prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Det är därför jag vill ha en tydligare styrning och en tydligare strategi för detta. talar om a-kassan och är väldigt kritisk till att man höjer taket i a-kassan. Han tycker inte att det är bra att människor ska få ersättning utifrån inkomstbortfallsprincipen utan verkar plädera för ett grundtrygghetssystem. Det är lite märkligt. Där råder det uppenbarligen en splittring i . i ställde sig bakom en inkomstbortfallsprincip som innebär att människor får ut olika ersättning och som innebär att personer med en högre inkomst också får en högre ersättning när de blir arbetslösa eller vid sjukskrivning. Här verkar och i stå för olika synpunkter. 88 (M): Vi kunde läsa i att regeringen inte kommer att gå fram med den skattelättnad för pensionärer som den har utlovat i budgeten och skyller detta på bristande utrymme. Då får man tänka att den troligtvis har prövat detta mot ökande utgifter. Det är inte bara så att det är högre intäkter som den kan tänka sig till staten utan den kan också se över utgifter och utgiftsökningar så att den inte tappar kontrollen över detta. Alternativt kan också uppgifterna i tidningen vara felaktiga. Jag fick inget svar från finansministern om vad finansministern egentligen tycker om en sådan reform som är föreslagen för att renovera hyresrätter. bedömer att det finns 650 000 sådana lägenheter. Den reform som man ändå föreslår och som på totalen är rätt dyr skulle bara ge per lägenhet och år. Det tror jag de flesta förstår inte leder till någon riktig förändring i verkligheten. Däremot leder den typen av löften och reformer som man har ställt ut, för att kanske ta billiga politiska poänger snarare än förändra verkligheten, till att man långsamt gröper ur de offentliga finanserna, styrkan i de offentliga finanserna och finansieringsmöjligheten till det som är viktigt. Sedan hoppas finansministern på att man ska få resultat när det kommer till effektivisering av verksamhet. Jag tror inte att ”hoppas” räcker särskilt långt. Det handlar om hårt arbete och att orka ta sig igenom det. Det tror jag blir väldigt svårt för en utpräglad vänsterregering tillsammans med och . Finansministern säger också att hon är glad att vi tycker att hon ska infria sina vallöften. Jag har ett tips på två vallöften som jag tycker att du ska infria när det kommer till effektivitet. Det ena är ”inga vanliga löntagare ska få höjd inkomstskatt”. har ni ändå föreslagit höjd inkomstskatt för 1 miljon, får man då anta, väldigt ovanliga löntagare i . Det andra är att överskottsmålet inte skulle överges. Dåvarande finansministern hörde tydligen dåligt när du sa detta. Men vi andra hörde när du sa att du ville att det skulle vara kvar. 89 (M): Finansministern står här i talarstolen och argumenterar för effektiviseringar i offentliga sektorn. Men sanningen är den att vi talar om massiva utgiftsökningar. Över en mandatperiod hade det inneburit 120 miljarder i utgiftsökningar, det värsta . Det är inte utgiftsökningar som i huvudsak kommer välfärdens kärna till del, det vill säga vård, skola och omsorg. Det handlar om att bygga ut bidragen och arbetsmarknadspolitiken så att det inte lönar sig att arbeta och så att människor fastnar i ineffektiva åtgärdsprogram. Finansministern frågade mig om min åsikt om höjning av taket i a-kassan. Vad tycker i den frågan är alldeles solklart. Det stod i vår budget, och vi är väldigt tydliga med det. Vi motsätter oss en höjning av taket i a-kassan därför att det kommer att kosta tiotusentals jobb. Alla dessa massiva utgiftsökningar finansieras nästan uteslutande av skattehöjningar. Vi går tillbaka till den politik av ineffektivitet i offentlig sektor som vi hade . Det kan mycket väl bli en framtida borgerlig regering som precis som får städa upp efter tidigare socialdemokratiska regeringar. Som tidigare nämndes här i talarstolen av kastade finansministern under valrörelsen ur sig siffran 10 miljarder i besparingar. Det är ett av många exempel på att finansministern gör så. Vi hade en debatt om bnp per capita där hon menade att den har minskat under de två senaste mandatperioderna. Jag satt och kollade detta noggrant. Hon väljer att plocka bort , vilket är ett väldigt märkligt sätt att mäta. Detta är inte enda exemplet där finansministern bara tar en siffra och kastar ut den utan att ha ett underbyggt underlag. 90 (M): Jag vill börja med att återvända lite till den förteckning av effektiviseringsförslag som finansministern presenterade i sitt svar inledningsvis. Man talar om att förändra upphandlingsverksamheten och att centrala perspektiv i den nya upphandlingsstrategin ska vara ekologiska och sociala hänsyn. Det är naturligtvis gott att man har det perspektivet. Men är det per definition så att man uppnår effektiviseringsvinster i miljardklassen av att öka det ekologiska perspektivet när man genomför upphandlingar? Vidare kan det vara intressant att lyfta blicken och titta på den konstellation av partier och stödpartier som regeringen vilar på. Det har tidigare nämnts härifrån talarstolen att man kan ifrågasätta genomförandet av symboliska satsningar på att rusta upp miljonprogram där det i storleksordningen skulle handla om per lägenhet. Man kan också fråga sig vilka signaler det sänder till hyresvärdar som håller sitt bestånd i skick och som ser till att tillhandahålla en god boendestandard för sina hyresgäster. Har regeringen bestämt sig för att premiera kommuner som inte har tagit ansvar för sitt fastighetsbestånd? Därefter kan man fråga sig om den principiella frågan att stänga verkligen är bra ur ett effektiviseringsperspektiv. Bedömningar gör gällande att det skulle kunna kosta så mycket som 1 miljard bara att sanera marken där det nu ligger en väl fungerande flygplats för att man senare skulle tvingas bygga ut en annan flygplats någon annanstans. Är det att ta ansvar för skattebetalarnas pengar, ? 91 Finansminister (S): Tack så mycket för en intressant interpellationsdebatt om effektiviseringar i den offentliga förvaltningen! Jag tackar också för alla de moderater som är intresserade av ämnet; det är roligt och spännande. Jag ska kommentera några saker. frågade om renovering av hyresrätter. Exakt hur det ska utformas är inte klart . Det kommer vi att återkomma till. Tanken är knappast att man ska ta över hela kostnaden av en renovering. Däremot kan man ge en stimulans till exempel om någon gör en mer energieffektiv renovering än vad som skulle ha gjorts på ett annat håll. Då kan det vara ett bra sätt att använda skattebetalarnas pengar, enligt min bedömning. Schulte säger att utgiftsökningarna är de värsta . Det är en värdering som står för att han tycker att det är förskräckligt när ensamstående föräldrar får ett höjt underhållsstöd – ett underhållsstöd som inte har höjts . Det är tydligen något av det värsta som har hänt . När vi ska satsa mer på lärarna och möjligheten för en god löneutveckling för dem är det något av det värsta som har hänt . När ungdomar ska få möjlighet att plugga och jobba i stället för att gå långtidsarbetslösa är det något av det värsta som har hänt . När fler ungdomar ska få möjlighet att läsa på högskolan är det något av det värsta som har hänt . Där har jag och olika värderingar. Schulte säger att inte vill att taket i a-kassan ska höjas. Det är absolut välkänt. Däremot tycks du argumentera emot hela inkomstbortfallsprincipen, och det är en annan ståndpunkt än har haft i . Är bra med tanke på en energieffektivitetsstrategi? Det är något som förhandlingspersonen naturligtvis ska titta på. Men det är klart att det finns potential. Om vi har en stor flygplats i form av och all matartrafik går dit är det klart att det kan finnas en effektivisering i det också. är det dock inte precis det vi har talat om när vi har talat om den offentliga förvaltningen. Men där kommer vi att jobba stenhårt från regeringens sida för att varje krona ska göra nytta. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:313 om förtroendet för skattesystemet 92 Finansminister (S): har frågat mig om jag ser någon risk med att förtroendet för skattesystemet kommer att minska. I de senaste undersökningarna från uppvisas ett starkt förtroende för skattesystemet och för . Det är viktigt att människor har ett stort förtroende för skattesystemet och för den myndighet som kontrollerar skatterna. Ett stort förtroende leder till att fler gör rätt för sig, och därmed får vi bättre förutsättningar att finansiera den allmänna välfärden. Införandet av personalliggare och kassaregister, som förbereddes av den tidigare socialdemokratiska regeringen och sedan genomfördes av den borgerliga regeringen, har ökat möjligheterna till kontroll inom kontantbranscherna. Därmed har även möjligheterna för att effektivt motarbeta fusk och svartarbete förbättrats. I detta arbete finns det inga motsättningar mellan den föregående regeringens och denna regerings strävan att minimera skattefusk och svartarbete. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att stärka förtroendet för skattesystemet och . Det är viktigt att ständigt motverka skattefusk och illojalt utnyttjande av skattesystemet. Som ett led i denna strävan kommer regeringen att tillsätta en särskild utredare för att motverka den ekonomiska brottsligheten riktad mot de skattefinansierade verksamheterna. 93 (M): Förtroendet för skattesystemet och tilliten till skattesystemet kan inte bara upprätthållas genom att motverka fusk. Det måste också bygga på att det i grunden finns en legitimitet eller en kontakt mellan vad människor känner är rätt, riktigt och redigt. När fick avgå som statssekreterare med ansvar för skattefrågor 2006 tyckte av svenska folket enligt mätning illa om skattesystemet. När var ansvarig statssekreterare tyckte alltså illa om systemet, och tyckte bra om systemet. Sedan vann Alliansen valet, och vi genomförde en rad reformer både för att främja att arbete skulle löna sig och för att stävja fusk i företagarsektorn. Då ungefär halverades den del av befolkningen som tyckte illa om skattesystemet. Den del som tyckte bra om skattesystemet ökade. Detta vilar på åtminstone två ben. Det vilar både på att man motverkar fusk och skattedrivna upplägg och på att man motverkar att människor tillförskansar sig möjligheter som egentligen inte är tänkta att finnas inom lagens ramar. Det vilar också på att man upprätthåller vad människor tycker är riktiga principer: att det ska löna sig att arbeta, att det ska löna sig att driva företag, att ta risker i ekonomin och så vidare. Man kan fråga sig varför en så stor andel av befolkningen tyckte illa om skattesystemet senast finansministern hade ansvar för det. Det kan givetvis handla om att man öppnade denna jättemöjlighet för räntesnurror genom förändringar i skattelagstiftningen som gjorde det mycket lönsamt att ägna sig åt skatteplanering. Det kan också handla om att man öppnade upp de stora hålen i 3:12-regelverket, som sedan ledde till att konsulter, advokatbyråer och andra kunde tillförskansa sig stora skatteförmåner som egentligen inte alls var på affärsmässig grund eller hade med normal företagsamhet att göra. Det kan gälla oaktsamhet, slarv och att det inte var riktigt genomtänkt vad man egentligen gjorde. Det kan också ha handlat om att det helt enkelt inte har lönat sig att arbeta. I takt med att man hade skattebefriat stora delar av de allra rikaste i samhället hade man lagt tunga skattebördor på vanliga människor med vanliga jobb. Anledningen till att jag nu oroar mig och ställer frågan är att man åter är på väg tillbaka i denna riktning. Det kan också handla om det motstånd man har mot till exempel jobbskatteavdraget, som gör det lönsamt att arbeta. Det finns ett motstånd mot RUT-avdraget, som gör att inte minst kvinnor får bättre möjligheter på arbetsmarknaden. Det hela kan ses mot bakgrund av den diskussion som förs av Socialdemokraterna – av ledande personer inom till exempel Socialdemokraternas verkställande utskott som ivrigt argumenterar för återinförd fastighetsskatt. Det kan handla om att de förslag som fanns för att en gång för alla sätta stopp för den här typen av räntesnurror och skattedrivna upplägg verkar ha kört fast på . Jag tror att man måste bygga skattesystemet på hållbara, långsiktiga principer för att det ska vara legitimt. Vi behöver ha starka offentliga finanser och ordning och reda. Vi ska motverka fusk, främja jobb och sysselsättning och stärka konkurrenskraft. De förslag vi nu ser har presenterats eller aviserats av regeringen riskerar att minska legitimiteten, till exempel ett sådant förslag som att trappa av jobbskatteavdraget. Ledande, även S-märkta, nationalekonomer säger att detta inte leder till några ökade intäkter för staten. Finansministern avser att genomföra det ändå under någon devis om att det alltid är rätt att lägga mer skatt på de människor som arbetar, särskilt om de har lite högre lön. Då är det visst rätt oavsett om det är bra för ekonomin eller inte. Det kanske fungerar bra i en hetsig valdebatt, men när människor prövar om det är rätt eller fel att göra så tror jag att många känner att det är fel. Skattepolitiken ska gagna hela ekonomin och se till att vi får en starkare gemensam ekonomi. Det kan också handla om de förändringar som görs i RUT-avdraget. Det kan förvisso verka attraktivt att försämra för en liten grupp i samhället. Men när man vet att systemet är självfinansierande som det är, eftersom många människor kommer i arbete, ställer man sig givetvis frågan: Är en sådan ideologisk vänstergir värd att man offrar de ungefär 1 000 jobb, som säger att detta kostar? 94 FINN (M): Låt mig börja med att tacka för en viktig interpellation som just har det ideologiska anslag när det gäller skattesystemen som avslutade med. Jag vill också tacka för det svar som finansministern har avgivit. Svaret är korthugget och betonar att Socialdemokraterna vill stärka förtroendet för skattesystemet och , vilket är precis vad som skett . Man har fått mycket större tilltro till skattesystemet genom att skatterna har varit uttagna av medborgare och företag på ett rimligare sätt. Problemet med finansministerns svar, sett ur ideologisk synvinkel, är att det enda konkreta i det kortfattade svaret är att man ska ”tillsätta en särskild utredare för att motverka den ekonomiska brottsligheten riktad mot de skattefinansierade verksamheterna”. Detta påminner lite grann om den traditionella fogdementalitet som Socialdemokraterna ofta har när det gäller skatterna. Det gäller att pungslå löntagare och företagare, inte för att skapa ett överskott till statens finanser och skydda oss emot eventuella kommande lågkonjunkturer utan för att till och med skapa ett underskott genom att ha spenderbyxorna på och bjuda allt till alla för att infria de omöjliga vallöften som man har ställt ut. Varför gör man då på detta viset? Vill man människor illa med alla dessa goda löften? Nej, det vill man inte. Men och hennes gäng vet mycket bättre än 9 ½ miljon andra svenskar vad de behöver. Man vill ta in pengar för att fördela ut dem och sedan tala om för folk vad de ska kunna utnyttja, i stället för att människor själva ska kunna behålla mer av vad de tjänar och företagen ska kunna behålla mer för att investera i vad de tror är framtiden. Detta vet Socialdemokraterna alltid mycket bättre än folk i gemen. Här ligger den djupa ideologiska skillnaden mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna. Och den är nog så viktig att diskutera i samband med en sådan här interpellation. När företag vill expandera och anställa fler försöker de hitta nya marknader. Genom alliansregeringens ansatser under de gångna åtta åren har vi fått en helt ny marknad som knappt fanns tidigare, nämligen inom välfärdssektorerna. Socialdemokraterna vill nu tillsätta en utredning av denna marknad, en utredning med huvudsyfte att förorsaka tokstopp för vinstuttag i välfärden. Utredningen kommer att lägga en våt filt över allt investeringsintresse som finns i dessa branscher. Det har den redan gjort. Det är en marknad som skulle kunna expandera, skulle kunna anställa fler. och anställda tillför statskassan fräscha resurser. I stället kväser man denna marknad med en paradox att företag inte ska få sträva efter vinster, även om de levererar toppkvalitet. Det är förfärligt att se. Jag tror inte att Socialdemokraterna själva är ett dugg intresserade av utredningen. Det finns redan en ägarprövningsutredning som gick i mål och som ger riktlinjer för hur man kan strama upp eventuella missbruk inom välfärdssektorernas företagande. Men ska man tillsätta en utredning som ska kväsa varje ny marknadstendens inom detta område. Jag tror att detta är en klar eftergift för , som Socialdemokraterna tyvärr behöver för att få stöd för sin budget. Med högskattesamhället, där man också slår undan benen för nya marknader, finns det egentligen inget sätt för vanliga medborgare att bli rika på löneinkomster, annat än att kanske vinna på lotto eller ärva en förmögenhet. Tycker att det är rätt sätt för svenskt folk att bli rika på, att antingen vinna på lotto eller ärva pengar? 95 Finansminister (S): Självklart ska man kunna bli rik i på annat sätt än genom att ärva eller vinna på lotto, till exempel genom att driva företag. Det är en konstig fråga. Socialdemokraterna är väl medvetna om att välstånd bygger på att det finns företag och på att det finns företagare som vill driva företag i , som vill investera i och som vill anställa i . Det bygger på att fler av de människor som sitter med nya idéer får möjlighet att förverkliga dem via företag. Regeringen satsade därför på olika sätt i den budget som vi föreslog på att öka företagandet. Vi vill stärka innovationskedjan så att fler av de idéer som kommer upp i ska kunna bli företag som sedan ger jobb. Men befintliga företag behöver också få möjlighet att till exempel transportera sina varor till och från fabrik. Järnvägsunderhållet, som är väldigt eftersatt, behöver stärkas. Jag fick en fråga om skattesystemets legitimitet. noterar att det har stärkts , vilket är helt korrekt. Jag tror att underskattar en faktor där, och det är fastighetsskatten. Den var mycket på tapeten 2006. Det kom en upptaxering 2006, och människors taxeringsvärden ökade, vilket innebar att fastighetsskatten ökade rejält. Det hade varit stigande bostadspriser sedan den senaste upptaxeringen 2003, vilket ledde till att många fick betydligt högre fastighetsvärden och därmed skulle ha fått mycket högre fastighetsskatt. Frågan var oerhört debatterad 2006. Jag ägnade själv mycket tid och kraft i valrörelsen åt att försvara fastighetsskatten. Jag kan notera att vi förlorade valet. Fastighetsskatten avskaffades sedan. Men jag tror inte att det var som var de stora tillskyndarna till det. Det var faktiskt som hade det som vallöfte och som sedan fick med sig de andra borgerliga partierna. Men är fastighetsskatten borta, och det är uppenbart att svenska folket tycker att det är bra. Därför har regeringen inte heller någon som helst avsikt att återinföra fastighetsskatten. Det är viktigt att det finns en legitimitet för skattesystemet. Jag tror att den avskaffade fastighetsskatten har ökat legitimiteten för hela skattesystemet. Däremot delar jag inte uppfattningen att ett avtrappat jobbskatteavdrag skulle minska legitimiteten för skattesystemet. Jag tror att många människor tycker att det är konstigt att personer som har mycket höga inkomster behöver ett jobbskatteavdrag. Jag tror att ett avskaffat jobbskatteavdrag – det handlar om att personer som har mycket höga inkomster inte längre ska få något jobbskatteavdrag – kan öka legitimiteten. Det gör att progressiviteten ökar något i skattesystemet, vilket jag tror att många människor uppfattar som rättvist. 96 (M): Under Alliansens tid vid makten hade en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden, trots dåliga ekonomiska tider. Ungefär 350 000 fler människor kom i arbete. Och vi lämnade den ekonomiska krisen med högst sysselsättningsgrad i EU, trots att vi är ett av de mest handlande och exportberoende länderna och trots att den internationella marknaden i stort sett stod stilla. Jag har några frågor till finansminister . Vilken läxa har hon lärt sig av att av svenska folket tyckte illa om skattesystemet senast hon var ansvarig? Och vilken läxa har hon lärt sig av att inte ens tyckte bra om skattesystemet senast hon var ansvarig? Jag tror att mycket handlar om att svenska folket i grunden tycker att arbete ska löna sig. Det ska vara mer värt att gå upp och arbeta än att befinna sig i en situation där man lever på olika bidrag och transfereringar. Socialdemokraterna öppnar nu för en återgång till ökat utanförskap, höjda ersättningsnivåer, höjda bidrag och höjda skatter på arbete. Jag tror inte, som finansministern, att svenska folket tycker att det är en bra skatteåtgärd att driva ut arbetade timmar ur ekonomin med hårt ideologiserade vänsterförslag. Dessa förslag syftar till att tillfredsställa en opinion i stället för att fylla på statskassan då den avtrappning av jobbskatteavdraget som finansministern föreslår enligt ledande ekonomer inte kommer att leda till några ökade intäkter. Det är inte kärnan i förtroende. Jag tror att kärnan i förtroende är att berätta vad man vill göra, ha goda skäl för det och sedan genomföra det och utvärdera. Visar det sig inte vara bra får man göra om, och om det visar sig vara bra eller tillräckligt bra fortsätter man på det sättet. Finansministern gör något helt annat. Vi ser nu ett omfattande löftessvek från på skatteområdet. I valrörelsen lovade att överskottsmålet skulle ligga fast. Det har stor betydelse för att kunna ha ett jämnt och stabilt skatteuttag av svenska folket. I valrörelsen lovade att inga vanliga inkomsttagare skulle få höjda skatter. ser vi förslag där 1 miljon inkomsttagare får höjda skatter. I valrörelsen lovade att ROT-avdraget inte skulle försämras eller avskaffas. Det kom upprepade löften från Socialdemokraterna om att ROT-avdraget inte skulle försämras. möts vi av nyheten att ROT-avdraget ska försämras kraftigt, från till . Det ska försämras med . Det berättade inte Socialdemokraterna i valrörelsen. , varför berättade du inte för svenska folket i valrörelsen att du skulle försämra ROT-avdraget? har du chansen att svara på den frågan i den här interpellationsdebatten, direkt efter att nyheten har nått oss. Varför berättade du inte i valrörelsen att du skulle försämra ROT-avdraget med ? Det vill vi ha svar på. 97 FINN (M): Jag sa i mitt förra anförande att detta med legitimiteten för skattesystemet är en djupt ideologisk fråga. Då talar finansministern vällovligt om Socialdemokraternas ambition att se till att företag startas, expanderar och anställer. Löntagare ska också få en lön som de kan klara sig bra på. Men man har precis motsatt strategi i sitt politiska handlande. Man höjer ju skatterna för företagare. Bördorna läggs på löntagarna. har även låginkomsttagare ett totalt skattetryck på , om man räknar ihop de direkta och indirekta skatterna. Enda sättet att bli rik för en låg- eller medelinkomsttagare i är att vinna på något spel, typ . I tv-sofforna sitter vi och ser hur någon lycklig människa skrapar fram , och hela svenska folket applåderar. Men om någon låginkomsttagare eller medelinkomsttagare skulle försöka tjäna in de pengarna är där med fogden och plockar dem på pengar . Ingen applåderar för den insatsen, som är mycket mer värdefull än att skrapa en lott. säger: Jag tror inte att man behöver ett jobbskatteavdrag om man tjänar mycket pengar. Nej, det må så vara, men man kanske inte skulle behöva något jobbskatteavdrag om folk inte brandskattades av deras inkomster även i lägre inkomstskikt. Det är här den ideologiska skillnaden ligger. och ser inte detta, och om ni möjligtvis gör det är ni påhejade av de icke reformerade socialisterna i , som ju är totalt blinda inför hur mycket man kan beskatta folk. , när ni tyvärr måste ha en budget tillsammans med , är jag rädd för att det kommer att bli mer av skatteuttag och bördor för svenska folket och för företag. 98 (M):