prot · H30931 · 2015-11-20 00:00:00 — Jag delar kulturministerns syn på det civila samhället och dess organisationer. De är oerhört viktiga för vårt samhälle, ur demokratisk synpunkt, ur delaktighetssynpunkt och så vidare. Inte minst , då många asylsökande har kommit till , har vi sett hur bra det civila samhället fungerar. Hade vi klarat denna utmaning om vi inte hade haft alla goda krafter från organisationer och föreningar som ställt upp? Det gläder mig att den migrationsöverenskommelse som regeringen gjort gav 105 miljoner extra till civilsamhället och dess organisationer. Bakgrunden till att jag ställde interpellationen är dels det tilläggsdirektiv som ska presenteras och som handlar om att ytterligare stärka civilsamhällets roll, dels migrationsöverenskommelsen, som jag hoppas ska komma många människor till del. Det är 105 miljoner till framför allt nyanlända eller asylsökande. Det är bra med samarbete . Men jag har en liten fundering: Vad exakt ska de 105 miljonerna användas till, hur ska pengarna fördelas och vem som ska göra det? 10 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar riksdagsledamot för frågorna. Jag delar ledamotens syn. Det civila samhället är viktigt. Det civila samhället har verkligen visat vilken kraft det är och hur viktiga, kanske avgörande, dess organisationer är för . Den överenskommelse som träffades mellan regeringen och , innebär bland annat att det civila samhällets organisationer erhåller hela 200 miljoner i engångsmedel. Medlen kommer att fördelas mellan det civila samhällets olika delar. Idrotten kommer att få sin del, folkbildningen kommer att få sin del och det civila samhällets organisationer – mer samlat – kommer att få sin del. Precis som Lohman beskriver rör det sig om delar av de 200 miljonerna. Just nu arbetar vi med fördelningen av medlen. Det är centralt att de kommer till rätt organisation, som har möjlighet att växla upp och göra det bästa av pengarna. Det är skattepengar som vi i en bred överenskommelse mellan alla demokratiska partier i ser som en viktig insats för det vi vill bygga och där det civila samhället spelar en viktig roll. Det är ännu inte helt klart hur fördelningen kommer att se ut. Täta och intensiva diskussioner pågår, och jag kommer att få anledning att återkomma och kommunicera om detta med riksdagsledamoten och förhoppningsvis hela . 11 (M): Vi har 200 000 organisationer i . Vi är 9,5 miljoner invånare, och av oss är med i minst en förening. Det finns alltså en oerhörd kraft i vårt samhälle. Jag kommer osökt att tänka på gåvoavdraget, som gav till civilsamhällets godkända organisationer, vilket var en rejäl ökning jämfört med . Det var 820 000 människor som gav. Tänk vilket komplement till det offentliga livet det hade varit om dessa pengar hade kunnat komma samhället till del . De hade kunnat stärka människors makt och gynna all kraft som finns i civilsamhället. är väldigt mycket pengar – lite för mycket för att man ska kunna säga att det är ett komplement till de 105 miljonerna till civilsamhället. Jag saknar gåvoavdraget. Jag tycker verkligen att det är synd att det tas bort. Det var ett uttryck för människors vilja att hjälpa varandra och stå upp för vårt samhälle. Tycker kulturministern att gåvoavdraget , i den situation vi har med tusentals människor som kommer , hade varit ett bra komplement till civilsamhällets organisationer och frivilligarbetarna ? 12 Kultur- och demokratiminister (MP): Regeringen och jag är övertygade om att människor i ger därför att de vill, inte för att få skatteavdrag. Det har människor i manifesterat . Många av civilsamhällets organisationer har slagit rekord i insamlade medel. Vi är övertygade om att människor ger av helt andra anledningar än att de ska få skatteavdrag. Det är viktigt för regeringen att vi har en aktiv civilsamhällespolitik och att vi gör verklighet av de ord som vi trycker på och lyfter . Vi menar att det civila samhällets organisationer spelar en stor och viktig, kanske avgörande, roll för nutid och framtid. Vi stärker därför det civila samhället, bland annat genom det arbete mot rasism som bedrivs intensivt av mitt departement. I en handlingsplan mot rasism som vi kommer att presentera har vi en tät dialog med det civila samhällets organisationer. De förslag till aktiviteter som vi får hade aldrig blivit så bra och hade kanske heller inte kommit fram om det inte hade varit för det civila samhällets organisationer, där människor frivilligt samlas för att bidra till vårt samhälle. har vi förstärkt insatserna för den interreligiösa dialogen. Efter det som har hänt i vår omvärld, nu i en andra gång men också , har hoten och hatet mot våra religiösa samfund ökat katastrofalt. Regeringen har därför sett det som oerhört viktigt att stärka de religiösa samfunden, som utgör en stor del av det civila samhällets organisationer. I arbetet för och med nationella minoriteter har vi aviserat en översyn av lagen om nationella minoriteter. I den översynen är det civila samhällets organisationer viktiga aktörer därför att det är just de som representerar olika nationella minoriteter som har erfarenheter av och kan visa vilka förändringar som behövs för att lagen ska kunna bli bättre. De är alltså en viktig spelare i det förarbete vi nu bedriver. Statsbidragen är viktiga. Via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fördelar svenska staten stöd och medel till många olika organisationer för att de ska kunna bedriva verksamhet, dels löpande verksamhet, dels projekt. I budgeten förstärker regeringen stödet till det civila samhällets organisationer på bred front, från hbtq-organisationer, funktionshindersorganisationer och kvinnojourerna till friluftsorganisationer, idrottsrörelsen, antidiskrimineringsbyråer och studieförbund. Alla de olika föreningarna får ökade anslag. Att regeringen vidtar åtgärder för att stärka det civila samhällets roll är tydligt. Vi gör verkligen handling av alla de vackra orden. 13 (M): Jag delar kulturministern syn på civilsamhället. Jag tycker också att det är oerhört viktigt. De olika organisationerna och föreningarna ska ha medel så att de kan bedriva en meningsfull verksamhet. Det är självklart. Men jag menar att gåvoavdraget hade varit ett komplement till detta. Det kanske hade inneburit ännu mer resurser för föreningarna, och det hade kunnat stärka framför allt frivilligarbetarna. Man hade kunnat satsa mer på det som det statliga bidraget inte räcker för, för det statliga, skattefinansierade bidraget är ju inte manna från himlen, utan det är begränsat. Jag delar kulturministerns uppfattning. Men jag tycker fortfarande att det är synd att gåvoavdraget försvinner. Jag vet också att många trossamfund hade varit godkända gåvomottagare, och de hade kunnat utveckla och jobba mer med sin verksamhet. Det behöver de. Det ligger 10 miljoner till trossamfunden i den här budgeten. Jag ser fram emot att tilläggsdirektivet presenteras , för att se hur regeringen har tänkt göra för att stärka civilsamhället ytterligare. Jag ser också fram emot att praktiskt se hur sakrådsmodellen för dialog och samverkan med civilsamhället kommer att fungera i praktiken. Jag tackar kulturministern så mycket för svaret. 14 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill tacka riksdagsledamot för den ställda interpellationen och för ett bra samtal. Som jag har nämnt tidigare gör regeringen mycket för att stärka det civila samhället. Vi stärker förutsättningarna för det civila samhällets organisationer i arbetet med mottagande och etablering av nyanlända i vårt land, och vi har dialog med det civila samhällets organisationer. Det är en dialog som har intensifierats och stärkts och också öppnat och berett för en bättre dialog och ett ökat förtroende mellan regeringen och det civila samhällets organisationer, något som vi menar är avgörande för att det civila samhället ska kunna leva upp till den betydelse och den potential som det civila samhällets organisationer har. Vi inväntar som sagt en utredning om hur det civila samhället ska stärkas. kommer att lämna över utredningen till regeringen . Sammanfattningsvis vill jag betona vikten av att inte ta det civila samhällets organisationer för givna. Det kanske är enkelt att tänka sig att det rullar på. De står för mycket av det som är viktigt och som många människor som kommer till vårt land behöver just . Från det offentligas sida och från regeringens sida är vi mycket måna om att inte utnyttja det civila samhället utan verkligen bereda väg för att de olika organisationerna i det civila samhället ska kunna utvecklas och bedriva sin verksamhet utifrån sina stadgar, utifrån sin idé om varför de har bildats. Om vi lyckas hålla den balansgången – respektera det civila samhällets organisationer och deras olikheter – är jag övertygad om att vi har alla möjligheter att bli ett oerhört starkt som står sig också i en oviss framtid. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellationerna 2015/16:83 och 133 om lägsta arbetslöshet 2020 15 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat finansminister om regeringen planerar att offentliggöra någon handlingsplan eller analys av hur målsättningen om lägsta arbetslöshet 2020 ska uppnås. har frågat mig hur jag anser att regeringens budgetproposition ska kunna bidra till att nå arbetslöshetsmålet 2020 när den höjer trösklarna till arbetsmarknaden och när med flera varnat för att den leder till färre jobb. Den första interpellationen har överlämnats till mig. Jag besvarar båda interpellationerna i ett sammanhang. I senaste Economic Outlook, som publicerades , konstateras att den ekonomiska tillväxten i kommer att öka i god takt , som sysselsättningen fortsätter att stiga och arbetslösheten fortsätter att sjunka. konstaterar att arbetslösheten har minskat i snabbare takt än förväntat. En viktig slutsats i rapporten – en slutsats som regeringen delar – är att kompetenshöjande insatser kommer att vara avgörande för att sysselsättningen ska kunna fortsätta att öka framöver, inte minst bland grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Den förra regeringen lämnade efter sig en hög arbetslöshet som dessutom är ojämnt fördelad i befolkningen. Inte minst är den hög bland personer utan fullföljd gymnasieutbildning. Trots en hög arbetslöshet är antalet lediga jobb fler än . Det är en tydlig signal att många företag inte lyckas finna den kompetens de efterfrågar. Många arbetslösa saknar helt enkelt den kompetens som efterfrågas på dagens arbetsmarknad. I längden är detta skadligt för konkurrenskraft och ekonomins tillväxtpotential. För att motverka matchningsproblemen på arbetsmarknaden, få en god ökning av sysselsättningen och minska den höga arbetslösheten måste vi investera i . Investeringar i jobben görs inom regeringens jobbagenda, som består av tre delar: investeringar i kompetens och matchning för att rusta människor att ta de jobb som växer fram, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag och investeringar i infrastruktur, fler bostäder och klimatomställning. Totalt har regeringen i vårpropositionen och budgetpropositionen presenterat investeringar för jobb som sammantagna uppgår till . En av interpellanterna har frågat mig hur höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjt tak i a-kassan och begränsat ROT-avdrag ska bidra till lägre arbetslöshet. Jag har tidigare i kammaren redogjort för regeringens ställningstagande gällande slopad nedsättning av socialavgifter för unga. utvärdering, IFAU, konstaterar i en studie att nedsättningen av socialavgifter för unga generellt har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad. Nedsättningen tycks inte heller ha haft någon effekt för de grupper av unga som främst är i behov av stöd, det vill säga de med svag anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen genomför i stället reformer inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet för att underlätta för fler arbetslösa att komma i arbete. Fler arbetslösa får möjlighet att skaffa sig den utbildning som krävs för att ta de arbeten som växer fram. Snabbspåret påskyndar nyanländas etablering, så att fler snabbt ska få en fast förankring på arbetsmarknaden och få ett arbete som motsvarar den kompetens individen besitter. Satsningar på aktiva åtgärder för långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga leder till att deras möjligheter till arbete stärks. Höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen höjer inkomsttryggheten för individen vid eventuell arbetslöshet, värnar att försäkringen fungerar som en inkomstbortfallsförsäkring samt underlättar omställning och matchning på arbetsmarknaden. Förändringen av ROT-avdraget motiveras av att de pengar som frigörs till följd av denna förändring bland annat ska användas till att öka byggandet av nya bostäder. Regeringen redogör i budgetpropositioner och vårpropositioner för den samlade bedömningen av hur regeringens reformer påverkar sysselsättningen och arbetslösheten. Sammantaget bedöms de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen bidra till en högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet . förändras verkligheten just nu snabbt inför våra ögon. Att så många människor nu tar sin tillflykt till undan krig och förtryck har förändrat förutsättningarna radikalt efter att budgetpropositionen presenterades. befolkning kommer att växa betydligt snabbare än tidigare förväntat, och det stora antalet asylsökande kommer framöver att påverka både arbetskraften och arbetslösheten. På kort sikt innebär det en utmaning för , men på innebär det möjligheter för . 16 (M): Att vi ska ha lägsta arbetslöshet var ett av Socialdemokraternas absolut skarpaste vallöften inför valet . var det väl ungefär en halv miljon fler människor som skulle ha ett arbete att gå till. Vad siffran är vet förmodligen varken arbetsmarknadsministern eller jag. Men vi kan väl ändå vara överens om att antalet är stort, och för att den rödgröna regeringen ens ska vara i närheten av att lyckas med det utlovade vallöftet krävs att regeringen lägger i växelspaken i framåtläge – inte backen – och dessutom lägger i en väldigt hög växel. Än så länge har den rödgröna regeringen inte direkt rosat marknaden med kända skatteförslag. De förslag som regeringen har kommit med får tyvärr motsatt effekt och beräknas enligt minska arbetsutbudet med 10 000–15 000 arbetstillfällen. Även har gjort en analys av förslagets effekter och bedömer att antalet jobb kommer att minska med drygt 25 000, inte minst inom handel och turism. I kören stämmer också in, som har rapporterat att ingenting tyder på att regeringen kommer att nå sitt mål om lägsta arbetslöshet. Som enda arbetarparti är vi naturligtvis mycket oroade över att vi nu har en rödgrön regering som driver en skattepolitik som inte leder till fler jobb utan färre, och vars överordnade mål i princip är helt beroende av hur det går för andra EU-länder. Det viktigaste för oss är hur många som har ett jobb att gå till i , inte om det är relativt sett fler eller färre än i . Under Alliansens tid skapades 350 000 nya arbetstillfällen. Reformagendan var stor, och det gick snabbt. Ska vi klara vår gemensamma välfärd är det absolut nödvändigt att fler, inte färre, människor har ett jobb att gå till, att fler vill jobba högre upp i åldrarna och att fler vill jobba extra. Därför sätter vi jobben främst på vår politiska agenda. Jag har svårt att se att detsamma gäller för er med den rödgröna skattepolitiken. Inte heller svenska folket tror det. En undersökning som gjorde visar att åtta av tio svenskar, och en majoritet av Socialdemokraternas egna väljare, inte tror att Socialdemokraternas viktigaste vallöfte om lägsta arbetslöshet kommer att uppnås. Men vad är arbetsmarknadsministerns uppfattning? I budgetpropositionen är det svårt att utläsa vad man själv har gjort för analys av eller handlingsplan för hur vi i med den jobbfientliga politiken ändå ska uppnå lägsta arbetslöshet. Alliansen redovisade under sin regeringstid sådana beräkningar. Varför gör inte den nuvarande regeringen det? Med tanke på de rödgrönas politik kan jag förstå om man är orolig i regeringen för att svart på vitt inför väljarna tvingas redovisa att den socialdemokratiskt ledda regeringen återigen levererar ett brutet vallöfte. 17 (M): Det var stora ord i valrörelsen och även när regeringen tillträdde. Regeringen har framfört att 90-dagarsgarantin för unga med utbildningskontrakt och traineetjänster samt extratjänsterna för långtidsarbetslösa skulle vara bärande delar i arbetet med att nå lägst arbetslöshet i EU 2020. visar arbetsmarknadsministerns egen myndighet, Arbetsförmedlingen, att det finns betydande problem att skapa de platser som man har gjort prognoser för. Arbetsförmedlingen sänker nu förväntningarna på dessa åtgärder. reviderades antalet deltagare i de olika insatserna ned kraftigt. Dessutom har medierna granskat detta och sett att en traineetjänst faktiskt hade registrerats . När regeringen talar om investeringar i jobb, jobbagendor och arbetslöshetsmål klingar det väldigt fel i mina öron. I den egna budgetpropositionen kommer man själv fram till att den faktiskt dämpar antalet jobb och tillväxten i . Lite tips från oppositionen är att man kanske borde fokusera på att ha ett jobbmål i stället för ett arbetslöshetsmål, eftersom detta arbetslöshetsmål inte uppnås och dessutom ger fel fokus och sågas av många. Jag har i tidigare interpellationsdebatter fört fram att det har varit brister när det gäller jobbstreamning i regeringens arbete, och i budgetpropositionen saknas sysselsättningseffekter av framlagda förslag. Arbetsmarknadsministern ska kunna hålla många bollar i luften, men vi kan hålla oss till två. skriver i svaret ”att den ekonomiska tillväxten i kommer att öka i en god takt som sysselsättningen fortsätter att stiga och arbetslösheten fortsätter att sjunka”. Ja, så sker för att tuffar på, men så sker trots att regeringens reformer bromsar detta. Det hade varit bättre med en annan politik. Visst sker det en tillväxt, men det är inte tack vare regeringens reformer eller jobbpolitik. Snarare är det tvärtom, att regeringens reformer och jobbpolitik bromsar den. Men om vi ska hålla oss till regeringens jobbmål och arbetslöshetsmål har till exempel ekonomiprofessor tidigare dömt ut dem. sa han att spiken i kistan nu kommer på grund av flyktingströmmen men att målen var omöjliga redan tidigare. har gång på gång försvarat detta. Men i en intervju med henne i går verkade det som om regeringen tvingas överge jobbmålet. Det säger alltså själv. Min fråga blir därför: Håller regeringen och fast vid jobbmålet? 18 Arbetsmarknadsminister (S): undrar jag vilken verklighet lever i. Just nu har vi en mycket positiv utveckling på arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker snabbare än vad de flesta bedömare hade väntat sig. Särskilt snabbt faller ungdomsarbetslösheten. Men även långtidsarbetslösheten, som med borgerligt styre har bitit sig fast på en mycket hög nivå, sjunker . Det är tråkigt att inte gläds åt denna positiva utveckling på arbetsmarknaden utan i stället målar upp en bild av att utvecklingen skulle gå åt fel håll. Det gör den inte. Den går faktiskt åt rätt håll. Arbetsmarknadspolitiken måste förstås anpassas till den verklighet som finns. Det viktigaste för att lösa problemet med arbetslösheten är investeringar som leder till att det växer fram nya jobb och att nya företag kan starta och växa. Det andra som är viktigt är utbildningssatsningar för att de som är arbetslösa ska kunna rustas för att kunna ta de lediga jobben. Under den gamla regeringens tid gjorde man anmärkningsvärda nedskärningar i fråga om utbildningsmöjligheterna. Resultatet blev också att mismatchen på arbetsmarknaden ökade, arbetslösheten ökade och ungdomsarbetslösheten ökade dramatiskt. har vi en motsatt utveckling. Det beror delvis på att vi har lagt om arbetsmarknadspolitiken för att kunna vara mer flexibla och anpassa oss till den verklighet vi har. har vi en utveckling där allt fler, inte minst ungdomar, får jobb utan hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det ser som ett misslyckande. Jag ser det som en framgång. Det är alldeles utmärkt att människor får arbete utan hjälp av arbetsmarknadspolitiska insatser. Dock behöver vi arbetsmarknadspolitiken för de personer som inte får jobb självmant utan kanske behöver extra satsningar på utbildning, lönesubventioner eller andra typer av insatser. Det är klart att vi ska rikta arbetsmarknadspolitiska insatser till de personer som behöver dem bäst. sjunker ungdomsarbetslösheten mycket snabbt. Den är nu nere säsongsrensat. Den är ännu lägre om man tittar momentant. Den har sjunkit med . Det är fortfarande en hög nivå, och det finns fortfarande behov av stora insatser när det gäller framför allt de ungdomar som saknar gymnasiekompetens. Men det är självklart bra om fler ungdomar får jobb utan stöd av arbetsmarknadspolitiska insatser. Då kan vi styra om dessa insatser till andra grupper som kanske behöver dem bättre. Verkligheten förändras snabbt. Det har blivit tydligt, inte minst under den här hösten. Efter att regeringen presenterade sin budgetproposition har hela situationen i förändrats dramatiskt i många avseenden. Det är självklart en regerings uppgift att alltid kunna styra landet och laga efter det läge som gäller. Det betyder att arbetsmarknadspolitiken måste anpassas utifrån de nya förutsättningarna. De nya utmaningarna, med rekordmånga människor som söker och får skydd i i en mycket orolig och farlig tid i världen, kommer såklart att påverka vår möjlighet att nå vårt ambitiösa mål om lägsta arbetslöshet. 19 (M): Än så länge är det Alliansens skattepolitik som gäller. Sysselsättningsgraden är den högsta i . Det är jag glad över. Den försiktiga konjunkturupphämtningen i vår omvärld öppnar för att fler människor kommer att ha ett jobb att gå till. Det kan vi se inte minst på ungdomssidan. Vad gör då den socialdemokratiska regeringen? Jo, den löser morgondagens utmaningar med samma recept som . Det var inte särskilt framgångsrikt då och är förmodligen inte någon större framgångssaga heller. Det handlar om höjda skatter på bredfront, att jobbskatteavdraget trappas av, att skiktgränsen för statlig skatt justeras upp, att löneskatten för personer över 65 återinförs, att sänkningen av arbetsgivaravgifter för unga tas bort helt, att ROT-avdraget försämras, att RUT-avdraget halveras och att bensin- och dieselskatten höjs. Det innebär totalt i skatter, varav går tillbaka till näringspolitiken. går den stora delen faktiskt till bidrag. Vad innebär då detta? Leder det till att fler jobbar om det lönar sig mindre att ha ett jobb? Blir det fler som utbildar sig om utbildning inte lönar sig? Blir det fler arbetade timmar om belöningen är liten? Blir det fler över 65 som stannar kvar på arbetsmarknaden om vinsten är marginell? Blir det fler som anställer unga om det blir dyrare? Blir det fler jobb om färre reparationer i våra bostäder görs? Blir det fler jobb om RUT-sektorn halveras? Blir det fler jobb om transportkostnader på landsbygden blir oerhört dyra? Jag låter som en dysterkvist. Och det är precis vad jag är. behöver, inte minst i dessa tider, en skattepolitik som leder till att fler, inte färre, får jobb. Tror att någon av de skattehöjningar som jag nämnde leder till fler jobb i stället för färre? Diskuterade arbetsmarknadsministern med statsministern om dessa skattehöjningar skulle leda till fler eller färre jobb? Statsministern lovade trots allt i valrörelsen att han skulle fråga varje statsråd vid nya beslut om de skulle leda till fler eller färre jobb. Fick den frågan, och vad blev i så fall svar till statsministern? 20 (M): Att jobben blir fler och att arbetslösheten sjunker på vissa håll är absolut glädjande. Men på vilket sätt kan detta tillskrivas regeringens politik? Arbetsmarknadsministern har i den här kammaren beklagat sig över att regeringen varit tvungen att regera på Alliansens budget, på Alliansens politik. Vilka insatser har lett till att arbetslösheten har sjunkit, arbetsmarknadsminister ? Det är min fråga, som jag vill ha ett konkret svar på.