prot · H3096 · 2015-09-22 00:00:00 — Den har några månader på nacken vid det här laget men har inte kunnat besvaras tidigare. Vi vet nu vilka skatteförslag regeringen gick fram med i budgetpropositionen, och det är väldigt tydligt hur de förslagen slår mot jobben. Det var därför, herr talman, som jag tidigare efterlyste tydliga svar om vilka skattehöjningar som skulle realiseras så att jobb, tillväxt, företag och hushåll inte skulle drabbas av obehagliga överraskningar. Dessa obehagliga överraskningar för hushållen kom i går. Även om finansministern försökte lyfta bort redovisningen från budgetpropositionen blev det tydligt att åtta av tio hushåll nu får försämrade disponibelinkomster i rad av stärkningar av hushållens disponibelinkomster. Det kan vara så att jag har fel här, man det är inte helt otroligt att detta är den första regering sedan 90-talskrisen som orsakar hushållen en försämring av utvecklingen av disponibelinkomsterna. Det är givetvis väldigt allvarligt, herr talman, i ett läge då vi står inför ett behov av att stärka svensk sysselsättning, pressa tillbaka utanförskapet och se till att fler arbeten växer fram. Att minska hushållens möjligheter att känna tillförsikt och framtidstro när den ekonomiska återhämtningen inte vill ta fart fullt ut är en skadlig politik. Detta, herr talman, är inte bara min uppfattning. Regeringens egen industrikansler säger : Jag tycker inte att det är en budget som främjar jobben. Regeringens egen industrikansler fortsätter med att säga att relativt normala löner drabbas, vilket är negativt. Vi ser nu framför oss mycket stora skattehöjningar. Det är skattehöjningar på jobb och tillväxt med som slår mot svenska företags möjligheter att skapa arbete, svenska hushålls möjligheter att känna tillförsikt och mot vår förmåga att stå oss i den konkurrens som råder i omvärlden. Om man ser till de skattelättnader och skatteförändringar som var utlovade från finansministern och regeringen har vi också många svek i budgeten. Det handlar till exempel om pensionärerna, där svekfabriken på slår till igen. Det var oväntat att man ytterligare skulle lägga på bördor på att jobba när människor hade passerat och höjda avgifter för hemtjänst. Med de skatteförändringar som sker ser vi på totalen att pensionärskollektivet nu inte får de förbättringar som det var utlovat. Det blir tvärtom i bästa fall plus minus noll. Det är också oroande att de skatteförslag som regeringen går fram med långsiktigt inte stärker de offentliga finanserna. har till exempel räknat ut att de skattehöjningar som regeringen föreslår på arbetsinkomster för stora grupper inte ger de intäkter som regeringen föreställer sig i sin budgetproposition. sa att regeringen har noll trovärdighet. Riktigt så långt skulle jag inte sträcka mig. Men det är tydligt att denna budget inte stärker motståndskraft och möjlighet skapa jobb och tillväxt. Det hade därför varit bra om vi tidigt och tydligt hade fått en mer uppriktig diskussion om de skattehöjningar som vi nu har framför oss. 35 Finansminister (S): säger att det är första regeringen som lägger fram en budget som minskar en del av hushållens disponibla inkomst. Det kan säkert vara korrekt. Det är också första gången sedan 90-talskrisen som vi har haft en borgerlig regering som har lämnat efter sig stora budgetunderskott. Av de tre möjliga gånger som vi har haft borgerliga regeringar i har de lämnat efter sig stora budgetunderskott som sedan den kommande socialdemokratiska eller socialdemokratiskt ledda regeringen har fått ta tag i. Så är det också den här gången. Därför har regeringen i ett läge där man ärvt stora budgetunderskott, som arbetslösheten är hög och skolresultaten faller snabbare än i något annat jämförbart land, varit tvungen att ta ett fast grepp om statsfinanserna och också sätta in åtgärder för att fler människor ska komma i arbete och för att vända utvecklingen i skolan. För att lyckats med det har regeringen sänkt skatter. bad regeringen om tydliga besked i skattefrågorna. I går lämnade regeringen tydliga besked i budgetpropositionen. 36 (M): Finansminister återkommer ofta till samma talepunkt, som troligtvis är skriven av strateger på . Borgerliga regeringar, mitten-höger-regeringar eller alliansregeringar kör alltid svensk ekonomi i botten. Någon sanning i detta ligger det dock inte. , och – hitta den internationella bedömare som inte berömmer alliansregeringen för hur den hanterade den ekonomiska krisen och för den ekonomiska position som lämnade krisen med! När tillträdde rollen som finansminister hade kanske till och med de starkaste offentliga finanserna i hela EU. Att kalla det för ett misslyckande, en katastrof eller någonting annat, som finansministern gärna återkommer till om de offentliga finanserna, är helt enkelt inte sant. Ifall finansministern likaså går tillbaka till och tittar på de promemorior och budgetar som tidigare socialdemokratiska regeringar har skrivit framgår det väldigt tydligt att den stora kris som drabbade orsakades av en utdragen och slarvig offentligfinansiell politik främst förd av socialdemokrater. Detta har även beskrivit i sina memoarer där han bland annat talar om valfeber. Den valfebern fick även en släng av inför valet, då man utlovade väldigt stora utgifter. ser vi att utgifterna realiseras. Det är drygt 50 miljarder i ökade utgifter. En del av det kan säkert kallas satsningar och investeringar. Men merparten består av att regeringen har tappat kontroll över sig själv och offentliga finanser. Därmed springer nu kostnadsutvecklingen i väg i en lång rad olika ersättningssystem, socialförsäkringssystem och utgiftssystem. Det är oroväckande med en kostnadsutveckling på , skattehöjningar på ungefär 30 miljarder på jobb och tillväxt och en regering som inte vill presentera vad detta betyder långsiktigt för jobben. Den presenterar heller inte någon plan för hur man ska komma till rätta med kostnadsökningarna. I stället säger regeringen på en budgetdag: Det ska vi återkomma till. När ska man återkomma till hur man ska hantera ett lands stora utmaningar om inte när man presenterar en budget? I stället får åtta av tio svenska hushåll försämrad disponibelinkomst till förmån främst för att hantera kostnadsökningar som man inte presenterar någon kontroll över men också för att medvetet bygga ut de bidragssystem som har varit med och orsakat stora utanförskap i . Detta är inte en ansvarsfull politik ifall vi vill vara ett land där alla människor som har arbetsförmåga också får ett jobb att gå till. Det är den gamla politik som bedrevs och och som resulterade i att tappade förmåga att vara det bästa landet eller bland de bästa länderna att vara i. Det resulterade i att så många människor gömdes, dömdes och glömdes i olika system. ser vi att platserna ska bli fler medan regeringens jobbpolitik enligt leder till att 15 000–20 000 arbetstillfällen uteblir. Det vore ansvarstagande av finansministern att presentera åtgärder eller åtminstone en beskrivning av eller ge en antydan till hur kostnadsökningen ska kunna utebli. Annars kommer utanförskapet att växa mycket snabbt framöver. 37 Finansminister (S): har helt rätt i att man inte bara lämnade ett stort budgetunderskott efter sig när man förlorade valet utan också skenande kostnader i flera av de system som fanns. Kostnaderna skenade i assistansersättningen, i sjukförsäkringen och för ROT-avdragen, dock utan att den tidigare regeringen gjorde någonting för att försöka dämpa de kostnaderna. Kostnaderna i sjukförsäkringen ökade dessutom extremt. Där lyckades man öka kostnaderna med som nästan 100 000 människor utförsäkrades ur sjukförsäkringen. Det måste vara rekord i misslyckad politik. tar regeringen tag i detta och en hel del andra åtgärder. Den tidigare regeringen tycks ha haft ett passionerat intresse för att jobba med väldigt dyra och ineffektiva åtgärder. Till exempel tar vi nu bort nedsättningarna av arbetsgivaravgifter för unga. Det var en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Vi tar bort etableringslotsarna, jämställdhetsbonusen och en del andra åtgärder som har varit dyra och ineffektiva. Vi begränsar kostnadsutvecklingen för genom att förändra subventionsgraden i . Vi gör något åt kostnaderna i assistansersättningen genom att ändra uppräkningen. Vi gör något åt kostnaderna vad gäller flyktingmottagandet genom att vi halverar schablonen för ensamkommande flyktingbarn genom att ordna annan form av boende. Därutöver kommer vi att komma med många förslag på åtgärder om sjukförsäkringen. Det kommer regeringen att presentera i närtid. Det var dock inte det som interpellationen handlade om, utan det var om regeringen lämnade tydliga besked i skattefrågor. Det gjorde regeringen i går. 38 (M): Det var tydligt av finansministerns svar att finansministern inte avser att lämna några besked om hur kostnaderna ska kunna minska när det till exempel kommer till sjukförsäkringssystemet. Tvärtom innehåller budgeten förslag som gör att kostnaderna i sjukförsäkringssystemen ökar. När kostnaderna ökar i offentliga finanser återstår bara underskott. har presenterat en budget som har strukturella underskott alla år förutom i budgetperioden. höjs absolut bidrag, och kostnader pressas upp på lånade pengar, för att citera hur finansministern tidigare brukade beskriva det stöd som gavs till svenska arbetstillfällen under den ekonomiska krisen. är det ingen kris längre. Men regeringen lånar pengar för att bygga ut bidragssystemen. Det blir heller inte, som finansministern säger, några tydliga besked om skattehöjningarna. Hur är det till exempel med professor tydliga beskrivningar av att de skattehöjningar som regeringen går fram med på högre inkomster inte leder till några ökade intäkter i offentliga finanser? Rent budgettekniskt, teoretiskt, ramverksmässigt – kalla det vad man vill för hur man räknar – blir det pengar in. Men i verkligheten blir det inte fler pengar in eftersom människor helt enkelt byter bort sin arbetstid mot mer fritid när det inte längre kommer att löna sig att arbeta. När 6 av 10 intjänade kronor ska gå till skatt kommer människor helt enkelt att arbeta lite mindre. Det beskrivs väldigt väl, men finansministern vill inte alls ta det offentligfinansiella ansvaret för detta. Hon låtsas som om pengar som ingen på riktigt tror ska komma in ändå ska komma in i statsbudgeten. 39 Finansminister (S): Det ska bli spännande att följa utvecklingen med arbetade timmar för de personer som kommer att få det avtrappade jobbskatteavdraget. Själv kommer jag att jobba lika många timmar som jag har gjort . Men det ska bli intressant att se om till exempel lämnar in betydligt färre interpellationer efter att ha fått en högre marginalskatt. Det ska vi följa noggrant, och det gäller också de andra riksdagsledamöterna. Kommer deras arbetsintensitet vad gäller interpellationer att förändras med skatteförändringen? Jag ser fram emot fortsatta debatter i ämnet. Frågan handlade om huruvida regeringen lämnade tydliga besked. Ja, vi har lämnat tydliga besked. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:724 om tydlig minskning av arbetslösa ungdomar 40 Finansminister (S): har frågat mig om jag inte kan avvakta med slopandet av den reducerade socialavgiften för ungdomar tills andra effektiva åtgärder för unga med svag anknytning till arbetsmarknaden har identifierats. Precis som konstaterar visar resultaten i IFAU:s utvärdering att de nedsatta socialavgifterna för unga är en kostnadsineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. Såväl , , som Arbetsförmedlingen delar IFAU:s slutsats att nedsättningen är ineffektiv. En åtgärd som kostar tycks alltså inte ha hjälpt de unga som är i störst behov av stöd. Det är just därför regeringen slopar nedsättningen. I stället satsar regeringen på riktade åtgärder till de unga som är i störst behov av stöd genom exempelvis utbildningskontrakt, traineejobb och fler komvuxplatser. Genom att i stället rikta åtgärderna mot de ungdomar som har problem att etablera sig kommer regeringens politik att bidra till en minskad arbetslöshet. Eftersom politiken för att minska ungdomsarbetslösheten läggs om i en mer ändamålsenlig riktning finner regeringen ingen anledning att avvakta med återställningen av de nedsatta socialavgifterna. Mot bakgrund av att den förra regeringen lämnade efter sig det största underskottet sedan 90-talskrisen är det dessutom viktigt att nya reformer nu finansieras fullt ut. 41 (M): Inget land i Europeiska unionen hade starkare offentliga finanser än vad hade när Alliansen frånträdde regeringsmakten – inget annat land! hade de starkaste eller bland de absolut starkaste offentliga finanserna i hela Europeiska unionen. Jag säger detta för att finansministern återkommer till det här . Jag vill tydligt fråga finansministern vad hon menar. Jag upprepar från interpellationssvaret: Precis som konstaterar visar resultaten i IFAU:s utvärdering att de nedsatta socialavgifterna för unga är en kostnadsineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. Finansministern inleder alltså med orden ”precis som konstaterar”. Jag undrar helt enkelt, : Var någonstans konstaterar jag detta? Vi har vant oss vid en finansminister som sviker olika typer av löften. och skulle inte försämras. Det har försämrats. Finansministern beskrev det i går som att det rådde kaos i svenska offentliga finanser 2014, när , och menar att vi hade bland de starkaste offentliga finanserna. Vi har hört beskriva att överskottsmålet ligger fast och att det ska vara en viktig styråra för den socialdemokratiska politiken. ska överskottsmålet både utredas och avskaffas. Vi har hört finansministern beskriva hur bensinskatten inte ska höjas. Vi har hört hur finansministern beskriver att vanliga inkomsttagare inte skulle få någon inkomstskattehöjning. vet vi att mer än 1 miljon vanliga inkomsttagare får denna skattehöjning. Listan kan göras lång över uttalanden som inte alls har haft den betydelse som man kan tro att de har, nämligen såsom orden sägs. Vi vet också att regeringen och får stark kritik. Det ser man om man läser igenom de remissyttranden som återfinns i budgetpropositionen från Arbetsförmedlingen, , , och . Det handlar antingen om att effekter av politiken inte beskrivs ordentligt eller om att offentligfinansiella effekter inte beskrivs ordentligt eller helt enkelt om att det inte beskrivs hur åtgärderna kommer att fungera i verkligheten eller påverka de människor som är berörda av dem. Jag efterlyser ändå att finansministern inte citerar hur som helst eller tillskriver sina motdebattörer vilka åsikter som helst. Därför undrar jag, : Var någonstans skulle jag ha hävdat eller påstått de här sakerna? 42 Finansminister (S): har helt rätt. Det han skriver i interpellationen är att rapporten visar att tre grupper av ungdomar har svårt med etableringen på arbetsmarknaden. Du skriver inte rakt av att man visar att just det här inte har haft någon effekt på de här grupperna. Däremot har det gjort just att de grupperna har mycket svårt med etablering. Jag tycker att har rätt; jag kunde ha citerat honom på ett bättre sätt. Däremot visar rapporten just att detta är en dyr och ineffektiv åtgärd som inte hjälper de ungdomar som har det svårast på arbetsmarknaden. Det är därför regeringen nu sätter in åtgärder just för den grupp av ungdomar som har det allra svårast att komma in, och det är ungdomar som inte har gymnasieutbildning. För dem föreslår nu regeringen ett utbildningskontrakt som är en ny åtgärd som vi aldrig har prövat tidigare i . Däremot har man med stor framgång gjort det i . Den åtgärden innebär att ungdomar som inte har gymnasieutbildning får ett stöd för att de ska kunna ta denna utbildning. Det handlar om att möta personen och ungdomen där den befinner sig. Man kan kombinera detta med utbildning och med jobb, man kan studera på folkhögskola och man kanske kan pröva att kombinera utbildning med praktik. Det handlar om att möta den unga personen där den befinner sig för att den ska klara sin gymnasieutbildning. Det här är inte bara ett erbjudande, utan det ska också vara ett krav för att man ska kunna få ersättning av samhället. Det är ett utbildningskontrakt som innebär både möjligheter och tydliga krav. Det är ett väldigt bra förslag, och detta har fungerat bra i . Jag har så svårt att förstå varför är motståndare till förslaget. 43 (M): Jag välkomnar satsningar på utbildning och satsningar på utbildningar för de ungdomar som har det tuffast på arbetsmarknaden. ska vara ett land där vi investerar i människors kunskap för att kunna ha ett samhälle som håller ihop och där alla människor har goda möjligheter att bygga sig en bra tillvaro. Jag undrar ändå hur finansministern resonerar kring inträdet på arbetsmarknaden och hur man ska få sitt första jobb i . Vi har sett en utveckling där sammansättningen av de människor som befinner sig i utanförskap har ändrats i relativt snabb takt. När Alliansen tillträdde 2006 fanns bland annat problemet från tidigare regeringar med att var tionde person i arbetsför ålder var förtidspensionerad. Förtidspensionering användes som ett verktyg för att maskera arbetslöshet och fixa till statistiken. Så ser det inte längre ut, herr talman. Siffrorna har pressats tillbaka. Likaså har vi sett att andelen arbetslösa bland äldre har krympt kraftigt. Andelen arbetslösa bland medelålders eller lite äldre personer som är väletablerade i har också minskat. Däremot ser vi hur problemen för ungdomar består. Vi vet också hur problemen för utrikes födda har tilltagit när det gäller att ta sig in. Svensk arbetsmarknad är en kombination av många saker som kan göra det svårt att komma in. Bidrag och ersättningar är relativt höga i jämfört med andra länder. Arbetsmarknadsregleringarna sticker kanske inte ut som de hårdaste, men vi tillhör ändå de länder som har relativt hårda regleringar på området. Lönestrukturen är sammanpressad i , och skatterna på de låga inkomsterna är bland de högsta i världen. Det finns givetvis inte en åtgärd att vidta, fru talman, för att ändra på detta. Det krävs en kombination av åtgärder. Vi har föreslagit ett antal sådana för att göra det enklare att komma in på arbetsmarknaden med starkare drivkrafter för att arbeta. Vi vill ta ned trösklarna till att få det första jobbet för att kunna bryta det utanförskap som finns. Jag har en fråga till finansministern. av de unga människor som ännu inte har något jobb har heller aldrig haft något jobb. Här handlar det alltså inte om att hjälpa människor tillbaka in i arbete. Jag skulle vilja veta lite om hur finansministern ser på de andra förslagen. Utbildning i all ära – det är bra. Där kan man i huvudsak vara överens; det är självklart att det behövs. Men det behövs också åtgärder för dem som har en utbildning eller för dem som mer än någonting annat bara vill ha ett jobb. Vi har till exempel föreslagit att yrkesintroduktionsanställningar kan användas bredare, där man inte behöver ett kollektivavtalskrav. Man kan då mycket enklare gå in på vilken arbetsplats som helst och få en yrkesintroduktion och därmed en väg in på arbetsmarknaden. Svensk arbetsmarknad fungerar väl, fru talman, i den bemärkelsen att de allra flesta, när de väl kommit in, får en god löneutveckling och en möjlighet att lära sig och att förbättra sin position. Om jag vore finansminister, fru talman, skulle jag därför inte vara så rädd för att sänka trösklarna till jobb och för att göra den här typen av breddning. Jag kan vara helt överens med finansministern om att det är viktigt med satsningar på skolan, men man måste också orka göra någonting för dem som skolan inte är en lösning för och som därför behöver få en plats i arbetslivet. Därför undrar jag, finansministern, om regeringen kan se över möjligheten till en bredare yrkesintroduktion där kollektivavtalskrav inte längre än nödvändigt. 44 Finansminister (S): Det är märkligt att säger att man gärna vill satsa på att ungdomar ska få utbildning som han säger nej till det fantastiska förslag vi har för just det. Den nuvarande regeringen stödde den tidigare regeringen i att kunna använda yrkesintroduktion. Det skrevs avtal, och man kom överens med arbetsmarknadens parter. Vi tycker att det är en bra idé, och vi stöder det. Sedan har det tyvärr inte blivit särskilt många yrkesintroduktionsjobb, och där tror jag säkert att både vi från regeringens sida och oppositionen kan göra mer reklam när vi är ute och träffar olika företag. Att inte kräva kollektivavtal är jag däremot oerhört skeptisk till. Jag tror heller inte att det är någonting som en del av de parter som ska vara med och teckna avtal om yrkesintroduktion tycker är särskilt intressant. Kollektivavtalen är en viktig del av svensk arbetsmarknad. Om en stor del av den svenska arbetsmarknaden inte har kollektivavtal, ja, då riskerar det som gärna kallar för sänkta trösklar att i praktiken betyda sänkt lön. Det tycker inte jag är bra, och jag tror att det finns en stor ideologisk skillnad i just det avseendet mellan och Socialdemokraterna. På regeringens åtgärdslista inom 90-dagarsgarantin finns också traineejobben. I går fick faktiskt den första personen ett traineejobb. Hon heter , och hon blev därigenom historisk. Så här säger hon: ”vet jag vad jag vill och har fått en möjlighet att jobba som jag får studera. Få en bättre ekonomi och kunna skapa en buffert för framtiden.” Storleende chefer på äldreboendet säger: ”Det känns verkligen roligt att vi lyckats få det här så snabbt i hamn.” Arbetsförmedlingen som har jobbat fram det här säger: ”Det känns skönt att vi äntligen fått två nya välbehövliga verktyg, traineejobben och utbildningskontrakt, för att hjälpa unga vuxna.” Äntligen börjar alltså regeringens politik ge avtryck också i verkligheten, även om det blev ett halvårs försening. Den här tjejen är den första av en lång rad ungdomar som får möjlighet att få sitt första jobb – precis det som tycker är viktigt. Jag tycker att det är viktigt att alla ungdomar får ett första jobb, och traineejobben kommer för många ungdomar att vara en sådan väg. Därutöver behöver vi naturligtvis på olika sätt skapa möjligheter för ungdomar att komma in i arbetslivet. 45 (M): Det är bara att gratulera till jobbet, kanske till och med det första jobbet! Alla jobb är bra, och alla människor som vill och kan arbeta ska också ha ett arbete att gå till. Det var förstås också en lycklig omständighet att detta inträffade just för budgetpropositionens avlämnande. Men en mindre lycklig omständighet denna dag var ju att även om en person har fått ett traineejobb blir det som bedömer kostar 20 000 ungdomsjobb också verklighet. Det är klart att ett arbete jämfört med 20 000 förlorade arbeten för ungdomar väger lätt, och detta som regeringens egen industrikansler konstaterar att finansministerns budget inte är någon budget för jobb utan tvärtom en budget där skatterna på arbete höjs, vilket är skadligt för människors möjligheter att komma i arbete. Det är beklagligt att finansministern slår igen dörren för en massa ungdomars möjligheter att jobba på en lång rad företag runt om i . Regeringen klamrar sig fast vid kollektivavtalskravet, fast vi vet att sex av tio ungdomar som står utan arbete ännu inte ens har varit inne på arbetsmarknaden. Men regeringen vill ändå inte vända på alla stenar och vända sig till alla företag i och fråga vilket ansvar de kan ta, utan företaget måste vara godkänt av eller fackföreningsrörelsen för att få vara med och bidra. I det här läget tror jag att det är många i som vill öppna sina hjärtan och hjälpa till, både när det gäller ungdomar och människor som har sökt sig hit. Att då ligga kvar i ett system där alla inte kan vara med och bidra regelmässigt tror jag är olyckligt, och jag hade önskat att finansministern i ljuset av det som sker i vår omvärld och här i , med många unga som inte kommer in på arbetsmarknaden, kunde ha tänkt sig en lite mer modern och flexibel lösning på detta.