prot · H20971 · 2015-03-12 00:00:00 — Men det blir ingen lönsamhet i det. Jag tror att det kommer att komma nya idéer även från den här regeringen om hur man kan hitta möjligheter och öppna dörrar in på arbetsmarknaden. 15 (S) replik: Som vet är jag inte så förtjust i eller . Volymmässigt ligger det runt eller något sådant. Det fungerar så i ekonomin att om du tar pengar och subventionerar en bransch händer det något annat någon annanstans i svensk ekonomi. Det handlar om var du får störst nytta av pengarna. Jag tycker personligen att det vore jättebra om vi kunde använda en del av ROT-pengarna för att börja rusta upp lägenheter. Det är ju stor bostadsbrist i . Det beror på hur man väljer att använda pengarna. Vad jag tror har varit bra för är att vi genom den svenska modellen liksom har tryckt på kraven på att produktiviteten ska stiga. Är det ett företag som inte bär sig därför att de måste betala vissa löner har vi sagt: Okej, då får de lägga ned. På så vis har vi tryckt fram nya företag, satsat mer på utbildning, ny teknik och så vidare och haft en framgångssaga . är det tyvärr inte så som sa i sitt anförande, att vi har hög produktivitet, utan den har faktiskt varit mycket dålig. (TALMANNEN: Repliken avser .) Jag sa detta apropå produktivitet. Visst måste vi väl prova alla vägar som finns. Men att satsa på kompetens, bra utbildning och praktik, så att man fort kan bli produktiv i sitt arbete, tror jag är viktigare än att generellt sänka arbetsgivaravgifter och så vidare. Det var också bland annat det vi fick höra i går när vi besökte . 16 (KD) replik: Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag bara använde förnamnet i mitt huvudanförande – är hela namnet. Det stod stilla när det gällde efternamnet. Jag får skylla på att jag kom från , så att jag har lite jetlag. Jag satt i arbetsmarknadsutskottet –2010 och vet att Socialdemokraterna pratade mycket om heltider, och jag vill återkomma till det som tog upp. Det gäller rätten till heltid. Det har varit valslogan på valslogan om rätt till heltid. Sedan kommer man till behandlingen i utskottet. Det svar som får på sin motion är: ”Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det är välkommet att regeringen för en politik som vilar på grunden att heltid ska vara utgångspunkten på arbetsmarknaden.” Det tycker också vi från . Men jag undrar hur det hänger ihop. Handlar det om en rätt till heltid eller en önskan om en heltid, som vi alla har? Är det inte större skillnad mellan våra partier? Det finns ju inget förslag till lagstiftning, vad jag förstår, och jag antar att det inte heller kommer något förslag från Socialdemokraterna om rätt till heltid. Vad är det ni har velat driva i opposition som ni nu inte vill driva? 17 (S) replik: Detta har varit en interndiskussion som vi har haft . Hur ska vi handha detta? Vi har försökt trycka på partivägen, precis som nämnde tidigare, men det har inte riktigt fungerat. Vi tror att den rätta vägen är att gå via kollektivavtalsmodellen och de lösningarna. Alla vill inte ha heltid heller. Det kan också variera över livscykeln ute i arbetslivet, och då är avtal bättre. Vi förordar ingen absolut rättighet, att alla ska ha rätt till heltid, för det fungerar inte i verkligheten – det vet vi – så det är kollektivavtalsvägen som vi ska gå. Många av frågorna och motionerna som har kommit upp, bland annat från , har goda ansatser, men vi vet att parterna sitter och förbereder förhandlingar om turordningsregler och lagen om anställningsskydd, precis som sa i går. Det finns andra saker, till exempel visstidsregler. Man har hittat olika lösningar för det inom olika fack. Men för att kunna hitta bra vägar framåt förbereder man förhandlingar om det. Därför säger vi nu att vi, lite strikt uttryckt, visst kan medverka tillsammans med parterna i det här, men ge dem först chansen att hitta lösningarna. De varierar över landet, och de varierar beroende på bransch och livssituation för den enskilda fackliga medlemmen. Låt parterna försöka först. Om de inte klarar det måste vi naturligtvis försöka hjälpa till. 18 (KD) replik: Jag vill tacka för svaret. Ska jag uppfatta det som att det ändå är ett hot om lagstiftning? säger att vi måste gå vidare om det inte går på frivillig väg mellan de fackliga organisationerna. Jag tycker att det är bra att man säger till facken att det ska lösas mellan parterna. tycker att de fackliga organisationerna har en jätteviktig roll. Jag har själv varit ordförande i vårt fackligt-sociala råd. För oss är den fackliga organiseringen viktig, att människor organiserar sig, tar del av och engagerar sig i sin egen arbetsplats är jätteviktigt. nämnde den offentliga sektorn förut, men ska frågan drivas även när det gäller den privata sektorn? Det skulle jag vilja ha svar på. Avslutningsvis har jag två frågor. Den ena gäller LAS. har stått bakom lagen om anställningsskydd som den ser ut . Men jag har jobbat länge inom personalområdet och kan se att många som har varit på en arbetsplats länge tror att de är trygga och blir därför kvar. De, ofta lågutbildade kvinnor, har kanske inte gått vidareutbildning och har stannat i kanske . Jag skulle ändå vilja öppna upp för att man ska kunna flytta på sig och inte känna att man har LAS-tid och börjar på noll om man går till ett nytt arbete. Det skapar vissa inlåsningseffekter. Jag skulle vilja höra om har någon reflexion om den frågan. Den andra frågan gäller att stå kvar till . Har någon kommentar till det? Var står Socialdemokraterna när det gäller det? 19 (S) replik: Jag ska först säga att vi nu har förhandlingar inom SKL, Kommuner och Landsting. Våra förtroendevalda ska få i uppdrag att påbörja förhandlingarna där. På den privata sidan driver de andra facken de här frågorna. Vi hotar absolut inte med någon lagstiftning. Vi vill gå kollektivavtalsvägen. Det var svar på den frågan. När det gäller den andra frågan, om lagen om anställningsskydd, finns det ett utvecklingsavtal mellan parterna. Jag tycker synd om den kvinnan, ifall hon ska jobba på samma ställe utan att få kompetensförstärkning eller ny kompetens och bara göra samma jobb. Med dagens snabba förändringstakt i arbetslivet är det såklart lätt att hamna utanför om man bara sitter och gör samma jobb. Det finns ett gemensamt ansvar för företagen och facken att driva på så att man kan få ny kompetens. Det värderar tjänstemännen högt i sina avtalsförhandlingar . Och det är jätteviktigt. För den skull vill jag inte öppna för ett godtycke från arbetsgivaren. En arbetsgivare ska inte kunna säga: Det är jag som bestämmer vad som är kompetens. Alltså är det jag som bestämmer vilka som får vara kvar medan andra får gå. Det är viktigt att hålla fast vid att det ska finnas ett objektivt rättesnöre att hålla sig i. Jag tror att det kan bli en inlåsningseffekt på grund av lagen om anställningsskydd om man inte får försörjning, ny kompetens, på sin arbetsplats. Det är beklagligt. Och därför är det viktigt, både för rörligheten på arbetsmarknaden och individen, att man ska kunna bygga på sina kunskaper i sitt arbete. 20 (FP) replik: Jag förstod av det avslutade replikskiftet att tryckfelsnisse måste ha varit framme på Socialdemokraternas valaffischer. Det skulle alltså inte ha stått ”rätt till heltid” utan ”rätt så bra med heltid”. Det vore en mer rättvisande beskrivning av vad de önskar. Flera saker i anförande är viktiga att betona, inte minst att det är bra med hög anslutningsgrad till fackföreningar i . Jag delar helt den uppfattningen. Det är bland annat bra för att kunna synliggöra oseriösa företag, vilket tar upp. Men det är också viktigt eftersom det innebär att fackföreningarna i blir mer pragmatiska och reformistiskt inriktade. I länder där anslutningsgraden är betydligt lägre blir det i stället dominerande fackföreningar som hejar på eller eller något sådant, och då blir det rörigt på olika sätt. Den höga anslutningsgraden är alltså viktig för att vi ska ha seriösa fackföreningsrörelser i . Jag delar helt den uppfattningen. säger dock vidare att allianspartierna identifierar eller ser problem som inte finns, i och med våra olika förslag. Det är mycket märkligt. Det som vi ser är nämligen reella problem. Vi talar om problemen med höga trösklar in på arbetsmarknaden. Och vi föreslagit en rad olika åtgärder: nedsättning av arbetsgivaravgiften för att anställa unga, förbättrad yrkesutbildning, lärlingsutbildningar, halverad restaurangmoms, ökad grad av avdrag såsom RUT- och ROT-avdrag och annat för att sänka de trösklarna. Vi upplever att den nya regeringen, framför allt Socialdemokraterna, är starka motståndare till de reformerna och motarbetar dem. 21 (S) replik: Jag håller med om att trösklarna kan vara höga, speciellt för ungdomar som inte har klarat gymnasieskolan eller särskilt för den arbetslöse som inte får adekvat utbildning till nästa jobb. Då är det höga trösklar. Där är vi helt överens. Utbildning är alltså avgörande. Det hör vi när vi rör oss i landet. Det viktiga är att man kan få in arbetskraft som är välutbildad och snabbt kan komma i arbete. Däremot är jag inte lika övertygad som om att det handlar om momssatser eller arbetsgivaravgifter. En arbetsgivare på Brynäs i sa till mig: Det är inte viktigt om det blir lite mindre i arbetsgivaravgift. Det viktiga är att jag kan få någon som snabbt kommer i arbete. Jag har också lite mer kvalificerat arbete. Jag skulle vilja ha ett stödjande utbildningssystem som gör att jag kan testa killen eller tjejen , som jag vet att han eller hon har en bra utbildningsbakgrund men kan förfina sina kunskaper i mitt företag och på så vis kan komma in i jobb. Jag tror att flera av nycklarna ligger där. Och kan vi tyvärr konstatera att det är en stor missmatchning när det gäller att företag inte hittar rätt kompetens. Det är en stor brist. Och vi måste genast försöka åtgärda det på rätt sätt, för att fler ska komma i jobb men framför allt för att vi ska kunna tillverka mer, exportera mer och få i gång ekonomin på ett bättre sätt. Det måste vara den absolut första punkten. Jag säger alltså ja till kunskap, kompetens, utbildning och praktik, men inte till momssänkning. 22 (FP) replik: Såväl kostnader som regelverk kan nog påverka viljan att anställa. Då är det mycket riktigt som noterar, att många arbetsgivare säger att en lite lägre arbetsgivaravgift inte påverkar särskilt mycket. Det är också dyrt att göra en generell, bred sänkning av arbetsgivaravgiften. Och om man skulle sänka någon procentenhet eller två skulle det sannolikt inte få någon större effekt på sysselsättningen. Men alliansregeringen genomförde något annat. För att sänka trösklarna genomförde vi en substantiell, omfattande sänkning av arbetsgivaravgiften riktad mot en viss grupp utanför arbetsmarknaden – nämligen de som är unga. Om man inte anser sig ha råd – vilket inget av våra partier anser oss ha – att genomföra omfattande sänkningar av arbetsgivaravgiften, kan man identifiera olika grupper som står längre bort för att kunna hjälpa dem att komma in på arbetsmarknaden. Vi menar att det är viktigt. Man kan inte bara peka på att nedsättningen av arbetsgivaravgiften vid anställning av unga nödvändigtvis inte har skapat jättemånga jobb med tanke på finanskrisen och annat. Däremot har det sannolikt räddat ganska många jobb från att försvinna, och det är viktigt att ha med i diskussionen. I sitt anförande tog också upp att sänkta löner inte nödvändigtvis skapar nya jobb. Det beror på vilken typ av arbetslöshet som vi diskuterar. Den riktigt svåra nöten för oss att knäcka är ju de ungdomar som inte har någon gymnasieutbildning. Då är det nog inte någon större skillnad om deras ingångslön är eller , om de inte har någon utbildning alls. Här krävs helt andra åtgärder. Men vid en korttidsarbetslöshet kan lönen säkert påverka. 23 (S) replik: I grund och botten handlar det om hur vi vill använda statens resurser. Det är väldigt viktigt att skolsystemet bidrar till att fler unga får bättre kunskaper och gör det lättare att passa in. Vi måste kunna satsa när det gäller vuxna som finns i arbetslivet men som blir arbetslösa. Man måste ha en bra omställning så att de anställda på kan få nya jobb. Det är viktigt för vår konkurrenskraft, och det ökar rörligheten inom arbetsmarknaden. Sedan är det också viktigt att regeringen riktar blicken även mot industrin. Vad ni har gjort är att ni har tittat på servicetjänsterna och riktat dem mot privata hushåll – det gäller och . Men industrin har ni glömt bort, tyvärr. Förre statsministern sa ju att industriarbetaren var practically gone, alltså i princip borta, eller att det var ett särintresse. , är ryggraden för den miljon människor som jobbar antingen direkt eller i anslutning till exportindustrin som också ger oss goda intäkter. Det gör att man kan bygga vidare på våra utbildningssystem. Det ska vi ha mera fokus på, inte bara på avdragen eller momssänkningen. Jag tror inte att det är detta som skapar jobben . 24 (SD) replik: Jag vet inte vad jag tycker är allvarligast, om det är att utskottets ordförande inte har läst reservationerna och de motioner som ligger till grund för betänkandet eller om han medvetet ljuger om andra partiers förslag. Vi har inte föreslagit några lagändringar. Vi har skjutit till pengar i vår budget för att ge möjlighet till heltid. Dessutom tycker vi att regeringen ska komma tillbaka till med förslag om hur regelverket kan förändras när det gäller till exempel de delade turerna. Men vi har inte lagt fram något lagförslag. Sedan konstaterar jag att grundbulten för är att värna de maktstrukturer som finns på arbetsmarknaden mellan arbetsmarknadens parter. En viktigare grundbult för mig, , är likhet inför lagen. Det ska vara samma rättigheter och samma möjligheter, oavsett vilken partipolitisk åskådning som man har, oavsett övriga omständigheter. Så är det ju inte . När du åberopar fackliga rättigheter och rätten att själv bestämma vilka som ska få bli medlemmar eller vara förtroendevald i era fackförbund, då ska man komma ihåg att ni är med och dömer i Arbetsdomstolen. Ni förhandlar med arbetsgivarsidan och avgör vem som ska få sparken eller inte. Ni använder er av det arbetsrättsliga regelverket. För mig är likhet inför lagen en betydligt viktigare princip än att bibehålla maktstrukturer som inte fungerar. Socialdemokratin och framför allt fackföreningsrörelsen måste skärpa till sig. Jag vill att vi ska behålla den svenska modellen med två parter på arbetsmarknaden, men sköter ni inte detta, . 25 (S) replik: har vi återigen fått höra ett utfall mot svensk fackföreningsrörelse från . Han har sagt här i kammaren att det inte finns någon konflikt mellan arbete och kapital. Någon sådan existerar inte. Däremot gillar han inte fackföreningar. Han är den enda som i har hållit ett långt anförande riktat mot , fast det inte var någon därifrån som var närvarande. är irriterad över att fackföreningsrörelsen i sin frihet som en rörelse själv bestämmer kriterierna för om någon ska bli medlem i , Transport och så vidare. Det tycker han är fel. Han säger att alla borde få en automatisk rätt att bli medlem. Det kallar han för likhet inför lagen. Men det är fria fackföreningsrörelser och fria parter. Det kallar för maktstrukturer. Det kallar jag för ordning och reda. Titta på de länder där det knappt finns någon fackföreningsrörelse, eller där den är starkt försvagad, och se hur arbetsmarknaden där ser ut, ! Vi har en tradition här i där vi har byggt upp starka fackföreningsrörelser för att få balans mellan arbete och kapital. Det har tjänat väl. Vi har haft en hög produktivitet. Vi har en flexibel fackföreningsrörelse som sagt ja till nya investeringar och ja till innovationer. Detta har främjat landet. Vi har sagt nej till arbetsgivare som har låg produktivitet och vill sänka löner. I sin tur har det lett till att vi måste tänka nytt och jaga det som är bättre. Då har det kommit fram nya produkter. Mot detta står som ett stort hot mot fackföreningsrörelsen. 26 (SD) replik: Återigen: Jag vill att vi ska ha två jämbördiga parter på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill behålla den svenska modellen. Jag är ingen fiende till svensk fackföreningsrörelse, tvärtom. Men ni måste ju sköta det hela. För mig är principen om likhet inför lagen det viktigaste i en rättsstat. Era fackföreningar är med och dömer i Arbetsdomstolen. Ni kan skippa arbetsrätten tillsammans med arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och fackföreningar. Ni kan påverka människors vardag och framtid. Om ni inte accepterar alla som medlemmar ska ni inte heller besluta i dessa fall. Då får ni avsäga er rätten att delta i avgörandet av arbetsrättsliga tvistemål i Arbetsdomstolen. Det finns ett fall i . Den som det handlar om hade inte en sådan tur som jag hade. Jag var nämligen medlem i en opolitisk fackförening. Jag skulle sägas upp av osakliga skäl på grund av mina politiska åsikter. Men den här arbetstagaren var medlem i Pappers. Han hade varit socialdemokrat och medlem i Pappers , men blev sedan sverigedemokratisk företrädare. Det skulle ske en omstrukturering på företaget, och han ville att facket skulle förhandla. Den lokala fackpampen skrek: Över min döda kropp att jag företräder den människan! Han hade betalat fackföreningsavgift . är det som har anlitat ett juridiskt ombud som driver hans sak. Det är så verkligheten ser ut. Stå inte här och ljug om mig och mitt parti! Jag vill ha två jämbördiga parter på svensk arbetsmarknad. Jag vill att den svenska modellen ska fungera. Jag vill att arbetsrätten ska gälla alla på svensk arbetsmarknad. Om ni inte accepterar alla som medlemmar får ni avsäga er rätten att sitta med och döma i Arbetsdomstolen. Ni får avsäga er rätten att besluta om människors framtid på arbetsrättsliga grunder. För mig är rättsstatens principer betydligt viktigare än fackföreningspampars makt. 27 (S) replik: var det som åkte på en snyting av . hävdar han att alla ska ha rätt att bli medlem och företrädas av . Men så funkar det ju inte. Då finns det väl skäl för fristående föreningar att ange vad som krävs för att bli medlem. Som sverigedemokrat erkänner du inte ens att det finns en konflikt mellan arbete och kapital. Din konflikt ligger mellan kulturer, , inte på arbetsplatsen som sådan. Den ligger mellan människorna på arbetsplatsen, i kulturerna. Det gör att det blir fullständigt hopplöst för dig att föra någon typ av facklig kamp eftersom det inte finns någon konflikt. Ni har försökt starta en fackförening som är opolitisk. Den heter Löntagarna, eller något sådant, men jag vet inte hur det går med den. Ni lägger fram förslag i om att några på en arbetsplats vill bilda en fackförening och att det ska finnas en förhandlingsskyldighet från arbetsgivaren. Ni lägger fram förslag som är direkt riktade mot fackföreningarna, som att första maj ska avskaffas eftersom första maj sliter isär landet. Det är sådana förslag ni lägger fram. lägger ni fram förslag om att öka undantagen i lagen om anställningsskydd. Det är för att ge arbetsgivarna ännu mer makt och för att det ska kunna finnas mer godtycke på arbetsplatserna. Det är i sin prydno, ett högerpopulistiskt parti som påstår sig värna löntagarna när vi vet att det är precis tvärtom. Jag vet att inte är någon stor älskare av fackföreningsrörelsen. (forts. § 7) 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , arbetsmarknadsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. 29 (M): Vi ska inte sätta unga i låtsasåtgärder, säger arbetsmarknadsministern i en intervju på regeringens hemsida. Jag håller verkligen med om det. Att unga ska komma i jobb och inte i låtsasåtgärder är centralt i politiken. Därför är det obegripligt att regeringen håller fast vid sin ståndpunkt att höja kostnaden för att anställa unga i industrin, handeln, restaurangerna och sedan använda en del av pengarna för traineejobb i offentlig sektor, till subventionerade av staten. Det är inte det som just nu är mitt bekymmer, herr talman, utan min fråga till arbetsmarknadsministern handlar om hennes inställning till yrkesintroduktionsanställningarna. Det är något som parterna tillsammans med den förra regeringen tog fram. Unga får möjlighet att lära sig jobbet på jobbet, ett slags lärlingsjobb. Hur avser arbetsmarknadsministern att se till att de blir fler, eftersom de är relativt få? Det är trots allt riktiga jobb och något som parterna och regeringen är överens om. 30 Arbetsmarknadsminister (S): Regeringen kommer snart att återkomma med utformningen av både traineejobb och utbildningskontrakt för att visa hur vi säkerställer att det leder till riktiga och varaktiga jobb. Det handlar inte bara om att ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden. De ska också kunna stanna där och helst ha en stark ställning under resten av sitt yrkesliv. Det är det som regeringens arbetsmarknadspolitik syftar till när det gäller ungdomar. Vad beträffar yrkesintroduktionsanställningarna tror jag mycket på den modellen. Parterna har kommit överens och har med, som jag tycker, ganska stor entusiasm tagit sig an det. Tyvärr är utfallet än så länge att mycket få ungdomar fått en sådan anställning, men jag tror att potentialen är mycket större än vad vi har sett. Utformningarna är ganska olika för olika partsområden. Det tycker jag är bra, för det är parterna och branschens villkor som måste påverka hur man utformar yrkesintroduktionsanställningarna. Jag har stora förhoppningar om att anställningarna kan öka, och jag har en nära dialog med parterna om vilka ytterligare insatser de i så fall kräver för att det ska bli högre volymer. 31 (M): Jag tackar för svaret och är glad för att det finns en välvillig inställning till de nya jobben. Det är just riktiga jobb som parterna vill ha i en mängd olika branscher i såväl offentlig som privat sektor. Men även de nya jobben påverkas av höjda kostnader för att anställa unga. Jag bad räkna på hur de höjda avgifterna kan påverka lönekostnaden. Det visar sig att kostnaden för att anställa en ung på en ganska vanlig ingångslön kommer att öka med omkring en fjärdedel, med , jämfört med det som gäller . Det betyder att den höjda kostnaden för att anställa unga rimligen försvårar framväxandet av fler nya jobb. Vi behöver fler unga som lär sig jobbet på jobbet. På vilket sätt anser arbetsmarknadsministern att en 25-procentig höjning av lönekostnaden ska underlätta för dessa jobb att växa fram när de är alldeles för få? 32 Arbetsmarknadsminister (S): Under tid i regeringen, med den tidigare regeringens politik, satsade man stort på skattesänkningar i förhoppning om att det skulle leda till att problemet med arbetslösheten löstes. Resultatet blev att arbetslöshetsproblemet inte löstes. Därför är det att byta politik och pröva en annan väg. har det prövats att ha sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, och ungdomsarbetslösheten är skyhög. Antalet nya jobb har inte blivit särskilt många. När jag för samtal med parterna är det inte kostnaderna de i första hand lyfter fram utan andra problem. byter vi politik och kommer att i stället satsa pengarna på sådant som på riktigt leder till att vi kan bekämpa arbetslösheten och klara generationsväxlingen och kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Det är vad som krävs för att ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden och kunna vara kvar där och för att vi ska få en väl fungerande arbetsmarknad och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Regeringen kommer att följa yrkesintroduktionsanställningarna och vara beredd att göra justeringar om det krävs för att öka volymerna, men vi kommer inte att gå tillbaka till den politik som redan har misslyckats. Det finanspolitiska ramverket och statsskulden 33 (SD): Jag har en fråga till finansministern.