prot · H209102 · 2015-05-22 00:00:00 — menar att en förhandskontroll skulle vara bra. På så sätt skulle flera oseriösa hyresvärdar på förhand kunna stoppas. En sådan lagstiftning skulle också få en förebyggande effekt genom att oseriösa hyresvärdar avstår från att köpa när de vet att deras seriositet kommer att undersökas. Kryphålen från den tidigare förvärvslagen skulle ganska lätt kunna täppas igen. Avser att titta närmare på detta? är det svårt, krångligt och dyrt för en hyresgäst att få tillbaka hyrespengar när hyresvärden inte tillhandahåller underhåll och service. Det är därför riskfritt för hyresvärdar att göra sig oanträffbara och strunta i att åtgärda fel. föreslår därför att hyresnämnden i stället för tingsrätterna ska kunna handlägga sådana rättsliga tvister. Därigenom kan förfarandet bli både billigare och enklare. Samma bevisregler som i skadeståndsmål bör gälla, det vill säga att om hyresvärden inte kan bevisa att han eller hon har vidtagit rimliga åtgärder för att åtgärda en brist ska hyran betalas tillbaka. Det kommer att öka incitamenten för hyresvärden att sköta om sina hus. Därigenom får hyresgästerna också en bättre boendemiljö. Hur ser justitieministern på det? 55 Justitie- och migrationsminister (S): Jag har förstås stor förståelse för bakgrunden till den här interpellationen. Bakgrunden är att vi har haft en borgerlig regering som inte har skött bostadspolitiken på ett riktigt sätt, det vill säga att produktionen av bostäder har varit alldeles för låg, men också att framför allt borgerliga kommuner systematiskt har sålt ut hyresrätter. Det är klart att det ibland kan finnas skäl att förändra sitt bostadsbestånd. Man kan sälja en del, köpa en annan del och bygga en tredje del. Men det vi har sett i många borgerliga kommuner är systematiska, ideologiskt motiverade utförsäljningar av en karaktär som jag vill hävda att vi inte ser i socialdemokratiska kommuner. Man vill ibland helt enkelt göra sig av med hela bostadsbeståndet, ibland till och med hela allmännyttan. Utförsäljningar och för låg produktion av hyresrätter gör att vi sammantaget har alldeles för få hyresrätter. Det gör naturligtvis att oseriösa hyresvärdar kan ta chansen att använda det övertag man har på marknaden för att kliva in och ta över fastigheter som man sedan inte sköter. Då hamnar hyresgästerna till slut i kläm. Det är ett problem som vi har sett växa, och det kommer att bli ett ökande bekymmer om vi inte klarar att bygga i fatt. Det här är en prioriterad fråga för regeringen, och vi förbereder ett initiativ kring detta. Jag fick den raka frågan av Nooshi Dadgostar om jag avser att titta närmare på detta. Svaret är: Ja, det gör vi. Vi kommer att tillsätta en särskild utredare vars uppgift bland annat blir att utvärdera upphävandet av förvärvslagen, som vi talar om, och att ta ställning till om möjligheten att ingripa mot fastighetsägare som inte tillhandahåller ett godtagbart boende bör utökas. Det är fler frågor som ska utredas. Men det här är en av de frågor som jag menar att vi måste se närmare på, för vi har haft en situation där hyresgästernas ställning successivt har försvagats. Vi måste försöka se till att också lagstiftningsvägen stärka hyresgästernas ställning. Svaret är alltså: Ja, vi kommer att tillsätta en utredning i precis den riktning som Nooshi Dadgostar efterfrågar. 56 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag delar naturligtvis justitieministerns åsikt att det i borgerliga kommuner har gått snabbare med utförsäljningen. Vi ser att andelen allmännytta i sjunker. Det är därför man blir så besviken av att se att det nu är socialdemokratiska kommuner som går i täten för att sälja ut ett stort antal allmännyttiga bostäder. I sker den absolut största försäljningen vi har sett på . Jag tycker att regeringen ska ta utförsäljningen på allvar och titta på hur era kommunpolitiker går i takt med regeringens politik. Det gläder mig att justitieministern tar frågan på allvar. Jag hoppas också att man ser till att underlätta för hyresgästerna att få en sänkt hyra om hyresvärden inte sköter sig. På det sättet kan man också sätta en stor press på en hyresvärd som har ett kortsiktigt syfte med sitt förvaltande, det vill säga att tjäna snabba pengar. Jag vill också uppmärksamma justitieministern på att vi ser en ökad andel riskkapitalister i det privata beståndet. Det är mycket kortsiktiga intressen som styr ägandet i stora delar. Jag vill tillföra fler saker som och hans utredning kan titta på. Det gäller åtgärdsförelägganden, som döms ut mycket sällan trots att en hyresgäst i det läget gått så långt att man tar upp sin brist till rättslig prövning. Hur ser ministern på det? Kan man skärpa lagstiftningen? Vad är det som gör att åtgärdsförelägganden så sällan döms ut? Vi kan konstatera att hovrätten i mål om dåligt eller bristande underhåll kräver att bristen ska utgöra hinder och men för hyresgästen. Det är ingenting som står i lagstiftningen och är rimligtvis inte intentionen med regelverket. Det är helt fundamentalt att det inte ska vara nödvändigt att hyresgästen blir sjuk eller allvarligt skadad av en brist. Det ska inte krävas för att en hyresvärd ska sköta sitt underhåll. Det är inte så vi i ser på svensk bostadsstandard. Vad är regeringens hållning i frågan? Hur mycket mögel och ohyra tycker att en hyresgäst ska tåla innan det blir ett åtgärdsföreläggande? Hur länge ska man behöva gå utan att hyresvärden lagar till exempel söndriga fönsterrutor? Allt fler hyresvärdar använder sig av hyreskontrakt som berövar hyresgästen grundläggande rättigheter, det vill säga rivningskontrakt. Det innebär att en hyresgäst får hyra en lägenhet utan rätt till förlängning, det vill säga man har inte ett besittningsskydd. Sådana avtal kan förlängas utan att hyresgästen får ett förstahandskontrakt. Hyresgästen som bor med rivningskontrakt kan sällan ställa befogade krav på underhållsåtgärder eller service. Om hyresgästen klagar åker denne naturligtvis ut. Antalet hyresavtal med rivningskontrakt har ökat . Reglerna för rivningskontrakt är generösa för hyresvärden, och kontrollen är nästan obefintlig. Vad tycker regeringen att man ska göra i frågan? kan rivningskontrakt förlängas . Är det rimligt, tycker justitieministern? uppfattning är också att hyresnämnden måste kunna kontrollera att de skäl som hyresvärden uppger för att hyra ut med rivningskontrakt verkligen stämmer. går det inte att göra den typen av kontroller. Vad tycker om det? Vill han även titta på hur användandet av rivningskontrakt fungerar ? Jag instämmer naturligtvis i bilden av att det i grunden handlar om en bostadsbrist, men vi måste också säkerställa att människorna får sina rättigheter tillgodosedda. 57 Justitie- och migrationsminister (S): I grunden handlar det om den bostadsbrist vi har fått ärva av de borgerliga partierna efter deras åttaåriga regeringsinnehav. Det försöker vi nu göra någonting åt med hjälp av de 6 miljarderna i bostadspolitiska satsningar för att öka byggandet av bland annat hyresbostäder. Det ska också skjutas till pengar till de kommuner där det byggs många bostäder. Den stora frågan är att se till att oseriösa hyresvärdar inte kan utnyttja situationen. De vet att många av deras hyresgäster inte har något annat val än att bo kvar eftersom det inte finns något annat alternativ för dem. Så ser det ut så länge bostadsbristen är som den är. Interpellationen handlar om förvärvslagen. Jag säger då till interpellanten att vi är beredda att titta vidare på den frågan, och vi kommer att tillsätta en utredning . Det kommer att vara en bredare utredning som handlar om att generellt sett stärka hyresgästernas ställning. Då svarar interpellanten att det finns ett stort antal andra frågor som vi också bör titta på. Jag tänker inte ta ställning till någon av dem , utan jag säger bara att förvärvslagen kommer att ingå i utredningen. Det finns andra frågor också. Interpellanten får vänta lite tills vi går ut med hela paketet innan hon kan få alla svar. Helt klart söker vi olika möjligheter för att stärka hyresgästernas ställning. Det finns många olika sätt som det går att göra på. Interpellanten får avvakta innan hela bilden finns. 58 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag håller förstås med om att det behöver byggas fler bostäder. Det är helt grundläggande. Även kommunpolitiker i egna kommuner skulle behöva sätta stopp för utförsäljningar och på det sättet förhindra att förvaltandet av hyresrätterna kommer i händerna på en oseriös värd med kortsiktiga avsikter. Det skulle förstås underlätta. Hyresgästerna behöver också ett stort stöd från kommunernas miljöförvaltningar. Det skulle vara lägligt att se till att förstärka kommunernas ekonomier eller på annat sätt förstärka det som är miljöförvaltningarnas uppgift, det vill säga att vara tillsynsmyndighet i fråga om att hyresvärdarna ska hålla sig till de regler som finns i . Jag menar att det är viktigt att det är hyresvärden som sköter underhållet. Det är till exempel oacceptabelt att vältra över kostnaderna för underhåll på den hyresgäst som sitter i bostaden. Som ministern säkert vet förekommer extrema hyreshöjningar för vissa renoveringsprojekt. Det gör att många familjer inte kan bo kvar. En del av dessa renoveringar handlar om eftersatt underhåll, det vill säga kostnader som borde ha tagits av hyresvärden men som här skjuts över på hyresgästen. Av rättviseskäl är det avgörande att hyresgästen får bättre verktyg och uppbackning från samhället för att säkerställa att värden sköter sitt underhåll. Jag är glad över att justitieministern levererar en utredning. har vi gett 20 riktade skattemiljarder för att öka bostadsstandarden för dem som bor i villor och bostadsrätter. Bostadsstandarden ska vara mycket hög i , men se nu till att hyresgästerna inte hamnar på efterkälken! 59 Justitie- och migrationsminister (S): Vi kommer att ta initiativ till att se över ett antal frågor som handlar om att stärka hyresgästernas ställning. Vi ligger i slutskedet av beredningen av en sådan utredning. Där kommer frågor om förvärvslagen att vara med, men vi kommer att behöva göra mycket mer. Jag delar inte uppfattningen som Nooshi Dadgostar tycks ha att det är socialdemokratiska kommuner som på något sätt leder utvecklingen när det gäller att sälja ut bostäder. Precis som jag var inne på tidigare kan det finnas skäl att förändra bostadsbeståndet. behöver man köpa, bygga eller sälja, men det jag har sett de senaste 15–20 åren är att det är borgerliga kommuner som systematiskt säljer ut eftersom de inte anser att bostadsbyggande är en uppgift. är det fråga om hela bostadsbeståndet. Inte minst i har detta varit oerhört uttalat från borgerligheten. Jag tänker därmed inte sätta mig till doms över några socialdemokratiska kommunpolitiker och säga att de har fel där eller där. De manövrerar efter bästa förmåga. Den ideologiska skiljelinjen går mellan vänsterpartierna och de borgerliga partierna, som inte tycker att bostadsbyggande är något att värna. Det har vi sett mycket klart uttalat i storstadsområdena. Vi jobbar vidare med dessa frågor, bland annat genom att se till att öka bostadsproduktionen som helhet. Här gör vi en stor satsning på de 6 miljarderna tillsammans med – eftersom vi är överens om budgeten i frågan. Sedan tar vi fram ytterligare lagförslag i fråga om att stärka hyresgästernas ställning. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:565 om regler som borde hindra så kallade tältläger 60 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om det verkligen behövs år av utredning innan någon form av handling för att säkerställa äganderätten kan genomföras och om det verkligen är rimligt att markägare som drabbas ska behöva vänta innan självklara regler som funnits ska börja följas. Frågan är ställd mot bakgrund av att det har förekommit att personer som vistas tillfälligt i har skapat temporära boplatser utan markägarens tillstånd. Det rör sig ofta om mycket utsatta människor som lever i utanförskap och svår fattigdom i sina hemländer och som har sökt sig till i hopp om att hitta en försörjning här. Regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppdrag att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer som möter utsatta EU- och EES-medborgare som vistas tillfälligt i och som saknar uppehållsrätt. Uppdraget syftar bland annat till att främja erfarenhetsutbyte och samverkan mellan berörda aktörer, vilket kan vara särskilt viktigt då personer avlägsnas från tillfälliga boplatser. Regeringen är bekymrad över att personer som vistas tillfälligt i lever under ovärdiga förhållanden. Det är viktigt att det tillfälliga stödet till dessa personer utformas på ett ändamålsenligt sätt. Samordnarens arbete är där av stor betydelse. kan jag se de svårigheter som markägarna drabbas av. Jag har tagit del av samordnarens erfarenheter när det gäller problematiken kring tillfälliga boplatser. Jag kommer att överväga vad jag har fått veta i det sammanhanget. I en tidigare interpellationsdebatt har jag nämnt att det kan finnas ett behov av förändrade regelverk, och jag utesluter inte sådana åtgärder. 61 (SD): Min interpellation fokuserar på det regelverk som redan finns och som borde förhindra att tältläger kan byggas upp på det sätt som sker. Jag har pekat på allemansrätten, miljöregler, sophämtning och bygglov. Listan kan göras mycket längre; det finns många fler regler. I varje kommun brukar det dessutom finnas regler om att människor inte får campa var som helst, och då skulle man kunna ingripa innan det dygn som allemansrätten ger rätt till har gått. Det är en tycka-synd-om-mentalitet i svaret. och regeringen tycker uppenbart mer synd om tiggarna än om markägarna i denna situation. Låt mig påpeka att det inte finns någon naturlag som säger att alla markägare har det bra ställt. Tältlägren kan faktiskt driva en privat markägare i konkurs och slå sönder dennes livsverk. Var finns medlidandet med markägaren? säger i sitt svar att min fråga är ställd mot bakgrund av att det ”har förekommit att personer som vistas tillfälligt i har skapat temporära boplatser”. Jag kan informera om att det inte är något som ”har förekommit”, utan det är något som förekommer och fortsätter att förekomma i allt större utsträckning. Markägarnas situation nämns bara i en enda mening i slutet av svaret: ”kan jag se de svårigheter som markägarna drabbas av.” Det känns inte särskilt handlingskraftigt. Det känns inte som att regeringen verkligen vill göra något för dessa markägare. Jag har stor förståelse för de markägare som drabbas av detta, och det är stor skillnad beroende på vem det är som bosätter sig på deras mark. När svenska uteliggare i satte upp ett tältläger kunde polisen ingripa direkt. Det tog inte ens innan man hade plockat bort tältlägret. Men när det är personer som kommer utrikes ifrån hänvisar man till kronofogden. är det så illa att kronofogden hänvisar tillbaka till polisen eftersom det inte har gått tillräckligt för att de ska ha besittningsrätt. Jag har hört om fall där markägaren fått svaret från polisen att markägaren måste vänta tills de har besittningsrätt. Är det på det sättet vi ska hantera alla regler som finns i dagens samhälle? Det tycker inte jag. Jag tycker att det är tråkigt att regeringen inte tar detta på större allvar. 62 Justitie- och migrationsminister (S): tycker att svaret präglas av en tycka-synd-om-mentalitet. Jag är glad över att kunna känna empati för mina medmänniskor. borde kanske pröva på det . Det är ju inte precis det som genomsyrar retorik. Ni tycks ha väldigt svårt att sätta er in i hur andra människor har det. När det gäller tiggeriet slås jag av att människor sitter i snödrivor i norra och värmer sin mat över öppen låga medan de tillbringar dagarna med att tigga pengar. De anser att det är bättre än att vara i sina hemländer. Det säger en del om hur eländig situationen faktiskt är för dessa människor i till exempel och . Detta bör man som människa känna en viss empati för och försöka göra vad man kan för att rätta till. Vi tar upp denna fråga med myndigheter i och och ökar pressen på de länder som dessa människor kommer från. Det är inte rimligt att människor ska ha sådana erbarmliga sociala förhållanden i sina hemländer att de tvingas ut över hela för att över huvud taget kunna försörja sig själva och sina barn. Denna fråga måste till syvende och sist lösas i de länder som dessa människor kommer från. Inte bara utan hela har samma situation, och vi måste kunna klara av de konflikter som uppstår. Det är en sak att säga att vi inte ska förbjuda tiggeri eftersom vi inte kan förbjuda fattigdom. Men vi kan givetvis inte tillåta att det spontant växer upp massor av boplatser i strid med de ordningsregler vi har. Därför säger jag i slutet av mitt interpellationssvar att jag vill se över möjligheterna för ordningsmakten och markägarna att agera. Regelverken är krångliga, och det kan ta . Det innebär dessutom en kostnad för markägaren att genomföra avhysning. Därför öppnar jag både i mitt förra interpellationssvar i frågan och i detta interpellationssvar upp för att se över möjligheterna för privata markägare att klara av situationen och göra dessa avhysningar – givetvis med beaktande av allemansrätten, för den måste vi naturligtvis slå vakt om. Jag tycker ändå att grundhållningen när vi för denna diskussion måste präglas av humanism och medmänsklighet. 63 (SD): Vilken empati jag som person har påverkar kanske inte så värst mycket vilken politik jag för. Jag tycker inte att politik ska grunda sig alltför mycket på empati, utan här bör man kunna sätta upp ganska klara regler för vad som gäller som alla ska ha en skyldighet att följa. Det blir märkligt när man väljer ut vissa grupper och säger: Er är det synd om. Därför behöver ni inte följa regler som har funnits länge och fortfarande finns och som andra i samhället följer. Det blir ett parallellsamhälle som är svårt att försvara, men tydligen anser att det är försvarbart att bygga upp ett parallellsamhälle. Jag väntar med spänning på den dag då vi får en utredning om vilka regler som inte ska gälla för alla. Den bör väl komma med tanke på att vi redan gör undantag från miljöregler, sophämtningsregler, bygglovsregler och så vidare. Dessa undantag står inte inskrivna någonstans utan har i praktiken kommit till genom att man har bakbundit polisen och mer eller mindre sagt att de inte får lov att agera. Så fort det är invandrare och flyktingar inblandade blir det en enorm kritik mot polisen om de över huvud taget agerar. Sedan anklagar man polisen för rasism, och så får man polisen att inte vilja följa de regler som de egentligen vet finns och som de egentligen skulle kunna upprätthålla ganska enkelt. Där finns det en uppenbar skillnad mellan mitt parti och regeringen. Vi i tycker att alla regler ska gälla lika för alla och att polisen ska agera mot alla. På samma sätt som man agerar mot de svenska uteliggarna i bör man agera mot en person som inte är svensk när personen beter sig likadant. För mig är det rasism att inte se individen och att särbehandla grupper. Jag vet att mitt parti alltid anklagas för rasism, men rasismen finns ju snarare bland de personer som vill behandla människor olika. Vi har alltid varit mycket tydliga med att vi vill behandla alla lika. Vi vill inte sätta upp olika regler för olika människor, som regeringen ständigt håller på med. Detta är bara ett exempel. Det finns många andra exempel på hur man behandlar människor olika utifrån var de kommer ifrån. Så fort vi kritiserar detta påstås det att vi tycker illa om människor som kommer från andra länder, men att kritisera är inte samma sak som att tycka illa om någon. Man förutsätter dessutom att det är synd om denna grupp. Men det behöver inte betyda att det är synd om alla i den gruppen. Det kan mycket väl finnas personer där som det inte är lika synd om. Jag kan tänka mig att det finns de som tjänar ganska bra på tiggeriet. Det har ju kommit fram nu att det är organiserat. Jag tror inte att de som organiserar detta tjänar lite pengar, utan jag tror att de kan tjäna ganska bra. Det finns tecken på att det finns enstaka personer som gör det. Frågan är om man ska tycka synd om dem också. Jag tycker att det borde vara på sin plats att man börjar agera mot detta och att man kommer fram med riktiga lösningar. Lösningen är egentligen bara att se till att de regler som redan finns följs. Men av svaret att döma är det uppenbart att tanken inte är att det ska göras. ska man utreda i stället, och sedan kanske vi får några nya regler . Frågan är varför man ska följa dessa om man inte behöver följa de regler som redan finns. 64 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med vill jag säga att en politiker som inte har empati riskerar att bli en väldigt farlig politiker. Man måste ha den grundläggande hållningen att kunna sätta sig in i hur andra människor har det. Det gäller alla, vuxna såväl som barn. I en tidigare interpellationsdebatt sa jag att uppenbarligen är beredda att kasta ut både kvinnor och barn tillbaka till kriget igen. Det är så hållning i denna fråga skulle vara om ni fick er vilja igenom, . säger att vi inte behöver ha någon empati och att vi inte behöver ha förmågan att sätta oss in i hur andra människor har det. Det blir ett livsfarligt politiskt klimat. Det är jättefarligt att släppa fram politiska krafter med den grundhållningen. Det finns länder som har styrts av sådana politiker, och det blir inga bra länder. Man måste ha en hållning där man klarar av att väga olika intressen mot varandra men också har likabehandling. Det finns ingen konflikt alls i detta. påstår att polisen har bakbundits och att grupper särbehandlas. Vad har han för belägg för det? Han bara står och säger det rakt ut i luften. Han säger också att man vet att det finns en massa kriminella beteenden som inte beivras. Att till exempel tvinga någon att tigga eller utnyttja en människas utsatta ställning för att tjäna pengar är redan kriminaliserat. Det handlar i så fall om att kunna utreda och bevisa det. Det kan vara fråga om människohandel, olaga tvång eller ett antal brott som man gör sig skyldig till. Dessa kan och ska naturligtvis beivras. Vad jag pekade på när det gäller frågan om markägarna var att vi har identifierat ett problem där. När det gäller mark har vi ett ganska enkelt förfarande för att kunna lösa situationen och genomföra en avhysning. När det gäller privat mark är det mycket mer omständligt. Man måste veta namnet på den som ska avhysas och dessutom betala en avgift. Man måste genomgå en betydligt omständligare byråkratisk process. Jag menar att det finns möjligheter att se över lagstiftningen här. Detta måste göras med respekt för den typ av situation som det handlar om. Det är i grunden fattiga och väldigt utsatta människor, både vuxna och barn. Den respekten måste man ha med sig när man genomför förändringarna. Som jag var inne på tidigare kan vi naturligtvis inte ha en situation där det växer upp allt fler spontana bosättningar i . Där måste vi faktiskt kunna sätta en gräns. Det är en sak att tillåta tiggeriet i sig och en annan när det börjar växa upp bosättningar. Där måste vi vara beredda att bromsa, och det är precis vad jag öppnar för i interpellationssvaret. 65 (SD): anklagar mig för att inte ha empati. Jag påstår att jag visst har empati, och det var också vad jag sa. Men det är inte samma sak som att bygga hela sin partilinje på empati eller, som Socialdemokraterna har gjort, på empati enbart för vissa människor. Empati ska bygga på samma empati för alla. Man ska stötta alla utifrån den individ de är. Man kan inte säga att en viss grupp av människor ska ha en viss form av empati därför att de kommer från ett visst ställe. Det blir jättekonstigt. Det är definitivt ingen lösning att alla kommer hit och tigger på våra gator. Vad blir det för framtid för de människor som kommer hit och som får sitta här som någon form av underhuggare? Man måste komma på bättre lösningar än så. anklagar mig också för att vilja kasta tillbaka kvinnor och barn.