade och många starkt hotade. Framför allt är det de långlivade arterna som tar stryk. Många av våra djur i havet blir långlivade, vilket man kanske inte tänker på. En ko kan föda en kalv när hon är ett eller . En pigghaj blir inte könsmogen förrän hon är , och den har en av djurvärldens längsta dräktigheter på ungefär 22 månader. Den föder 3–10 levande ungar, som redan när de föds kan fastna i trålen. När man väl börjar fiska på dessa arter måste det därför ske med varsamhet, för det tar innan de ersätter sig själva. Då är det inte konstigt att den art som förut var vår vanligaste hajart, pigghajen, nu bara finns kvar i 1–av ursprungsbeståndet. Jag hade egentligen inte tänkt tala så mycket om ål , men med tanke på dagens debatt måste vi ha lite ålbiologi. Alla europeiska ålar, , föds i utanför och flyter med strömmarna över till och norra kuster. Den resan tar ungefär . Sedan lever de längs kusterna, chillar lite som ungdomar tills de kommer på att de ska bli stora och se vad som händer inne i landet. De simmar in i sötvattendrag – floder, älvar, åar – där de lever i 20–för att sedan simma tillbaka till havet. Därefter ska de företa hela resan över tillbaka till , träffa en partner, para sig och dö. Det finns bara ett bestånd av den europeiska ålen. Det betyder att en ål som hittas i i kan vara syster eller bror till en ål som hittas i en brunn i . har vi kvar av vårt ålbestånd. De ålar vi fiskar kom hit för 20–. har vi nästan ingen invandring av ål kvar, det vill säga av den glasål som kommer med strömmarna. Det är den som har minskat. Därför måste vi sätta in alla till buds stående medel för att stoppa minskningen. Man kan inte ställa fisket och vattenkraften mot varandra. Båda sakerna måste finnas. gjorde en undersökning 2009. Det framkom att om vi då stoppade all mänsklig påverkan på ål skulle det ta innan vi hade någorlunda restaurerade bestånd. All mänsklig påverkan innebär fiske, vattenkraft, elledningar och annat i havet. Därför tycker jag inte att man kan säga så mycket annat än att alla de åtgärder som vidtas för att bevara ålen är mycket viktiga. Vi kan jämföra med torsken. Om torsken kollapsar i till exempel finns det fortfarande andra torskbestånd. Torsken som art är inte utrotad. Den finns i och på många andra ställen i . Men om ålen kollapsar finns det ingen ål kvar. Då är den borta från jordens yta, utrotad tillsammans med dronten och andra. Det är därför viktigt att vi förvaltar de gemensamma resurserna varsamt. Fiskeripolitiken och överenskommelsen om förvaltning har inte alltid varit korrekt behandlad. Man kan nog säga att den varit styvmoderligt behandlad. När 2002 gick ut i valrörelsen och krävde torskfiskestopp var det nog många som undrade vad vi var för tomtar. Fisk finns det gott om, och om det inte finns är det inte vårt problem utan EU:s. Vi hade rätt. År hade man skattat bestånden mycket mer än de tålde. Forskarna i , alltså Ices, hade sagt det, men politiken hade beslutat någonting annat. Trots väl underbyggda siffror, kurvor som pekade nedåt, blev forskarna överkörda när EU:s länder gjorde upp om fiskekvoterna. Det fanns bevis från och Great Banks i på att torskfisken hade kollapsat, men det gjordes ingenting. har det hänt något. Under förra mandatperioden lyftes fisket högt upp på dagordningen i . Arbetet med att reformera EU:s hela fiskepolitik påbörjades, och avgörande beslut togs. började den nya fiskeripolitiken att gälla, och den ska vara helt sjösatt . Den går ut på att inget bestånd ska skattas hårdare än vad beståndet klarar av. Vi ska alltså fiska på räntan, inte på kapitalet. De fiskar som kan göra nya fiskar måste vara kvar i havet för att vi ska få ett hållbart fiske. Annars går det nedåt igen. Fiskeridödligheten, alltså hur mycket av bestånden vi kan få upp, måste anpassas efter hur bestånden ser ut. Vidare är det förbjudet att dumpa fisk över bord. Det gäller även annat som man får upp. Också det ska vara helt sjösatt . Fiskare som fiskar med hållbara metoder ska få företräde, och fiskeavtal med andra länder, till exempel , får inte konkurrera med det inhemska fisket. fick ett brett parlamentariskt stöd. Vi har tidigare hört säga att var ledande i det hela, vilket stämmer, och jag tror att vi alla kan ge kredd för att vi nu faktiskt har en hållbar fiskeripolitik på plats. Men det gäller att slå vakt om det system som vi nu har sjösatt, och där har en otroligt viktig roll. För trots alla vackra ord om hållbart fiske anar man nu tendenser till att det här nallas i kanten. Vi kan inte tillåta att det sliras på målet, för då blir det inte en hållbar fiskeripolitik. I artikel 2 i grundförordningen står det klart och tydligt att vi ska återställa och bevara populationen av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning. Fiskeridödligheten, alltså hur mycket vi får fiska upp, måste anpassas därefter. Vi får bara fiska på räntan, och för att vara på den säkra sidan bör vi ta en viss höjd. Vi måste alltså ligga över MSY, som det heter på fiskespråk, det vill säga över den gemensamt hållbara avkastningen – inte på MSY, utan över. Det har vi gemensamt beslutat, och det är så det sker i länder med god förvaltning: , och . Tyvärr ser vi nu en glidning av tolkningen av det här målet för fiskeripolitiken. Man nämner själva fiskeridödligheten som ett mål i sig. Det är olyckligt, eftersom det är ett ögonblicksvärde. Det ger bara 50 procents chans att man faktiskt har den biomassanivå som man behöver för ett maximalt hållbart utnyttjande. Därför är det nu oerhört viktigt att det blir rätt i de förvaltningsplaner som håller på att utarbetas och som man beslutar . De är basen för vad man får fånga. Vi måste sätta mål för fiskeridödlighet, så att det är över MSY. Där har en otroligt viktig roll att spela. Jag tror och hoppas att vi har en gemensam syn på detta från utskottets sida, att vi ser till att står upp för att tolka EU:s fiskeripolitik på det sätt som det var tänkt för ett hållbart fiske och inte tolererar avstyckningar och vantolkningar. Det är jätteviktigt att det här blir rätt. Annars kommer EU:s fiskeministrar att fortsätta att sätta fiskekvoter som successivt urholkar våra bestånd. Dessutom finns det ett stort ekonomiskt incitament att inte ta ut för mycket. Vi i måste föra den här diskussionen i rådet och slå vakt om artikel 2 och att det ska vara en fiskeridödlighet över MSY. Det har vi gjort med gemensamma krafter, och jag hoppas och tror att vi ska göra det i fortsättningen också. 120 (V) replik: Jag uppskattade mycket av det sa, i synnerhet det om ålen. Precis som säger är ålen akut hotad. Det finns kvar av det ursprungliga beståndet, vill jag minnas att hon sa. I har vi ett förbud mot ålfiske, men det ges mängder av undantag. Det ges hundratals undantag för yrkesfisket. Hundratals ton ål fiskas upp . Det här är inte hållbart. Det finns en väldigt stor risk att det blir precis som säger, att ålen tar slut. Och tar ålen slut finns det ingen ål kvar. Alla som vill fiska ål borde förstå det. I det här läget behöver vi ett totalförbud mot ålfiske, så att bestånden kan återhämta sig. Det här är någonting som och har varit helt överens om. Efter att ha lyssnat på borde man kunna dra den helt logiska slutsatsen att linje vore att biträda det som nu föreslår och som vi ska rösta om här , nämligen ett totalförbud mot ålfiske. Kommer att rösta för reservation nr 6? 121 (MP) replik: Ja, ålen är kritiskt hotad, som jag sa tidigare. Ingen skulle bli gladare än jag om vi finge slut på ålfisket. Men vi har också en ålförvaltningsplan, där de parametrar som finns med beaktas, också de socioekonomiska. Det är viktigt att hedra denna plan och inte ställa den över kant. Det har blivit mycket färre ålfiskare, och det ges inga nya tillstånd. Det är en mycket mindre mängd ål som tas upp. Men personligen skulle jag absolut gärna vilja ha ett ålfiskestopp . 122 (V) replik: När vi röstar i den här kammaren ska man följa sitt samvete. Tycker man en sak borde man rösta för det. Jag vill uppmana alla miljöpartister som vill rädda ålen att rösta på reservation nr 6 i det betänkande som vi debatterar just . Bifalls denna får vi ett totalförbud mot ålfiske, och då kan vi rädda ålen i . 123 (MP) replik: Det är många andra delar som påverkar förutom fisket, till exempel vattenkraften. I ålförvaltningsplanen finns ett åtgärdsprogram för hela det här. Det är det programmet, med åtgärdsplanerna för restaurering av ålbeståndet, som ligger till grund för hur man bedriver ålpolitiken, och det är det vi får anpassa oss efter. Att rösta igenom ett ålfiskestopp tror jag inte skulle hjälpa så mycket, utan vi har sjösatt ett helt program som Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för. 124 (FP) replik: Jag vill instämma i det sa om storleken på fiskar. När vi jobbar med selektivitet tror jag att vi får börja tänka åt båda hållen. Jag såg en från Havsfiskelaboratoriet i , där man skrev att den typen av selektivitet vi har jobbat med har lett till att det blivit mindre fiskar i populationerna – inte bara färre utan även mindre fiskar. Det är nog många som kan få kredd för att har varit ledande i EU-sammanhang för att reformera fiskeripolitiken. En av de saker som tagits upp här tidigare är partnerskapsavtalen. Vi har haft mycket diskussion i utskottet och om huruvida man ska säga nej till partnerskapsavtalen. i den tidigare alliansregeringen var väldigt angelägen om att vara spelbar, så att han kunde påverka de avtal som ändå blev till och se till att de blev bra. Jag uppfattar det nog som att ändrat sig i den frågan och kommit att instämma i att det är den väg man ska gå. Detta kan vi kanske vara överens om. Kan vi möjligen få en kommentar från om detta med att vara spelbar? är det ändå som sitter i regeringen, och jag ser att just den tanken verkar finnas någonstans. 125 (MP) replik: Det var två väldigt intressanta frågor. Det känns lite jobbigt att svara på dem nu när vi har tidspress inför voteringen. Detta med selektivitet i fisket är intressant. När så gott som alla riksdagsledamöter här inne har lärt sig ordet selektivitet och alla pratar om det visar det sig att effortfiske kanske är det bästa och att man går ifrån detta på andra håll. Vi har tusenbrödrasällskap av torskar i . Till en viss del kanske det beror på att vi har tagit bort de stora rovfiskarna. Det handlar inte bara om att man selekterar inom den egna arten, utan det handlar också om att vi har tagit bort de stora predatorerna, som hajar, däggdjur och så vidare. Men det är en intressant diskussion att följa, och det är lite jobbigt om vi ställer allt på ända när vi äntligen har fått till det med selektiviteten. När det kommer till tredjelandsavtalen har vi mycket riktigt sett att vi kan påverka. Jag är inte så insatt i det, men det kan vara bättre att få till bra tredjelandsavtal. Vi har satt upp spelregler gemensamt i utskottet och även i gröna gruppen. Vi ser också stora skillnader mellan hur avtalen är skrivna och hur det var för bara . 126 (FP) replik: Jag är ganska övertygad om att har spelat en avgörande roll. Det är glädjande att även ser att det är en bra metod. Jag kan lakoniskt konstatera att det finns en samstämmighet vad gäller det framtida fisket och det maximala hållbara uttaget – MSY, som man säger. Vi är helt överens om att det ska vara över MSY. Detta har vi ältat fram och tillbaka ett antal gånger, men vi är överens. 127 (MP) replik: Jag kan bara tacka för det och hoppas att vi å vägnar kan ha en ganska gemensam fiskeripolitik att driva i EU. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Vissa övergripande energipolitiska frågor) 2. res. 1 (M, C, FP, KD) 3. res. 2 (SD) 126 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 20 MP, 20 V 1: 1 S, 77 M, 1 MP, 18 C, 16 FP, 14 KD Avstod: 45 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Arhe Hamednaca (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Utveckling av kärnkraften) 2. res. 3 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 69 M, 21 MP, 6 C, 19 V, 15 FP, 14 KD 3: 1 M, 45 SD Avstod: 1 S, 6 M, 12 C, 1 FP Frånvarande: 12 S, 8 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 2 V, 3 FP, 2 KD (S), , och (alla M) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Förnybar energi) 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (V) 45 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 18 C, 15 FP, 14 KD 6: 45 SD Avstod: 20 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU8 om att gå i pension Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 om granskningen av det allmänna pensionssystemet Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Punkt 1 (Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet) Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Signalspaningslagen) 2. res. 2 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 18 C, 15 FP, 14 KD 2: 20 V, 1 FP Avstod: 45 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 3 (Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun)) 2. res. 3 (SD) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 15 SD, 21 MP, 18 C, 1 V, 15 FP, 14 KD 3: 27 SD Avstod: 18 V, 1 FP Frånvarande: 12 S, 7 M, 7 SD, 4 MP, 4 C, 2 V, 3 FP, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Samarbetsavtal med ) 2. res. 5 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 44 SD, 21 MP, 18 C, 15 FP, 14 KD 5: 20 V Avstod: 1 FP Frånvarande: 12 S, 7 M, 5 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD FöU4 Några ändringar i lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 18 C, 20 V, 16 FP, 14 KD 1: 45 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 8 (Brott mot livsmedelslagen) 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (V) 44 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 18 C, 16 FP, 14 KD 8: 45 SD Avstod: 20 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 10 (Ursprungsmärkning av matvaror) 2. res. 10 (C, KD) 31 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 1 C, 20 V, 16 FP 10: 17 C, 14 KD Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (C) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 15 (Märkning av kött som slaktats utan bedövning m.m.) 2. res. 13 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 20 MP, 18 C, 20 V, 16 FP, 14 KD 13: 45 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 5 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 21 (Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel) 2. res. 17 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 17 C, 16 FP, 14 KD 17: 20 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 5 C, 1 V, 3 FP, 2 KD (C) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Jordbrukets konkurrenskraft) 2. res. 2 (C) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 20 V, 16 FP, 14 KD 2: 18 C Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 3 (Livsmedelsstrategi) 2. res. 3 (C, M, FP, KD) 3. res. 4 (SD) 125 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 21 MP, 20 V 3: 76 M, 18 C, 16 FP, 14 KD Avstod: 1 M, 44 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 5 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 6 (Regelförenkling) 2. res. 7 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 4 C, 20 V, 16 FP, 14 KD 7: 45 SD Avstod: 14 C Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Kartläggning av regler) 2. res. 9 (C, M, FP, KD) 119 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 4 M, 45 SD, 21 MP, 20 V, 2 FP 9: 73 M, 18 C, 14 FP, 14 KD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD och (båda M) samt (FP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Gödselspridning m.m.) 2. res. 13 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 21 MP, 18 C, 20 V, 16 FP, 14 KD 13: 45 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Regelverket för yrkesfisket) 2. res. 2 (C, M, FP, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 45 SD, 21 MP, 20 V 2: 77 M, 18 C, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Punkt 5 (Vattenbruk) 2. res. 4 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 76 M, 21 MP, 17 C, 20 V, 13 FP, 14 KD 4: 1 M, 44 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 1 V, 6 FP, 2 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 9 (Totalförbud mot ålfiske) 2. res. 6 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 18 C, 16 FP, 14 KD 6: 20 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 1 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. betänkande 2014/15:CU6 128 (M): ska vi debattera betänkande CU6 om familjerätten. Att bli förälder är en av de största händelserna i människans liv. Man är euforisk av lycka som man vet att man står inför ett stort och ofta livslångt ansvarstagande. Dock kan mycket hända inom familjelivet. Familjer kan splittras. Nya familjekonstellationer kan bildas eller, i värsta fall, dödsfall kan inträffa. Fungerande familjerättslagar är viktiga för vårt samhälle, särskilt som vi alla vet hur skört livet är och hur fort det kan ändra sig – ibland till det bättre, ibland till det sämre. För att kunna erbjuda en bra och trygg struktur behöver den familjerättsliga lagstiftningen och dess bestämmelser ständigt skötas och utvecklas. Stolt kan jag berätta att Alliansen under sitt samarbete har arbetat för och genomfört ett antal viktiga åtgärder inom det familjerättsliga området. Till exempel bedömde vi frågan om nationella adoptioner som prioriterad och gav därmed i uppdrag att se över ytterligare åtgärder som behövs för att socialnämnderna i högre utsträckning ska uppmärksamma nationell adoption av barn som är eller kommer att bli placerade i samhällsvård. För tillsattes också en särskild utredare med uppdrag att utvärdera vårdnadsreform med syfte att följa upp och undersöka hur reglerna har fungerat i praktiken och om syftet med reformen, som handlade om att stärka barnrättsperspektivet, har uppnåtts. Detta uppdrag ska redovisas . Dessutom har reglerna kring gode män, umgängesstöd, skydd för barn i internationella situationer och skärpt skadeståndsansvar för vårdnadshavare förbättrats under Alliansens samarbete. I detta betänkande har utskottet behandlat runt 70 motionsyrkanden inom det familjerättsliga området. Bland ledamöter finns helt klart ett starkt engagemang för att stärka framför allt barnfokuset. Motionsyrkandena rör områden som framtidsfullmakter, särkullbarns och efterlevande makars arvsrätt, dödsboanmälan avseende information till bröstarvingar och utredningar om faderskap, ett område där utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att det finns skäl för regeringen att undersöka frågeställningar kring den nuvarande ordningen runt faderskap för ogifta. av de barn som föds i dag har samboende föräldrar. Trots att mer än hälften av barnen föds utanför äktenskapet finns det ett förlegat synsätt i fråga om föräldraskapet. Om föräldrarna hade varit gifta hade faderskapet automatiskt gått till mannen, men så är det inte om föräldrarna lever samboende. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör föräldrarna kallas till samtal hos socialförvaltningen för att bekräfta faderskap. Först när alla papper är påskrivna anses mannen juridiskt sett vara far till barnet. Dock ser regelverken mycket olika ut vid landets socialförvaltningar. kallas paret till för underskrift, medan andra kommuner väljer att skicka hem papper för underskrift.