prot · H20981 · 2015-04-07 00:00:00 — När det gäller språkanalyserna blir jag, trots att jag har följt detta , inte klokare i fråga om vad som är sanning. Jag har pratat med från . Det är ett fall som jag känner till. Han säger själv att han talar bajuni och är från i . Vad jag har förstått skulle han i sådana fall få uppehållstillstånd. Men Sprakab hävdar att han talar swahili och är från . säger då att han är från och vill utvisa honom dit. säger att de inte vill ta emot honom och att han inte är medborgare där. Det går alltså inte att utvisa honom dit. har pratat med olika experter. Personer i tv-programmet hävdar också att flera av de här personerna pratar bajuni och inte swahili. Han kan förstås swahili eftersom många i har kontakter i . säger själv att han tvingades av språktestaren att börja prata swahili, och det står oemotsagt. För att testa fallet ytterligare har han bett att få ut bandet. Men han får inte ut bandet; det sägs vara gallrat, det vill säga utsorterat och förstört. Jag kan inte bajuni själv och kan inte bedöma eller svära på om han kommer därifrån eller inte. Det kan säkert inte ministern heller göra. Men det finns fortfarande en stor osäkerhet när det gäller de här testerna. Och det finns få företag som gör testerna. Det är olyckligt att upphandlingarna hamnar hos ett företag som, om jag inte minns fel, har av alla språktester. Ministern säger i svaret till att har tagit initiativ till att granska tio språkanalyser, som har överlämnats till de nederländska migrationsmyndigheterna för omanalys. Det låter bra. Men på står det att det har gjorts en oberoende granskning av tre kritiska språkanalyser. Man kan bli lite förvirrad. Är det tre eller tio? Av vilken anledning skriver på sin hemsida att det är tre medan ministern säger att det är tio? Det skulle jag vilja ha svar på. Och vilken syn har ministern på språktesterna? Kan de göras ännu säkrare? Kan man ha flera kvalitetsgranskningar? 34 Justitie- och migrationsminister (S): I grunden är det på det sättet att den som söker asyl i har bevisbördan och måste visa om man har skyddsbehov eller inte. Man måste också göra det troligt varifrån man kommer, via handlingar eller egen berättelse, så att det kan utredas. Det är förstås ganska viktig information när det ska prövas om det finns asylskäl eller inte. Om man inte har passhandlingar eller andra dokument som styrker vem man är och varifrån man kommer finns det andra sätt att försöka styrka det. Ett av de sätten är just en språkanalys. Språkanalys erbjuds den som är asylsökande. På det sättet kan ens berättelse styrkas. Och i av fallen bekräftas den historia man har, det vill säga att med hjälp av språkanalys blir slutsatsen att man verkligen kommer från det ställe som man säger att man kommer ifrån. Om vi inte hade haft språkanalyser hade faktiskt färre fått stanna i . Färre hade fått asyl. Språkanalys hjälper av de asylsökande att verifiera varifrån de verkligen kommer. Det tycker jag nog att vi ska ha i minnet innan vi avfärdar metoden helt. Om vi inte hade haft språkanalyser hade förmodligen färre kunnat styrka var de kommer ifrån. Språkanalyserna måste dock göras med hög kvalitet. Det måste gå att lita på dem. Det har uppkommit frågetecken, framför allt efter fallet som togs upp i . vidtog då två åtgärder. En är omanalysen. Och det är tio fall som har tillsänts de nederländska myndigheterna eftersom har egna lingvister som tittar på sådant. Efter att ha fått tillbaka svaren har tittat närmare på tre av fallen. Det kanske är de uppgifterna på hemsidan som talar om. Man tittade närmare på de tre fall som togs upp i . Övriga har man tillsammans med dessa tre fall lämnat över till en särskild utredare som har utsetts, och det är . Han ska se över hela verksamheten, och han har ett ganska långtgående uppdrag från . Han ska granska verkets användning av språkanalyser och vid behov lämna förslag till en annan metod. Han utvärderar kvalitetsarbete för att se hur det fungerar. Han inhämtar då förstås information från de två företagen för att se hur de jobbar, och med ledning av detta ska han utvärdera kvaliteten i dessa företags verksamhet. Utredaren ska särskilt se över Uppdrag gransknings uppgifter om en viss språkanalytikers arbete som var så graverande att det fanns väldigt stora frågetecken kring kvaliteten. Det är en ganska omfattande utredning som ska göra. Jag ska inte redovisa den eftersom resultatet kommer . Men jag vill bara säga att vi från regeringen är fast beslutna om att se till att kvaliteten i dessa analyser ska säkerställas. 35 (V): Min poäng är ju att vi inte i några andra sammanhang skulle acceptera anonyma expertvittnen i svenska domstolar. Vi skulle inte acceptera att en person skriver ett läkarintyg när vi inte vet om personen är läkare, om personen över huvud taget finns eller vem den personen är. Det skulle aldrig få hända. Jag ifrågasätter inte språkanalys som verktyg, utan jag ifrågasätter hur det grundläggande kravet på rättssäkerhet uppfylls. Vi måste kräva samma transparens och samma rättssäkerhet även för detta verktyg. Det är så min ingång är, inte att vi ska bort språkanalysen. I fallet med , som nämnde, litade mer på en språkanalys – som var genomförd av en helt okänd person på Sprakab vars meriter och kompetens vi inte känner till – än på två kända professorer som hade fått underlag från. Det blir en mycket märklig situation där det blir svårt för att kritisera det beviset som används till hans nackdel. Jag ifrågasätter rättssäkerheten och transparensen i detta. Jag tycker att det är orimligt att det ska få vara så på detta område när det inte är så på några andra områden. Om man skulle behöva maska i dokument och anonymisera kan man göra det, men det kan man inte göra i domstolsprocessen. Man måste kunna värdera och väga tyngden i bevisen, och det kan man inte så länge dessa personer är anonyma. Det är tio utredningar som har granskats av holländska lingvister och myndigheter, och det är tre av dessa som man har tittat närmare på. Holländska myndigheterna och Sprakab kommer fram till helt olika ursprungsländer. Det ger också anledning till en viss oro om man i tre av tio fall kommer fram till helt olika ursprungsländer. Därför är det otroligt viktigt att man går igenom vad detta egentligen betyder, vilka metoder, vilken kvalitet och transparens som kan krävas i den här typen av fall. 36 Justitie- och migrationsminister (S): Jag ska inte föregripa den utredning som nu gör. Han kommer att gå på djupet och utvärdera den kvalitet som dessa företag levererar. Han ska också se över deras metoder. Språkanalyser är bara en del av bevisföringen i domstol. Det tillämpas fri bevisprövning i den här processen, vilket innebär att om det finns uppgifter som stöder att man egentligen är från en annan ort och inte från den ort som Sprakab har kommit fram till får man föra fram dessa uppgifter i domstolen, och sedan får den göra en prövning. Så måste systemet se ut. Det finns inte mycket mer att tillägga. Jag får invänta det betänkande som ska komma från utredaren . Sedan får vi se hur regeringen och ska gå vidare. Men vi är fast beslutna om att säkerställa kvaliteten i dessa utredningar. För att man inte ska få fel totalbild av det svenska systemet ska man komma ihåg att vi är ett av de länder som har det allra mest rättssäkra systemet i hela världen. Vi brukar framhållas av UNHCR – på både global och europeisk nivå – som världsledande när det gäller rättssäkerhet vid asylprövningar. Det beror nog på att när vi ser frågetecken så tar vi tag i dem och försöker att göra någonting åt problemet. Det är detta som tillsättandet av utredaren ska tolkas som. 37 (V): Visst är språkanalysen en del av asylprövningen. Om en person säger att han eller hon kommer från södra , och det inte finns några id-handlingar som är godkända i , då tar till en språkanalys. I ett av de tre fall som har granskats kom språkanalysen fram till att personen kom från eller . Utvisningsbeslutet gällde just dessa två länder som utpekades i språkanalysen. Det hade man inte kommit fram till annars, så visst har språkanalysen betydelse. Allt annat är inte riktigt sant. I analysen kan man hitta en geografisk ort att antingen utvisa till eller som bekräftar den asylsökandes ursprung. Språkanalysen får alltså ganska stor tyngd. Även om den svenska asylprocessen i mångt och mycket är rättssäker är det extra viktigt att ha samma krav på bevisen som i övrigt, när det har så stor betydelse för den asylsökande. Då återkommer jag till frågan om transparens: Kan migrationsministern verkligen acceptera att man i det här fallet har hemliga expertvittnen där vi inte känner till identiteten, kompetensen och syftet? Är det en rimlig ordning i svensk domstol? För mig är svaret nej, men jag vill väldigt gärna höra migrationsministerns svar på den frågan. 38 Justitie- och migrationsminister (S): Det är klart att det får betydelse. Vad jag pekade på var att man får använda sig av vilket stöd som helst för att styrka sin historia. Sprakab kan vara en del när man kommer till domstol. Finns det andra lingvister eller analytiker som anser att historien är sann får man använda det materialet i domstolen. Det var det som jag pekade på. frågade mig när ungefär som arbetet är färdigt. Svaret är att resultatet av utredningen kommer . Sedan undrade hon om hur jag ville säkerställa kvalitet och kompetens. Den frågan har jag redan svarat på genom att säga att det ligger inom ramen för utredarens uppdrag. Det gäller också frågan om hur man ska bedöma transparensen. Jag utgår ifrån att utredaren särskilt tittar på detta. När vi har fått resultatet av utredningen får vi återkomma till diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellationerna 2014/15:293, 338 och 397 om konsekvenser av förändringar i RUT-avdraget 39 Finansminister (S): har frågat arbetsmarknadsministern vilka effekter hon bedömer att den planerade begränsningen av RUT-avdraget får för sysselsättningen och om hon avser att vidta åtgärder för att kompensera för ett eventuellt sysselsättningsbortfall samt om hon avser att ta initiativ till en analys av vilka effekter begränsningen av RUT-avdraget får för sysselsättningen bland många nyanlända personer. Arbetet är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vidare har frågat mig vilka förändringar av RUT-avdraget jag avser att verka för samt vilka sysselsättningseffekter jag bedömer att dessa förändringar får. har frågat mig vilka besked om RUT-reformen jag kan ge till de företagare och kunder som verkar i hemservicebranschen och som är oroliga för branschens utveckling. Regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice. Detta kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som gör RUT-avdrag. Ett slopande av läx-RUT gör vidare att RUT-avdraget inte längre bidrar till ökade klyftor mellan elever. Dessa förändringar minskar orättvisorna och bedöms ha mycket begränsade effekter för kunder och företagare i RUT-branschen samt på sysselsättningen och de nyanländas situation på arbetsmarknaden. 40 (KD): Jag vill tacka finansminister för svaret på interpellationen jag ställt angående RUT-avdragets framtid och konsekvenserna för jobben. Det är framför allt jobbkonsekvenserna som varit i fokus för mig. Finansministern säger i interpellationssvaret att regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice. Jag vet inte riktigt vilka de ovanliga barnfamiljerna och pensionärerna är som ministern menar använder RUT-avdraget , men jag hör om många olika personer som använder det. Det kan även gälla ensamstående mödrar som vill ge sina barn läxhjälp, vilket beskrevs i ett radioinslag för inte så länge sedan. Den möjligheten ska nu försvinna, om regeringen får sin vilja igenom. Ministern säger i sitt svar att man ska slopa läx-RUT då det ökar klyftorna mellan elever. Hur kan det vara en dålig investering för samhället att hjälpa barn att klara sin skolgång? Finansministern säger vidare i sitt svar att förändringarna i för de allra flesta inte kommer att innebära någon skillnad och att det inte kommer att påverka vare sig sysselsättning eller företagande i branschen. Det kommer inte heller att försämra arbetsmarknaden för de nyanlända, menar ministern. Men där tror jag, herr talman, att ministern gör ett trippelfel. Jag tror att det tyvärr kommer att bli sämre på alla dessa områden. Oavsett vem som köper tjänsterna kommer en halvering av avdragsrätten från 50 000 till 25 000 att innebära att färre tjänster köps, vilket kommer att påverka företagandet och sysselsättningsnivån i sektorn. Det tycker jag är ganska enkelt att räkna ut. Att ingenting skulle påverkas tror jag inte på. I min interpellation har jag beskrivit vad som hände i när de ändrade i sin motsvarighet till det som vi kallar RUT-tjänster. Där infördes RUT-tjänster 1994 – det kallas hemserviceavdrag – och blev det permanent. För varje gång som danskarna ändrat sitt system har det fått stora konsekvenser vad gäller branschens utveckling. Man gjorde ändringar när systemet befästes 1997, och det tog att ta igen de ökningarna. ändrade man igen, och då minskade branschens omsättning avsevärt. kom ytterligare en ändring i , och vips var man nere nivå vad avsåg omsättningen. Det var, som man själv tyckte, fråga om små ändringar i det danska RUT-avdraget, men det medförde mycket stora konsekvenser för hela branschen. Flera olika forskningsrapporter har visat att det är just förändringar i någon form som, även om de är väldigt små, slår hårt mot hela branschen. Det påverkar företagens vilja att nyanställa, att investera och att expandera. Det mesta läggs på is och kunderna börjar bli osäkra på vad det är som gäller. Därför tycker jag att det är allvarligt. Att regeringen tänker förändra kan riskera många människors jobb. Därför ställer jag frågan: Varför måste man röra ? Det minsta lilla som man rör i riskerar att slå mot hela branschen, mot arbetstillfällen för många människor som behöver just dessa arbetstillfällen. Tror ministern verkligen inte att det på något sätt kommer att slå mot jobben? 41 (M): Jag vill inleda med att tacka finansministern för det korta och koncisa svaret. Hon kommer strax att få tillfälle att utveckla det ytterligare. Införandet av RUT-avdraget har i allt väsentligt varit en lyckad reform. används det av ca 600 000 svenskar, människor som genom reformen fått det lite lättare att få livspusslet att gå ihop. Anställda som arbetar vitt har kunnat se fram emot trygga anställningsvillkor och fungerande försäkringar på arbetsplatserna. De har kunnat vara med och bidra till vår välfärd genom att betala skatt och kunnat tjäna in till sin framtida pension. Många av dem som genom reformen fått jobb har tidigare stått långt från arbetsmarknaden. Siffror från visar att var fjärde anställd är , tre av fyra kommer från arbetslöshet och nära hälften är utlandsfödda. Nästan åtta av tio som arbetar inom städ- och hemservice är kvinnor, och sju av tio egenföretagare inom näringen är kvinnor. För staten har inkomsterna ökat genom att fler betalar skatt på sin lön, fler betalar moms på de varor och tjänster de köper och fler seriösa företagare betalar arbetsgivaravgifter för sina anställda. har RUT-branschen växt med i genomsnitt , och finns inga tecken på avmattning. Finansministern aviserar stora förändringar i RUT-reformen. I budgetpropositionen föreslogs en halvering av RUT-avdraget, borttagande av läx-RUT och slopat RUT-avdrag för matlagning. Det var förslag vilka, som väntat, mötte stark kritik. Den hemserviceenkät som skickade ut visade att en halvering av RUT-avdraget skulle minska branschens omsättning . Det skulle beröra 3 400 anställda. Det ska läggas till de andra reformer som regeringen föreslagit och som ytterligare drabbar hemservicebranschen i form av chockhöjda arbetsgivaravgifter och ökade löneskatter för äldre. Tror inte finansministern att detta är förenat med kostnader? Och tror inte finansministern att de ökade kostnaderna får effekter? Ofta har RUT-reformen beskrivits som en reform bara för de rika, så även från håll. Vi ska inte finansiera hembiträden i , har det hetat, som om det vore en rättvisereform att avdraget nu börjar demonteras. Sanningen är den att om vi tittar på var hemservicebranschen växer allra mest ser vi att det är i glesbygden. Det är i och i , i kommuner som , , , och . Där ökar tillväxten mest. Visst är det fråga om en rättvisereform, men den rättvisan uppnår man inte genom att demontera avdraget så att allt färre har möjlighet att ta del av tjänsterna eller att färre får möjlighet till en trygg och säker anställning. Var ligger rättvisan i kraftigt ökade kostnader för en bransch som huvudsakligen anställer kvinnor, unga, utrikes födda och arbetslösa? Finansministern talar, som nämndes tidigare, om vanliga barnfamiljer. De vanliga familjerna ska inte komma att beröras. Det är lite oklart vad det där vanliga är. Visst har finansministern en poäng i att familjer med två arbetande vuxna med sjysta inkomster fortfarande kommer att kunna göra avdrag på medan den ensamstående mamman, som redan har svårt att få ekonomin och livspusslet att gå ihop, drabbas ganska kraftigt av ett försämrat RUT-avdrag. Vari ligger rättvisan för henne? Vari ligger rättvisan för alla de tusentals egenföretagare och småföretagare som känner att mattan dras undan för dem? Och var ligger rättvisan i att tusentals unga riskerar att förlora sitt första jobb när läx-RUT avskaffas? Oron är stor både hos aktörer i branschen och hos de anställda och kunderna. Man undrar hur långt regeringen ska gå med sina försämringar. Regeringen har redan svikit tidigare löften när det gäller ROT-avdraget och påbörjat demonteringen även av det. Därför vill jag fråga finansministern: blir nästa steg i nedmonteringen av ? Avser finansministern att föreslå att avdragsrätten ska minskas ytterligare, ned till , som man gjort med ROT-avdraget, eller kan ministern lova att detta är den sista försämringen av RUT-avdraget vi får se under den här mandatperioden? 42 (M): Tack, finansministern, för svaret! RUT-reformen har fått nya jobb att växa fram i en bransch som i mångt och mycket inte existerat i vårt land, i alla fall inte i vita sektorer och inte heller för vanligt folk. Jämför vi med andra länder inom EU har länge stuckit ut genom att just tjänstesektorn har legat långt efter. Historiskt sett har vi svenskar resonerat att det vi kan göra själva, det gör vi också själva. Detta har lett till att inte minst kvinnor i många stycken har varit dubbelarbetande. Ett resultat av detta är att många kvinnor, många barnfamiljer, haft det svårt att få vardagspusslet att gå ihop. Inför införandet av RUT-reformen gick vågorna höga bland röda politiker i den så kallade pigdebatten, och för inte så länge sedan kunde vi höra vänsterpartisten i jobbdebatt kalla dem som har ett RUT-jobb för tjänstefolk. Hans underliggande mening är att det skulle vara något slags överklass som köper dessa tjänster. Inget kan vara mer fel. Den största gruppen som köper tjänsterna är kvinnor 65-plus och barnfamiljer. sysselsätter hemservicebranschen 20 000 svenskar. Svarta jobb har blivit vita, drygt hälften av branschens anställda är utlandsfödda och är . Unga människor får en språngbräda till ett nytt jobb. Dessutom kan vi se att fler kvinnor startar företag i , till stor del tack vare RUT-avdraget. Egenföretagarna inom städ och hemservice är till kvinnor – kvinnor som får inflytande över både kapital och näringsliv. kom med rapporten 2015, där man kunde bekräfta detta. har RUT-företagsbranschen växt i genomsnitt , och ännu syns inga tecken på avmattning. Bara uppgick omsättningen till , och antalet sysselsatta har som sagt nått 20 000. Det är mer än så många som de aviserade traineejobben. Trots detta, herr talman, har finansministern aviserat stora förändringar av RUT-reformen. Regeringen föreslår, trots framgångssagan, en halvering av RUT-avdraget och borttagning av bland annat läx-RUT. Och får och som de vill, ja, då avskaffas väl avdraget helt. Det är förändringar och signaler som skapar stor oro och skadar hela branschen. Därför undrar jag varför finansministern, som säger sig företräda en regering som värnar jämställdhet, lägger förslag som direkt motverkar kvinnors möjlighet att utveckla sitt företagande, som hindrar kvinnligt inflytande över kapital och näringsliv, som leder till att vita jobb blir svarta, som leder till att människor långt bort från arbetsmarknaden återigen blir kvar på perrongen och som leder till att en välbehövlig tjänstesektor som skapar fler arbetstillfällen stagnerar. 43 FINN (M): Tack, de tre interpellanterna, för viktiga interpellationer! Tack, finansministern, för ett väldigt kortfattat svar! Jag läser in i svaret att man egentligen inte vill problematisera förändringar av RUT-avdraget. Kloka argument har lagts fram här för hur RUT-avdraget i sin nuvarande konstruktion har gjort att svarta jobb har blivit vita, att utsatta kvinnor har fått en möjlighet till en arbetsmarknad – och att den arbetsmarknaden är vit – och att stressade barnfamiljer har fått hjälp samt för de här avdragens generellt positiva effekter på sysselsättningen. Det är omvittnat. Vid sidan av det som interpellanterna precis har nämnt vill jag ta upp den lite mer principiella frågan hur man resonerar på och inte minst på när man inför skattehöjningar, vilka detta de facto är. Det här måste ju ses som en skattehöjning. Vi hörde när vi införde de här avdragen att de var skattesänkningar. Då måste motsvarigheten vara att detta är skattehöjningar. Hur räknar man hem de effekterna? Finansministern anser att försämringarna av RUT-avdraget ger mycket begränsade effekter för kunder och företagare i RUT-branschen. Men precis som sa kan minsta lilla förändring av RUT-avdraget påverka hela branschen. Då kommer frågan: Hur påverkar detta finanser? Är det så att den här skattehöjningen ger exakt de intäkter som finansministern förväntar sig? Under frågestunden var det visserligen ROT-avdraget som var uppe till debatt, men vice statsministern avfärdade oss frankt. Enligt de beräkningar man gjort på gör det här inte att vita jobb blir svarta fastän man sänker ROT-avdraget från . Då undrar jag: Hur tänker man på när man gör de här beräkningarna? Räknar man krona för krona med att varje skattehöjning man gör genom att försämra avdragen ger exakt lika mycket intäkter, eller finns det möjligtvis någon negativ balans i beräkningen som gör att det inte alls blir så? I den större kontexten är det ju faktiskt så att på de andra skattehöjningarna, de betydligt större skattehöjningar som också aviserats av den rödgröna regeringen, räknar man med att få intäkter precis krona för krona i paritet med de höjda skatterna. Är det inte så att man kan ifrågasätta om den typen av ekvation går ihop och att staten förlorar på detta vid sidan av alla de andra dramatiska effekterna såsom att fler svarta sektorer växer fram och vi får en dubbel ekonomi? Är detta ingenting som bekymrar socialdemokratin, som dessutom måste stödja sig på för att få igenom sina kommande budgetar? Man kommer att ta in ännu mer av socialistisk skattehöjarpolitik som faktiskt inte går att räkna hem utan skapar fler svarta sektorer som i sin tur leder till sämre intäkter för staten, och så har man en nedåtgående spiral. Det är den här generella problematiken som dessa viktiga interpellationer om RUT-avdraget tangerar. Det skulle vara intressant att höra hur finansministern med sin fäbless för skattehöjningar resonerar i fråga om hur detta påverkar statens intäkter. 44 (S): Man kan diskutera RUT-reformen som sådan, men egentligen handlar det här om de förändringar som har skett. Det är egentligen inte en gigantisk förändring. Man har sänkt gränsen för vad man kan dra av från 50 000 till 25 000.