prot · H30926 · 2015-11-12 00:00:00 — Det skulle inbjudas till samtal om det . Ännu har vi inget sett av detta. 11 Utrikesminister (S): Jag tror att svenska folket uppskattar att regeringen i en orolig tid är väldigt tydlig med säkerhetspolitiken och att vi inte lämnar till exempel den försvarspolitiska inriktningspropositionen, där vi sa att det skulle vila på de här tre elementen. Det är era partier som har förflyttat er. Ni har bytt position. har tagit ett nytt beslut – efter viss vånda kan jag förstå, eftersom ni tidigare snarare tillhörde dem som sa nej till Natomedlemskap. Ni har gjort det med förbehåll som är orealistiska; är det alldeles tydligt vad tycker om den här saken. De har markerat väldigt klart att de inte kommer att söka Natomedlemskap. Ni har förstås knutit det till att vi ska agera ihop med och ha ett fortsatt samarbete med . Angående kärnvapen vet vi att det är ett ensidigt åtagande från de här två länderna som säger att vi inte vill ha kärnvapen i fredstid. Det är så långt man kan gå. Det finns inget avtal om det. Kärnvapenfrågan är förstås fortsatt viktig, och inte oviktig för svenska folket heller, eftersom vi har en hög profil och har drivit frågan. Vi tycker inte att det blir en säkrare värld om man investerar mer i kärnvapen. Vi vill inte ha dem utplacerade. Men ni kanske har idéer om var de ska utplaceras i en vacker dag om ni går med i Nato. Var vill ni ha dem? Jag tycker att det är lite osjyst. Jag tycker att det vilar på er att säga varför den militära alliansfriheten inte fungerar. Jag tycker inte att det är rätt att låta rädslan för styra så att vi ska ändra vår inriktning på säkerhetspolitiken. Jag menar att vi har genomlevt besvärliga situationer där den militära alliansfriheten tjänat oss väl. I en orolig tid då vi ser ett aggressivt tycker vi inte att det är läge att ändra på vår säkerhetspolitik och vår säkerhetspolitiska hållning. Då om någonsin är det viktigt att säga det som står i inriktningspropositionen: ”Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians.” Det är det som står i inriktningspropositionen, och man kan tro att de partier som har ställt upp på detta faktiskt också ska stå upp i debatten och försvara vår säkerhetspolitiska hållning. Det som händer är att vi gör en suveränitetsförlust. Det kan man aldrig komma ifrån. Vi är fria att fatta beslut. Det är inte oviktigt vem som är president i . Kommer ni ihåg hur det var under Bushtiden? Det var inte oviktigt vem som var president i då. Det styr väldigt mycket också hur Nato agerar. Han sa inte så. Han sa att enligt 5 § i försvarsförpliktelsen inte kan begära stöd, men vi har ett gott samarbete. Varför skulle inte det ha tjänat oss väl? Vi har kunnat behålla vår suveränitet och vår rätt att bestämma och avgöra själva vilka samarbeten vi vill gå in i samt hur djupt och hur brett vi vill göra det. Vi har gjort en viktig insats i alla de här olika samarbetena och ska fortsätta att göra det. Vi följer precis inriktningspropositionen. Vi kommer inte att göra någonting utan att är informerat, och förhoppningsvis agerar samfällt med . Någonting annat vore djupt oansvarigt. Jag tycker att det åligger er att säga vad det är som inte fungerar. Vad är det som är fel med den militära alliansfriheten? 12 HANS (M): Min interpellation handlade om utrikesministerns uttalande om att Nato bara skulle vara ett svar på en eller två saker. Tyvärr kan jag inte säga att jag fått svar på min fråga eller ens fått Socialdemokraternas och regeringens position klargjord. Visst är det en enorm skillnad på ett partnerskap och ett medlemskap. Som partnerland har vi inte de bindande säkerhetsgarantierna. Vi kan hoppas, tro och önska, men det bindande finns bara i medlemskapet. Vi har inte den fullständiga beslutanderätten. Vi får vara med och påverka. Vi kan också bli tillfrågade. Men beslutanderätten har man bara som medlem, inte som partner. Vi kan inte få till stånd ett fullt ut fungerande nordiskt samarbete med mindre än att egentligen alla de nordiska länderna är delar av det. Tre av dem – , och – är Natomedlemmar. och står än så länge utanför. Jag tycker att inlägg var väldigt viktigt och centralt. Det har ju historiskt varit så att och Socialdemokraterna definierat den svenska alliansfrihetspolitiken. markerar tydligt viljan till ett medlemskap. Det tycker jag borde påverka en tidigare allierad som man tidigare haft samsyn med. Jag förundras över att Socialdemokraterna verkar vara så likgiltiga inför både de förändringar som sker i omvärlden och dem som sker i . Det är naturligtvis en förändring att som medlemskapspartier utöver och finns nu även och . Detta är en förändring. Den består och beror på någonting. Det är vad vi debattörer i talarstolen, ledamöter och partier gång på gång försöker säga. Det är en försämrad omvärld vi befinner oss i. Vad är svaret på de frågorna? Utrikesministern säger att vi ska samarbeta. Jag säger att det är skillnad på partnerskap och medlemskap. Jag säger att man inte kan navigera i en ny tid efter en gammal karta. 13 Utrikesminister (S): Jag menar fortsatt att vi måste agera ansvarsfullt med en historisk förankring och förståelse för hållning också i denna säkerhetspolitiska fråga. Vi måste göra det långsiktigt, och vi måste ha ett brett parlamentariskt stöd. Det var inte helt enigt i , minsann. Jag förstod att det var under stor vånda som man fattade ett sådant beslut. behåller kursen och förblir tydligt. Vi kan inte vara tydligare. Vi har inte ändrat oss, som en del av partierna som är representerade här i debatten har gjort. Vi står fast vid att vi inte vill ha den suveränitetsförlusten. Vi vill kunna besluta på egen hand vilka samarbeten vi ska vara med i. Vi menar att det har tjänat oss väl. Man ska inte underskatta att det har bidragit till fred och säkerhet att vi har haft den hållningen. Vi har fått stor respekt runt om i världen för vår hållning. Den är konsekvent därför att den hänger ihop med politik på andra områden. Vi kommer att stå fast vid att vi också behöver rusta vårt försvar. Det är en annan ovärderlig bit av säkerhetspolitiken. Vi fortsätter att själva besluta om vårt samarbete. Även om man kan säga att man får inflytande blir man också upplåst i en organisation som fattar många svåra och viktiga beslut. Vi står fortsatt kvar vid uppgörelser vi har. Vi hoppas att det ska vara mer än bara ett handslag och att man kan byta hållning. Vi har sett på en del andra områden hur oppositionen agerar. Detta är för viktigt för det. Vi tänker fortsatt hålla fast vid vad vi beskrev i regeringsdeklarationen. Vi hoppas att också andra partier ska förstå att det är vad som tjänar oss bäst som säkerhetspolitisk plattform. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2015/16:47 om barnarbetet i världen 14 Arbetsmarknadsminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat utrikesministern om vad hon avser att göra för att få till stånd löner i hela leverantörskedjan, ända ned till daglönarnas arbetsplatser – i synnerhet inom farliga arbeten som jordbrukssektorn – när det gäller de produkter som upphandlas genom offentlig upphandling, som gör att lantarbetarnas barn inte tvingas arbeta för att lösa familjens försörjningsproblem utan i stället ges möjligheter att vara barn och gå i skola och skaffa sig en utbildning. Kakabaveh har även frågat vad ministern avser att göra när det gäller att bilda opinion och bygga nätverk i syfte att skapa förutsättningar för utveckling som leder bort från barnarbetet i världen samt vad ministern avser att göra som förberedelse inför konferensen om barnarbete som kommer hållas i och om ministern avser att sända en särskild delegation till konferensen. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Det har antalet barnarbetare minskat från 246 miljoner till 168 miljoner. Men det är inte tillräckligt. All form av utnyttjande av barn är oacceptabelt oavsett var i världen det förekommer. Frågan om barnarbete utgör en viktig del i kärnkonventioner. De flesta länder i världen har ratificerat konvention 182 om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete och även nr 138 om minimiålder för tillträde till arbete. Dessutom slår artikel 32 i FN:s konvention om barnets rättigheter fast att barnet har rätt till skydd mot ekonomiskt utnyttjande och mot att utföra arbete som kan vara skadligt, hindra barnets utbildning, äventyra barnets hälsa eller utveckling. Det är riktigt att det just inom jordbrukssektorn är vanligt med barnarbete, något som förstås inte är acceptabelt. Enligt internationella program om avskaffande av barnarbete finns över hälften av barnarbetarna i jordbrukssektorn. Jordbruket är också en arbetsplats där risken att skada sig är högre jämfört med andra sektorer, vilket gör barnen extra utsatta. Orsakerna till barnarbete är komplexa. För att komma till rätta med barnarbete behövs en kombination av ekonomisk tillväxt och rättvis fördelning av resurser, respekt för grundläggande rättigheter i arbetslivet, tillgång till allmän utbildning och social trygghet. Det behövs också en bättre förståelse för barns behov och rättigheter. bidrar givetvis i kampen mot barnarbete. Det sker genom bidrag till FN:s organisationer, såsom , och genom att vi stöder övervakningen av att länder upprätthåller de internationella normer som finns om barnarbete. Sedan samarbetar vi också regionalt och bilateralt i den frågan. Jag vill också nämna FN:s nya hållbarhetsmål, 2030-agendan, som ställer krav på länderna att vidta omedelbara åtgärder för att förbjuda och utrota de värsta formerna av barnarbete. Målet är att all form av barnarbete ska vara utrotat . Agendan ger en bra plattform för att bilda opinion och bygga nätverk för att nå det målet. Sedan har vi möjligheten att ställa sociala krav i upphandlingar, som också kan främja mänskliga rättigheter. En särskild utredare har precis lagt fram förslag om att när arbete utförs utanför ska villkor enligt kärnkonventioner ställas i upphandlingen. Regeringen bereder utredningens förslag. Redan det nu gällande EU-direktivet om offentlig upphandling klargör att upphandlande myndigheter har rätt att ställa krav på att leverantörerna ska följa bestämmelserna i grundläggande . Det finns också ett ansvar för företagen att sträva efter att integrera hållbarhet i sina affärsstrategier och styrningen av företagen. Att bidra till faktiskt avskaffande av barnarbete är en del av riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. antog regeringen som sjätte land i världen en nationell handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. Den fjärde konferensen om barnarbete kommer att hållas i . Jag har ännu inte fått någon inbjudan till konferensen, men regeringen kommer ta ställning till frågan om förberedelser och deltagande innan konferensen äger rum. 15 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är glädjande att regeringen har ett så stort engagemang och vilja att arbeta med frågorna om barnarbete. Det gör den till exempel genom att den tillsatt en särskild utredare som föreslår att ska följa kärnkonventioner och ställa krav på företag vid upphandling. Det är också viktigt att vi ser till att människor som jobbar inom jordbruket och de som har jordbruk ska få löner som går att leva på för att deras barn ska få möjligheter till skolgång och utbildning. Det är viktigt. Jag saknade den biten i svaret. har självklart en juridisk skyldighet att se till att barnarbete inte förekommer i produktionen av varor och tjänster som vi konsumerar. Vi har också som konsumenter ett moraliskt ansvar och en skyldighet att ställa krav på företag som inte följer kärnkonventioner. Vi vet att det förekommer barnarbete inom jordbruket, vid produktion för klädkedjorna och produktion av till exempel av mjukvaror för telefoner och datorer för . har det hållits två internationella barnkonferenser. Den ena var i , och den andra var i där 97 länder deltog. Vid konferensen i antogs med acklamation en färdplan för att uppnå ett avskaffande av de värsta formerna av barnarbete , det vill säga . Den heter Roadmap for Achieving the Elimination of the Worst Forms of Child Labour by 2016. Under rubriken för regeringar i detta dokument står att läsa att åtgärder bör vidtas för att tillsammans med arbetsmarknadens parter skapa en miljö som syftar till att bekämpa barnarbete i levnadskedjan. Även vid denna konferens antogs en överenskommelse – The . I punkt 20 i denna överenskommelse står att läsa att det beslutades att stödja en kontinuerlig utveckling av den globala rörelsen mot barnarbete genom partnerskap, samarbete, opinionsbildning och handling baserat på internationella arbetsformer och rättigheter. Vi vet genom våra fackliga organisationer här i att har gått, men har ingenting gjorts, tyvärr. Som ministern påpekade i sitt svar är jordbruket globalt sett den sektor inom näringslivet där den i särklass största delen av barnarbetet i världen förekommer. Det handlar om , vilket innebär att över 98 miljoner flickor och pojkar i åldrarna 5–arbetar inom växtodling och animalieproduktion. Vi vet via medierna att vi har deltagit i en hel del av detta genom leverantörer som utnyttjar barnarbete och som levererar varor till kedjor i . 16 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en viktig fråga som Amineh Kakabaveh tar upp. Den är viktig för regeringen. Jag vill gärna lyfta fram att det gäller att jobba på flera fronter för att på allvar nå resultat när det gäller minskning av barnarbete. Även om det har minskat är det fortfarande katastrofalt många barn som tvingas till arbete, farliga situationer och utnyttjande. Jag skulle vilja lyfta fram några områden där det är viktigt att göra insatser. Det handlar om att bekämpa och utrota fattigdom. Det är en viktig del i detta. Det handlar om att prioritera utbildning och utveckling av välfärdssystemen i olika länder så att barnen får tillgång till grundläggande välfärd och rätt till utbildning och skolgång. Det handlar om att se till att länder både ratificerar och tillämpar konventioner. Det handlar om att se till att det finns en fungerande och utbyggd arbetsinspektion i olika länder. Det handlar, fru talman, inte minst om att stärka rätten och möjligheten för löntagarna att organisera sig i fackföreningar att via kollektiva förhandlingar nå resultat. Många av dessa insatser är viktiga för att man ska kunna nå framgång när det gäller barnarbete. Jag vill också gärna lyfta fram att precis har tecknat ett internationellt samarbetsavtal mellan , och som handlar om att förbättra arbetares villkor i textilindustrin i . Min statssekreterare kommer att åka till för en internationell konferens om bland annat frågor om detta – hur vi kan stärka löntagarnas rättigheter. gör ett viktigt arbete i detta område, och är en av de största bidragsgivarna till utvecklingsstöd. Vi bidrar med till arbete. Vi ligger alltså redan i framkant från sida, men det är självfallet viktigt att vi fortsätter att prioritera dessa frågor högt. 17 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet ! Detta är jätteviktiga aspekter, och det är viktigt att tar initiativ. Vi vet att har flera internationella konferenser ägt rum, och många länder har förbundit sig till kärnkonventionerna. Men det ser dessvärre fortfarande ut så här när det gäller , våra underleverantörer och klädkedjor som Hennes & och många andra. Precis som var inne på är det i klädkedjorna man utnyttjar arbetskraft. Enligt Human Rights Watch är det till kvinnor och unga flickor som jobbar under slavliknande arbetsförhållanden i . Det förekommer också barnarbete i , och . Där är det bomull; tillverkas i dessa länder. Det handlar om arbetsrättsbrott som gäller våra företag, alltifrån till klädkedjeföretagen. Detta har påpekats i Fairtraderapporter, i rapporter från Human Rights Watch och i medierna. Därför är det viktigt att ställa krav och att de företag som bryter mot de internationella konventionerna ska bestraffas. Det här ska inte vara okej. har en röst när det gäller mänskliga rättigheter, och detta är en mänsklig rättighet. Det handlar också om den feministiska agendan i svensk utrikespolitik. Den måste lyftas i dessa sammanhang eftersom det är mest kvinnor som tillverkar våra kläder. Senast handlade det om produkter inom sminkbranschen. Också där förekommer barnarbete. Inom kakaobranschen, till exempel, i och i finns det 2,3 miljoner barnarbetare. Det är allvarliga siffror med tanke på vad man vill åstadkomma internationellt: att utrota de värsta formerna av barnarbete . Vi har ändå inte halverat siffrorna med tanke på att det är 70 miljoner barn som jobbar inom de värsta formerna av barnarbete. Jag tror också att det är viktigt att jobba för rättvisa och för att det ska finnas fackliga organisationer och organisering. Vi ska också bekämpa fattigdom, och det handlar om resursfördelning. Vart man än kommer i världen är det svårt för fackliga organisationer att organisera sig. Senast var vi i på studieresa. Det är svårt för arbetarna där att få en facklig organisation som är enhetlig, till exempel. Detta förekommer i många länder. I sitter de fackliga aktivisterna i fängelse, och de mördas. Även i många andra länder förföljs de. Därför är det bra att vi i har avtal. När vi förhandlar ska de sociala kraven finnas med, och det ska vi hålla fast vid. 18 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan försäkra Amineh Kakabaveh om att regeringen prioriterar de här frågorna. Vi gör betydande insatser. Låt mig lyfta fram några delar. Jag har redan talat om det viktiga arbete som bedriver. ger ett bidrag på , vilket gör oss till en av de största bidragsgivarna till . Pengarna används till exempel till arbete för föreningsfrihet och kompetensutveckling. Det finns också pengar som används för program mot barnarbete och för att stödja genomförandet av en afrikansk strategi mot barnarbete, till exempel. Det handlar om att bekämpa barnarbete i , , och . stöder också genom Sida betydande insatser för barns rätt till utbildning. Vi ger stöd till , som också arbetar för att motverka barnarbete och för barns rätt till utbildning. Vi gör betydande insatser, och vi är självfallet beredda att fortsätta att prioritera dessa frågor. Jag ser fram emot att jag kommer att få en inbjudan till konferensen i . Då får vi återkomma till den. 19 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet! Jag är helt övertygad om att det finns en jättestark ambition och att den har en stark vilja och hjälper till. Men problemet är att det är företagen som begår brott. Om de inte följer riktlinjerna och om deras leverantörer och underleverantörer inte uppfyller kraven och följer reglerna kommer det att bli väldigt svårt även om vi bidrar med hur många miljoner eller miljarder som helst. Om inte länderna där arbetet och produktionen sker håller sig till samma rättigheter hjälper inte det. Därför är det bra att i alla lägen vid alla upphandlingar med företag och länder helt enkelt upprätthåller och betonar vikten av mänskliga rättigheter, barns rättigheter, och kärnkonventioner. Man ska kämpa för levnadslöner. handlar det ju om att de företag som har i andra länder där man producerar varor betalar minimilön och inte levnadslön. Det är jätteviktigt att betona detta, för det är viktigt att folk har levnadslöner så att de inte skickar sina barn på farliga äventyr till exempel inom jordbruk och andra sektorer som är väldigt farliga. Särskilt kakaoproduktionen är livsfarlig; där dör många barn mellan . Detta berör oss naturligtvis, och därför förväntas det också att ställer krav på de företag som vi förhandlar med. 20 Arbetsmarknadsminister (S): Avslutningsvis vill jag tacka Amineh Kakabaveh för att hon lyfter upp en viktig fråga. Precis som jag sa i mitt svar har en utredare nu kommit med ett förslag om att ska ställa villkor enligt kärnkonventioner vid upphandling när arbete utförs. Jag tror att detta är ett viktigt förslag. Det bereds nu inom , som jag sa tidigare, så vi får återkomma till den här viktiga frågan som vi kommer att följa. Vi kommer också att göra nya insatser. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:91 om sysselsättningseffekter av höjd a-kassa 21 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om det är min bedömning att en höjd a-kassa leder till fler jobb. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring med syftet att lämna ekonomiskt stöd till försörjning vid omställning mellan arbeten. Som säkert känner till har ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen urholkats . En fungerande arbetslöshetsförsäkring tryggar inte enbart den enskildes privatekonomi utan förbättrar även matchningen och omställningsförmågan på arbetsmarknaden genom att människor vågar prova andra yrken och uppmuntrar de arbetssökande till att söka yrken som motsvarar hans eller hennes utbildnings- och erfarenhetsnivå. Arbetslöshetsförsäkringen fungerar även som automatisk stabilisator som dämpar konjunktursvängningar. Höjningen av den inkomstrelaterade ersättningen var väsentlig för att arbetslöshetsförsäkringen även fortsättningsvis ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring vid arbetslöshet. Uppskattningsvis var det före höjningen endast av arbetstagarna som vid arbetslöshet skulle få en ersättning som uppgår till av förvärvsinkomsten. Genom att förstärka arbetslöshetsförsäkringen vårdar och förstärker vi den svenska modellen i praktisk politisk handling, och tillsammans med de investeringar för jobb som regeringen gjort i sin jobbagenda görs insatser på såväl kort som lång sikt för fler jobb. 22 (M): Vi har alltså den här debatten därför att jag har frågat arbetsmarknadsministern om hur många jobb vi får genom att höja bidragen. I valrörelsen sa , nuvarande statsminister, att alla förslag som en socialdemokratisk regering skulle komma att lägga fram skulle prövas för att se vad det gav för effekt på jobben. Det vi kan se , om vi tittar på de budgetar som regeringen har lagt fram, är att det inte finns några konsekvensanalyser vare sig av politiken i dess helhet eller av enskilda förslag, och när jag nu ställer den här frågan till arbetsmarknadsministern får jag inget rakt svar. Jag vill därför passa på att ställa frågan en gång till: Hur många jobb menar arbetsmarknadsministern att höjda bidrag, genom en höjd a-kassa, leder till? Regeringen väljer att inte svara på den här typen av frågor, därför att regeringens inriktning för politiken handlar om att höja skatterna på jobb och företagande. Man tar inte heller de pengar man får till att höja anslagen till välfärdens kärna – det är bara en fjärdedel av skattehöjningarna som går till vård, skola och omsorg – utan man använder pengarna till att satsa på till exempel höjd a-kassa, höjda bidrag, höjda subventioner och mer arbetsmarknadspolitik. Förklaringen till att man inte svarar på den typ av frågor som jag ställer är för att den politik som man bedriver mycket tydligt leder till färre jobb. Detta är egentligen ganska självklart och naturligt. man skatterna på jobb och företagande kommer människor att ha mindre pengar i plånboken att konsumera, det vill säga att det stoppar eller saktar ned de ekonomiska hjulen när de snurrar, och företag kommer att ha mindre pengar kvar att anställa. Det blir alltså färre människor som får jobb. På samma sätt som vi har höga skatter på snus, tobak, alkohol och miljöskadligt beteende, eftersom vi vill att människor ska göra så lite av det här som möjligt, kommer också höga skatter på jobb att leda till att färre arbetar. De satsningar regeringen gör, alltså höjda bidrag, kommer också att leda till att färre får jobb. Ju högre bidragen är, desto sämre drivkrafter kommer människor att ha för att verkligen ta de jobb som finns. Det här är ingenting som jag hittar på. I en forskningsrapport från har man gjort en sammanställning, metastudier, av vad forskningen säger på området.