prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — har ansvaret för att förebygga och motverka all form av finansiell brottslighet, och däri ingår också att skattemedel otillbörligen undanhålls i affärstransaktioner. Det är lite att slå in öppna dörrar. Någonstans i startar en resa ut i världen, till , eller andra platser, med ett litet företag och en person med en affärsidé som fått växa och utvecklas. På Facebook läste jag under rubriken vardag om hur berättelser nu ska samlas för att beskriva vad det handlar om när man startar ett företag för att skapa ett livsverk på sin ort, få hjulen att snurra för sin egen inkomst och andras, kunna anställa och utveckla och vara en kugge i hjulet till det som sedan gör att vi får till export och försäljning i det stora, för det kommer från människor i det lilla. Det handlar om kafé, lanthandel, bensinstation, restaurang, campingplats, byggföretag, städföretag – ja, listan kan göras hur lång som helst. Dessa företag verkar inte direkt med export till utlandet men är med och skapar en plattform på sin ort ute i landet, vilket skapar förutsättningar för andra företag att våga satsa . När nu regeringen väljer att sätta käppar i hjulet för företag genom ökade arbetsgivaravgifter samt sänkt RUT- och ROT-avdrag och gör det dyrare kommer det att påverka vårt land. Enskilda människors idéer om produkter och tjänster är det som skapar företag, arbete och anställningar för andra, vars familjer ska få sin försörjning. Enskilda små kuggar av företag som vart och ett på sitt vis bildar det svenska näringslivet, som växer och gemensamt får att snurra för ökad tillväxt och bruttonationalprodukt och för att vi ska ha pengar till skola, vård och omsorg inom välfärden. om effektivitet i exportgarantisystemet Vi menar att regeringen är på fel väg med skattehöjningar på jobb och företagande. Så bygger vi inte tillväxt, handel och export. Jag vill avsluta med att för tids skull yrka bifall till reservationerna 2 och 6 av Alliansen. I detta anförande instämde (M). 43 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 9. har en positiv syn på handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar, bidrar till minskad fattigdom och ökar välstånd. Vi anser att konkurrensneutrala globala handelsavtal skapar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden och viktiga handelsrelationer. menar att goda handelsrelationer och handelsavtal är av största vikt och att det gynnar den svenska industrin och svensk välfärd. Vi ser vikten av att handelsavtal ska innefatta CSR, miljöaspekter och djuretik. avser att stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. Vårt mål är att öka såväl marknadsandelar som tillväxt och vinstmarginaler för svenska bolag, och då vill vi göra det i reella termer. Men även om vi använder begreppet ”reella termer” kan det ändå i vissa fall bli missvisande. Vi menar att begreppen ”marknadsandelar” och ”tillväxt” även bör följas upp med ytterligare faktorer gällande konkurrens. Vilka är då dessa så kallade konkurrensnycklar eller -faktorer? Vilka sektorer ska de omfatta? Det är något som vi gemensamt måste diskutera då komplexiteten är påtaglig. Skattetryck, energipriser, kvalificerad arbetskraft, bostäder för expertkompetens, infrastruktur, transporter, kommunikationer, it – listan på vad jag menar är en form av konkurrensfaktorer kan göras lång. Dessa faktorer påverkar svensk konkurrenskraft i största möjliga mån. Det finns ett uttryck som lyder What gets measured gets done, det vill säga att det som mäts blir gjort. Vi anser att det behövs en genomgång av dessa konkurrensfaktorer och en total konkurrensöversyn. Vi kan mäta konkurrens genom enhetsarbetskraftskostnad och real växelkurs, så kallad unit labour cost och KIX, men vi ser behovet av ytterligare faktorer. En sektoriell konkurrensöversyn, ökad marknadsföring samt ökat icke snedvridande stöd till svenska företag stärker konkurrensen och ger därmed en extra skjuts gällande den globala handeln. om effektivitet i exportgarantisystemet lägger stor vikt vid en verklighetsförankrad handelspolitik. Vi anser att diskussioner med industrins företrädare, småföretagare, organisationer och myndigheter är av största betydelse för att skapa bästa möjliga förutsättningar för industrins långsiktiga konkurrenskraft. Vi är i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet, men även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras ser vi ändå att kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . är ett relativt litet industriland, och vi är starkt beroende av fungerande internationell handel. är därför i grunden ett frihandelsvänligt parti. Få saker skulle skada vår industri mer än om våra handelspartner skulle börja begränsa eller fördyra internationell handel. Vi förordar att för en frihandelsvänlig politik både som nation och inom EU. Detta tjänar både vi själva och våra handelspartner på. Den europeiska och den globala handeln är av stor betydelse för . Den svenska industrin står för cirka en femtedel av svensk bnp och tre fjärdedelar av exporten samt sysselsätter direkt eller indirekt omkring en miljon människor. Industrin skapar jobb, tillväxt och välfärd i hela , och industrin är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. ser positivt på importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion, och därmed gynnas även exporten. Dock anser att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet, påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. anser att en långsiktig utvärdering bör göras av svenska sektorers långsiktiga importbehov i syfte att stärka svensk produktion av produkter med betydelse. ser mycket positivt på industrins konkurrens- och exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter högt upp i värdekedjan. avser att fortsätta den utvecklingen genom att förädla och stärka de befintliga nationella konkurrensfördelarna. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan, från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Svensk industri och dess samarbetspartner är den största anledningen till den positiva handelsbalansen, och avser att fortsätta stärka svenska exportmöjligheter, särskilt när det gäller högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan. Den internationella globaliseringen innebär en växande marknad och en allt hårdare konkurrens. Svensk industri behöver ständigt utvecklas för att vara konkurrenskraftig på världsmarknaden. som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. vill verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Vi anser inte att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det så kallade TTIP, och vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller det tekniska och de icke-tariffära regelhindren jämfört med borttagandet av ekonomiska tullar. om effektivitet i exportgarantisystemet ser vikten av att i första hand se över de områden där möjligheterna till regelsamarbete är störst i stället för att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. Vi anser att en gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeland inte får försämras. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer och regioner som gynnas är därmed osäkra. Även om vår generella uppfattning om avtalet i dess helhet är positiv gällande industrins exportmöjligheter vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. anser att tvistlösningsklausulen ISDS ska beaktas med största noggrannhet vid ett slutgiltigt avtal. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp, inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag kan stämma stater eller där den svenska modellen skadas eller en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. I detta anförande instämde och (båda SD). 44 (C): Herr talman, alla som lyssnar! Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 6. är ett väldigt exportberoende land. Det är också exporten som har legat till grund för den välfärd som vi har byggt och bygger upp. Men det gör också mer känsligt än många andra länder för konjunktursvängningar i viktiga handelsländer. Drygt hälften av det vi producerar exporterar vi till andra länder. Men det finns möjligheter att vara ännu mer framgångsrika. Faktum är att har halkat efter många andra europeiska länder . Därför är det viktigt att är ett land som står sig väl i konkurrensen med andra länder. tar företag beslut om var de ska lägga nästa investering. Är det i , eller är det någon annanstans? För att vi ska bli ännu mer konkurrenskraftiga gäller det att minska kostnaderna för företagen – inte tvärtom. Det gjorde alliansregeringen till exempel genom minskad bolagsskatt, investeraravdrag och minskade kostnader för att anställa. Dagens vänsterregering verkar vilja göra tvärtom. Det gynnar inte svensk export. om effektivitet i exportgarantisystemet presenterade och näringsminister regeringens näringspolitiska offensiv. Det var 226 miljoner och sedan 315 miljoner , mandatperioden ut. Jag vet inte vem de försöker övertyga, men faktum är att deras i sammanhanget satsning är en besvikelse. Det ska ses i skuggan av alla skatteökningar som regeringen lägger på de svenska företagen. Regeringen aviserar att de kommer att höja skatterna med dryga för näringslivet, det vill säga öka kostnaderna för att anställa unga, ta bort delar av och , öka kostnaden för att anställa äldre med mera. Hur ett par hundra miljoner ska kunna kompensera för ett bortfall på 27 miljarder är för mig en gåta. Om regeringen dessutom driver igenom den kilometerskatt man har flaggat för och lägger till den höjning av bensin- och dieselskatten som kommer kan jag direkt säga att det kommer att påverka svensk export. Malmen, stålet och skogen transporteras långa sträckor, och de varorna har stor betydelse för jobben och den svenska ekonomin. Vänsterregeringen borde hellre satsa på att ge morötter för grön omställning i stället för att beskatta landsbygdens folk och basnäringen. Svensk besöksnäring är en av de stora basnäringarna . omsatte besöksnäringen 284 miljarder och skapade jobb åt 173 000 personer. Låt oss stanna upp ett tag och jämföra sysselsättningen i några olika branscher i . Motorfordonstillverkningen sysselsätter 61 000 personer, trävaror, massa och papper 75 000 personer, data- och it-tjänster 99 000 personer och stål- och metallframställningen 107 000 personer. Då förstår ni att besöksnäringens sysselsättningssiffra på 173 000 personer är stor. Svensk besöksnäring har vuxit med per dag och ökat exportvärdet med 1 miljon . beräknas den globala turismen ha ökat . För mig är det inte alls främmande att åtminstone kan ta en del av det, kanske en eller ett par procent. Men för att nå målet finns det en del att tänka på. Det går inte att öka kostnaderna för företagarna inom den här branschen då marginalerna är ganska små redan som de är. Ökad bensinskatt och högre kostnader för att anställa är inte medicinen för att få branschen att utvecklas. Vänsterregeringen ökar satsningen på Visit med för att få fler utländska turister till . Det är bra, men i samma veva beskattar regeringen branschen med genom bland annat ökade kostnader för att anställa. Det går inte ihop. Just nu förhandlas ett frihandelsavtal mellan och , Transatlantic Trade and Investment Partnership, även kallat TTIP, där syftet är att förbättra det ekonomiska samarbetet mellan de två regionerna. TTIP kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde genom att minska handels- och investeringshinder mellan och . Det främsta syftet med frihandelsavtalet är att det ska stimulera både EU:s och ekonomier genom ökad handel med varor och tjänster och ökade investeringar. EU och är varandras viktigaste handelspartner. handlas varor och tjänster över för nästan . Handeln mellan och står för ungefär en tredjedel av världens totala handelsflöden. om effektivitet i exportgarantisystemet Det finns som sagt stora möjligheter och fördelar med ett sådant avtal, men det finns också några saker som vi i särskilt vill uppmärksamma regeringen att ta med sig till . En oro som lyfts upp från flera håll är att skyddet av miljön, maten och hälsan riskerar att försämras än mer som en effekt av avtalet. och EU har till exempel olika kemikalielagstiftningar, och det finns stora skillnader när det gäller reglerna för antibiotikaanvändning. I används hormonpreparat och antibiotika för att snabba på och stimulera tillväxt hos djuren. I många fall behövs inte ens veterinärintyg för det. I används av den totala mängden antibiotika till friska djur, ja, friska djur. I används , men då till sjuka djur. Antibiotika används tyvärr ofta som ett sätt att få undernärda och stressade djur att växa fortare. Det kan aldrig vara acceptabelt att kompensera dålig djurhållning med antibiotika. Även om det inte är tillåtet att göra så här inom EU har det visat sig att överanvändning av antibiotika ändå förekommer. Argumentet är att det är nödvändigt då ekonomin kräver det. En överanvändning av antibiotika är skadlig för hälsan och gör att konsumenterna får i sig alldeles för stora mängder, vilket i sin tur leder till att antibiotikan inte blir lika effektfull , då resistens mot antibiotika riskerar att utvecklas. Det gör att många sjukdomar kommer att vara svåra att behandla eller i värsta fall inte alls kunna botas. För att bibehålla sund och säker mat, god miljö och djuretik är det viktigt att den överanvändning av hormoner och antibiotika som finns i inte försvagar eller luckrar upp reglerna inom EU. Då vi har fått med en skrivning om detta i en majoritetstext i betänkandet är vi för stunden nöjda med det och reserverar oss inte. Dessutom har företrädare för regeringen sagt att EU kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtpreparat samt att ett avtal inte kommer att påverka EU:s lagstiftning om djurs hälsa. Avslutningsvis vill jag bara säga att är en varm vän av internationell handel och tycker att frihandel är väldigt positivt. Ökad handel ger mer tillväxt, fler jobb och bättre produkter, och inte minst kan vi lära en hel del av varandra. 45 (V): debatterar vi näringsutskottets betänkande om om effektivitet i exportgarantisystemet. anser att det är oacceptabelt att exportkrediter, investeringsstöd och andra former av ekonomiskt stöd ges till företag som aktivt bedriver kapitalflykt. Oseriösa företagare bedriver kapitalflykt i syfte att öka sina vinster genom att komma undan beskattning, som skulle kunna bidra till vår gemensamma välfärd, och för att på ett olagligt sätt stärka sin konkurrens gentemot seriösa företagare. Därför behöver vi se till att stoppa denna typ av kapitalflykt. Som påpekas i motion strider det även i grunden mot den svenska utvecklingspolitiken, det vill säga politiken för global utveckling. Vi menar att nya ägardirektiv är otillräckliga. Enligt direktiven ska inte medverka i investeringar via territorier som sammanslutning inte har bedömt som tillräckligt transparenta i sin så kallade peer review process. om effektivitet i exportgarantisystemet Problemet är att utvärdering inte på långa vägar räcker för att avgöra om ett territorium är ett skatteparadis som gömmer kriminalitet och bidrar till skatteflykt och korruption. menar att de nya ägardirektiven inte förhindrar att kanaliserar pengar via sina fonder till välkända skatteparadis. Därför driver vi linjen att bör uppmana regeringen att införa ett förbud mot exportkrediter, investeringsstöd och andra former av stöd till näringslivet som utbetalas till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller på annat sätt bidrar till kapitalflykt. Här tycker jag att man ska titta på hur har löst detta. Vad gäller miljöteknik och det så kallade vill observera er på möjligheten att påverka även här på den globala arenan för att minska utsläppen och bidra till en hållbar värld. Utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik för att de ska kunna bromsa sina egna utsläpp och utvecklas. Vi anser att tekniköverföringen skulle gynnas av en förändrad patentlagstiftning. Innovationer inom förnybar teknik, jordbruk och datamodulering i syfte att förutsäga väder finns ofta koncentrerade hos företag i den rika världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil tvingas de, om de vill bygga ut vindkraften, antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten har gått ut. Utvecklingsländerna har helt enkelt inte råd att använda den modernaste och mest miljövänliga tekniken och tvingas därför ofta till alternativet att använda sig av gammal teknik. Vi anser därför att ska uppmana regeringen att i de internationella klimatförhandlingarna verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner har fått inom detta avtal, detta för att på ett bättre sätt möta det klimathot som finns framför oss. Många av de andra talarna har lyft fram , som är ett handelsavtal mellan och . Jag delar inte riktigt den beskrivning som många av de andra talarna har gett. Jag tror att man ska ha klart för sig att är ett väldigt långtgående handelsavtal. Det är ett handelsavtal som sker under hemliga förhandlingar med liten insyn från oss parlamentariker, från intresseorganisationer men framför allt från medborgarna. Avtalet ger storföretag makt att stämma stater som vill införa hårdare regler för att skydda människor och miljö. Det finns också ett förslag om ett regelsamverkansråd där storföretagen ska kunna sitta med och förhala, försvåra och stoppa kommande lagstiftning och granska den innan den läggs på bord. Detta är en farlig utveckling, både för människor och för miljö. Jag är ingen vän av protektionism, och jag tror verkligen att handel är bra. Men i detta fall med tar man ett mycket långtgående steg som inskränker vår demokrati i stället för att fokusera på det viktiga, nämligen de få tullar som finns kvar mellan och och de handelshinder där vi har olika regelverk som på ett bättre sätt skulle kunna synkas med varandra. I stället klumpar man ihop allting, och man försöker lösa svårigheter som grundprinciper kring kemikalier. om effektivitet i exportgarantisystemet Som beskrev finns det till exempel väldigt olika syn på hur man använder antibiotika. I tycker de att vi är för jäkliga som inte ger antibiotika i förebyggande syfte. De säger: Låter ni djuren lida i förväg, innan de har blivit sjuka? De ser inte konsekvenserna att en hög antibiotikaanvändning ger effekter på lång sikt. Därför är det svårt att i ett sådant avtal lösa till exempel frågor om olika syn på kemikalieområdet. Jag har tagit initiativ till att vi har en utfrågning om TTIP med och . Jag tycker att det är viktigt att vi går dit och lyssnar på vad de säger och ställer svåra frågor. Men jag tycker också att vi som nationellt parlament inte ska ge oss utan vara med och påverka avtalet. Framför allt ska vi ha rätten att godkänna detta avtal när det är på plats. Som ser ut vet vi inte ens om vi som nationellt parlament får vara med och rösta. Det bestäms först när avtalet är klart, och då är förhandlingarna redan klara. För mig som nationell parlamentariker i riksdag är det viktigt att få vara med och påverka vad vi tycker som land och att vi kan säga ja eller nej till avtalet när det är klart. Det ska inte godkännas någon annanstans. Vi ska inte flytta makt härifrån till hemlighetsfulla organ där storföretagen kan sätta agendan. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 4. 46 (FP): Även jag kommer att använda en del av min talartid för att tala om frihandel. Den som inte känner sin historia irrar planlöst mot framtiden. var ett fattigt land och ett land tyngt av protektionism och handelshinder. Det var ett underutvecklat land där människor svalt. Nöden var så stor att hundratusentals människor flydde vårt land för att söka lyckan på andra kontinenter. Andra valde att stanna och kämpa mot de krafter som försökte hålla individen i bojor. Jag är stolt över att stå här som folkpartist och arvtagare till dessa liberala kämpar. Det är lätt att glömma, men det tänker inte jag göra. Jag vet att det är frihandeln och vår öppenhet mot omvärlden som gjort vårt land rikt. Tack vare frihandeln kunde vi svenskar lyfta bort fattigdomens ok och höja blicken från nöd till nya affärer här hemma och i andra länder. är vi fortfarande ett litet land, men våra affärer känner få gränser i den fria världen. har den ökade konkurrensen utifrån sporrat våra företag och gjort dem framgångsrika. Exporten motsvarar omkring hälften av vår bnp. Frihandeln är grunden för välståndet i och andra industrialiserade länder. Frihandel leder till effektivare hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Det är så man sprider energieffektiva lösningar, till nytta för både människor och klimatet. Vi står nu inför nästa generations gröna frihandel, där vi har en skyldighet att riva upp handelshinder när det gäller klimatvänliga varor och tjänster. När det kommer till fred och frihet utgör marknadsekonomi och frihandel ett starkt kitt som bygger samman den fria världen. Frihandel möjliggör möten mellan individer över gränser. Frihandel minskar krig och konflikter. Tillsammans bygger vi en värld med gemensamt välstånd genom att utbyta varor och tjänster. om effektivitet i exportgarantisystemet Frihandel lyfter hundratals miljoner människor ur fattigdom i olika världsdelar. ser vi med sorg att flera i EU – eget frihandelsprojekt – reser handelshinder mot fattiga länder. Det är inte bara ekonomiskt fel, det är också omoraliskt eftersom det hindrar ekonomisk utveckling i jordens fattiga länder. För att utrota fattigdomen i världen behövs mer frihandel, inte mindre. har genom kommissionen gjort ett gott arbete i att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal. Då syftar jag på det kanadensiska. Det är ett samarbete som skapat tusentals jobb i och på andra sidan . Men på samma sätt bör kommissionen arbeta för fler handelsavtal med tredjeland. För detta behövs ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. Vi i anser att ska driva på för att ett nytt globalt handelsavtal ska kunna nås inom ramen för WTO. Regeringen har ett ansvar för att fortsätter att stå upp för utveckling och välstånd. Vi liberaler följer regeringens beslut mycket noggrant. Vi har kämpat för frihandel , och vi tänker inte ge oss . Kampen går vidare. Med det sagt yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 6 från allianspartierna. 47 (KD):