prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — är det i form av innovativt byggande, ibland är det för energieffektiviseringar, ibland är det för nyproduktion. Men den snabbaste vägen till att lindra bostadsbristen är att jobba med de regelverk som vi nu vet hindrar bostadsbyggandet. Bostäder nära kollektivtrafik – ja, det är viktigt, och det skapar också attraktiva bostäder. Men varför bara fokusera på att dra fram nya spår och ny kollektivtrafik till lägen som inte sägs vara attraktiva, när man kan förtäta städer, även i mindre kommuner, där kollektivtrafiken redan finns? Det är svårt att förstå varför man inte med dagens byggteknik skulle kunna uppnå de goda livsmiljöerna, vilket byggbranschen anser att man klarar av. Varför då säga att man inte vill hasta fram något? Det vill väl ingen, men det är ju väl förberett. Remissvaren har varit inne . Branschen efterlyser de nya bullerreglerna. SKL har gjort det. har också gjort det och verkligen påtalat hur viktigt detta är för att snabbt kunna bygga där kollektivtrafiken redan finns. På så sätt kan man bygga de täta städerna där folk kan gå eller cykla från bostaden, ställa bilen och åka kollektivt. Jag noterar dock att det inte kommer några tydliga besked om detta. Statsrådet säger att han inte vill hasta fram något. Men jag tycker inte att vi har råd att vänta. Den andra frågan handlar om strandskyddet. Jag vill, herr talman, nämna följande: Den sammanlagda fastlandskusten och stränderna i är . Det motsvarar 9 ½ gånger jordklotets omkrets. I , som har den längsta sträckan kust och stränder, består den delen av av den totala sträckan stränder. Där finns 14 av 15 kommuner med en strandlinje motsvarande av sammanlagda kust- och strandlinje. är glesast befolkade kommun med 0,2 invånare per kvadratkilometer. är av strandlinjen bebyggd. Därför vore det vällovligt att även på denna punkt få höra hur statsrådet ser på möjligheten att göra en översyn och reformera. När strandskyddsreglerna tillkom handlade det om att skydda de hårt exploaterade områdena, men när vi ser att regelverket hämmar bostadsbyggandet också ute i landet, där man skulle kunna bygga bostäder, vill jag återigen, herr talman, fråga statsrådet: förslag eller åtgärder ser statsrådet att det är möjligt att återkomma med vad gäller strandskyddsreglerna? Den tredje frågan handlar om riksintressena. Vi vet att riksintressena gör att det ibland är svårt att bygga både i städer och ute i glesbygden. Vilka förslag eller avsikter har statsrådet vad gäller den typen av hämmande effekter på bostadsbyggandet? Återigen: När kommer bullerreglerna? När kan vi se att statsrådet följer upp strandskyddsreglerna? När kan vi dessutom få en reform av riksintressena där alla de tre faktorerna direkt påverkar bostadsbyggandet, även de små hyresrätterna och studentbostäderna? 123 Statsrådet (MP): Tack, , för uppföljningsfrågorna! Jag noterade att inte nämnde någonting om den första frågan som jag svarade på, nämligen Alingsåshems situation och vad hon anser om den investering och upprustning som gjorts där, som vi välkomnar och som inneburit en 80-procentig sänkning av energianvändningen i . Det har skett mycket tack vare Passivhuscentrums rådiga kunskapsöverförening, och det var faktiskt EU-pengar som ledde till det, alltså en form av subvention. nämnde inte detta med ett ord, så jag förmodar att hon kommer att göra det i sitt nästa inlägg. har frågat mig om bullerfrågan. Jag har redan svarat på den, och därför väljer jag att svara på den andra frågan, den om strandskyddet. Jag vill börja med att framhålla att jag anser att strandskyddet fyller en oerhört viktig funktion genom att det skapar unika förutsättningar för allmänheten att ha tillgång till naturupplever och för bevarandet av biologisk mångfald. Om vi tittar på vad det är som gör det hela unikt ser vi att det finns flera nya bestämmelser om strandskydd. De trädde i kraft . De ändringar som då gjordes syftade bland annat till att utveckla ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling i hela , särskilt på många ställen på landsbygden, som ett långvarigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. De är två vågskålar som alltid måste vara i balans. Jag vill påpeka att ändringarna syftade till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet. Kommunerna har numera huvudansvaret för att pröva frågan om undantag från strandskyddet. Vid den prövningen ska hänsyn tas till olika allmänna och enskilda intressen med utgångspunkt i kriterierna i . De ändringar som ägde rum innebar vidare att det inrättades ett särskilt institut, Landsbygdsutveckling i strandnära lägen, för sådana områden. Områdena ska, som nämnts, redovisas i kommunernas översiktsplaner. Genom detta institut har det tillskapats nya möjligheter att göra undantag från strandskyddet. Det är en ändring som har gjort och som mycket väl känner till. Jag vill ta upp ytterligare en aspekt av denna fråga, nämligen att det finns en särskild delegation, Strandskyddsdelegationen, som arbetar med kompetensutveckling när det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna. Det beslutades, som jag sa tidigare, av en riksdag som då bestod av en majoritet där parti, , ingick. När det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna är syftet att bland annat effektivisera tillämpningen av de nya reglerna i samhällsplanerings- och byggprocesserna. Strandskyddsdelegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . Då får vi anledning att återkomma till vad det är som fungerar bra och vad det är som fungerar mindre bra. Min förhoppning är att den här frågan kommer att läggas till det uppdrag som finns , nämligen det om ändrade bestämmelser om gatukostnader, som ligger hos Lantmäteriet och som kommer att redovisas till mig . Vi har också en utredning som genomför och som handlar om att öka kompetensen inom hela dess utvecklingsområde. Det handlar om möjligheten att etablera så kallade bokaler, att placera friggebodar och Attefallshus närmare gräns mot parkmark och gata med mera. 124 (FP): Statsrådet vill kanske diskutera andra frågor än dem som jag hade fokuserat på i min interpellation. Jag tar mig friheten att kommentera det som jag tar upp i interpellationen, och jag lovar att återkomma med ytterligare interpellationer, också i andra frågor. Jag vill återigen lyfta upp regelverken. Det är frågor som många diskuterar. Det gäller exempelvis bullerförordningen, som vi vet hämmar bostadsbyggandet. Jag är fullt medveten om att det pågår en utredning och hoppas att statsrådet har ambitionen att återkomma med ytterligare förslag vad gäller riksintressesystemet. , som gjorde en genomlysning av problematiken, kunde konstatera att av de kommuner som ville att det skulle byggas bostäder i kommunerna ansåg att det var någonting som påverkade möjligheterna till det. Som vän av ordning vill jag fokusera på de hinder som finns för bostadsbyggandet. När statsrådet säger att han vill agera blåslampa är det ett perspektiv, men jag tycker att min andra fråga, som handlar om hur vi kan underlätta bostadsbyggandet, är väldigt viktig. Jag menar att det finns mycket att göra för att ta bort hinder, för hinder kostar pengar. Jag noterar att statsrådet inte svarar på frågan om olika former av investeringsstöd, hurdana de är och vad de ska gå till. Det är klart att den frågan nu ställs, inte minst utifrån artikeln i , där man i ena stunden lovar pengar till en typ av åtgärder och i nästa till någonting annat. Jag menar att det är lösningar som har prövats. borde fokus ligga på att fortsätta att göra det enklare att bygga, ta bort hinder och se till att bostäderna byggs. Det är synd, herr talman, att vi inte får större klarhet. Risk kostar pengar, och långsiktiga spelregler är något som alla efterlyser, så även jag. 125 Statsrådet (MP): Tack, , för uppföljningsfrågorna! Jag noterar än en gång att valde att helt bortse från det hon tog upp i sitt första inlägg, nämligen exemplet med Alingsåshem, som kanske inte var riktigt så som hon trodde att det var. kan gärna besöka Passivhuscentrum – hon kanske redan har gjort det – och framför allt Alingsåshem för att se på den upprustning som inneburit att man kan uppvisa fantastiska siffror vad gäller energiförbrukningen. är användningen en bråkdel av vad den varit tidigare. Jag önskar att fler kommunala bostadsbolag och privata fastighetsägare kunde titta på hur man gjort där. Det har inte gjorts enbart med kommunens och bolagets pengar, utan det har kunnat göras tack vare subventioner. När det gäller strandskyddet uppfattade jag det i både första och andra inlägget som en del av frågan, men uppfattar jag det som att det inte riktigt hör hemma i den här interpellationen. I grunden handlar det om att tillsammans med sina borgerliga kamrater i utskottet skriver en debattartikel om strandskydd, och när jag svarar på den debattartikeln ställer i en interpellation exakt samma frågor igen. Jag försöker besvara detta. riksdag har beslutat om hur strandskyddet ska fungera. Regeringen är tydlig med att vi stöder den nuvarande lagstiftningen. Kan det vara tydligare än så? Det handlar om bestämmelser om strandskydd som den gamla regeringen genomförde, den regering parti ingick i fram till för knappt . Det andra är en översyn av det utvidgade strandskyddet som har genomfört på initiativ av den förra regeringen och vars utfall med flera har kritiserat. Det har sagts att detta inte längre gäller. Jag blir lite ledsen, för det här är en långsiktig fråga som måste hanteras på ett seriöst sätt. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2014 § 20 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:419 Säkerställande av att riktlinjer efterlevs av (M) till statsrådet (S) 2014/15:420 Framtiden för av (FP) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:421 En sjukersättning som stöder arbetslinjen av Finn (M) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:422 Resursslöseri med invandrade läkares kompetens av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:423 Fortbildning av läkare av Finn (M) till statsrådet (S) 2014/15:424 Friskvårdsavdrag för ridning av (M) till finansminister (S) 2014/15:425 Barnkonsekvensanalys vid överskuldsättning av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:426 Kamerautrustade drönare av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:427 Ratificering av 169 av (V) till kultur- och demokratiminister (MP) 2014/15:428 Ökad konkurrens på järnvägsnätet av (M) till statsrådet (S) 2014/15:429 Varsel och jobb som försvinner av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:430 Ett längre arbetsliv av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:431 Förutsättningar för havsbaserad vindkraft av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:432 Åtgärder mot den organiserade brottsligheten av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:433 Nedläggningshotet mot och konsekvenserna för utbyggnad av (M) till statsrådet (MP) § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:329 Sjukskrivningar och förebyggande sjukpenning av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:330 Regeringens politik kring deinvesteringar av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:331 Nationell säkerhetsstrategi och Försvarsberedningen av (M) till statsminister (S) 2014/15:332 Den nationella säkerhetsstrategins organisering av (M) till statsminister (S) 2014/15:333 Fredad zon för de kristna folkgrupperna i av (KD) till utrikesminister (S) 2014/15:334 Svensk läkare i etiopiskt fängelse av (V) till utrikesminister (S) 2014/15:335 Krav på AP-fonderna att redovisa utsläpp av växthusgaser av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:336 Styrning av AP-fondernas innehav i fossila och förnybara energikällor av (V) till statsrådet (MP) av (M) till utbildningsminister (MP) 2014/15:338 Nedskärningar inom av (M) till finansminister (S) § 22 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med § 10 anf. 40 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 103 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2014/15:371 om svenska pansarbandvagnar till 1 Utrikesminister (S) 2 (V) 3 (S) 4 Utrikesminister (S) 5 (V) 6 (S) 7 Utrikesminister (S) 8 (V) § 7 Svar på interpellation 2014/15:353 om utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden 9 Arbetsmarknadsminister (S) 10 (FP) 11 (V) 12 (S) 13 FINN (M) 14 Arbetsmarknadsminister (S) 15 (FP) 16 (S) 17 FINN (M) 18 Arbetsmarknadsminister (S) 19 (FP) 20 Arbetsmarknadsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2014/15:368 om jämförelser med på försvarsområdet 21 Försvarsminister (S) 22 (V) 23 FINN (M) 24 Försvarsminister (S) 25 (V) 26 FINN (M) 27 Försvarsminister (S) 28 (V) 29 Försvarsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2014/15:367 om stöd till hbtq-personers rättigheter inom svensk utvecklingspolitik 30 Statsrådet (MP) 31 HANS (V) 32 Statsrådet (MP) 33 HANS (V) 34 Statsrådet (MP) 35 HANS (V) 36 Statsrådet (MP) § 10 Svar på interpellation 2014/15:372 om bistånd till efter deras fördömande av 37 Statsrådet (MP) 38 (FP) 39 HANS (V) 40 Statsrådet (MP) 41 (FP) 42 HANS (V) 43 Statsrådet (MP) 44 (FP) 45 Statsrådet (MP) § 11 Svar på interpellation 2014/15:276 om sysselsättning, antal arbetade timmar, välstånd och produktivitet 46 Finansminister (S) 47 (M) 48 Finansminister (S) 49 (M) 50 (M) 51 (S) 52 Finansminister (S) 53 (M) 54 (M) 55 (S) 56 Finansminister (S) § 12 Svar på interpellation 2014/15:289 om införande av tonnageskatt 57 Finansminister (S) 58 BORIANA (M) 59 (FP) 60 (MP) § 12 (forts.) Svar på interpellation 2014/15:289 om införande av tonnageskatt 61 HANS (M) 62 (S) 63 Finansminister (S) 64 BORIANA (M) 65 (FP) 66 HANS (M) 67 (S) 68 Finansminister (S) 69 BORIANA (M) 70 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2014/15:307 om handläggning i ärenden om registrering av vårdnadshavare 71 Finansminister (S) 72 (M) 73 (M) 74 Finansminister (S) 75 (M) 76 Finansminister (S) 77 (M) 78 Finansminister (S) § 14 Svar på interpellation 2014/15:311 om effektiv offentlig sektor som alternativ till höjda skatter på arbete 79 Finansminister (S) 80 (M) 81 (S) 82 Finansminister (S) 83 (M) 84 (S) 85 (M) 86 (M) 87 Finansminister (S) 88 (M) 89 (M) 90 (M) 91 Finansminister (S) § 15 Svar på interpellation 2014/15:313 om förtroendet för skattesystemet 92 Finansminister (S) 93 (M) 94 FINN (M) 95 Finansminister (S) 96 (M) 97 FINN (M) 98 (M) 99 (S) 100 Finansminister (S) 101 (M) 102 (M) 103 (S) 104 Finansminister (S) § 16 Svar på interpellation 2014/15:390 om diskriminering vid landets universitet och högskolor 105 Statsrådet (S) 106 (M) 107 Statsrådet (S) 108 (M) 109 Statsrådet (S) 110 (M) 111 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2014/15:392 om it på lärarutbildningen 112 Statsrådet (S) 113 (M) 114 Statsrådet (S) 115 (M) 116 Statsrådet (S) 117 (M) 118 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2014/15:382 om åtgärder för ett ökat bostadsbyggande 119 Statsrådet (MP) 120 (FP) 121 Statsrådet (MP) 122 (FP) 123 Statsrådet (MP) 124 (FP) 125 Statsrådet (MP) § 20 Anmälan om interpellationer § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 22 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015