prot · H30938 · 2015-12-03 00:00:00 — Det innebär i praktiken att när skadefallet inträffar som reserven kan användas till plockas de pengar ut som man inte har betalat skatt för och ersätter kunderna. Det blir alltså en kostnad i bolaget. Den är avdragsgill i verksamheten. Det innebär att som kostnaden uppstår lyfts uttaget ur reserven som en intäkt. Därmed blir det en beskattning av det belopp som har satts av tidigare. Det är precis så den reserven ska användas. Vid avsättning till periodiseringsfonder finns en förutbestämd regel för när de ska lösas upp. Det är inte för ett specifikt tillfälle, utan det är fråga om en hårt och strikt reglerad ordning för hur periodiseringsfonder ska upplösas. De har ingenting med specifika händelser att göra. Det är en ren resultatutjämningsfråga som används för att få en jämnare beskattning i företaget. Det är en viktig funktion, men den har ingenting att göra med säkerhetsreservens förutsättningar och funktioner att göra. 144 (S) replik: Jag reagerade därför att jag hörde säga att säkerhetsreserven är skattefri. Men då var det väl en felsägning. Vi kan titta i protokollet. Det handlar om den grundläggande inställningen. Det är bara att läsa i betänkandet, nämligen att försäkringsföretagen har en extra reserveringsmöjlighet genom säkerhetsreserven. Den utgör ett komplement till de försäkringstekniska skulderna och syftar också till att utjämna ett skadeförsäkringsföretags stora resultatvariationer . Det är samma syfte som periodiseringsfonder har. Det är väl uppenbart. Vi tycker att när ett försäkringsbolag som har en skattekredit upphör att vara försäkringsbolag ska pengarna betalas in bums. Det är vår ståndpunkt. 145 (SD) replik: Det finns något slags teoretisk likhet mellan funktionerna i och med att det finns obeskattade avsättningar som sedan kan tas upp till beskattning när de används. Periodiseringsfondens funktion är allmän, och säkerhetsreserven är specifik. Därmed blir det helt olika förutsättningar. Att tvinga ett skadeförsäkringsbolag i obestånd, som drivs av en konkursförvaltare, att direkt skatta av sina avsättningar i säkerhetsreserven innebär att man utsätter försäkringsbolagets kunder för fara eftersom det kanske inte finns pengar att betala ut i ett skadeärende i det läget. I det fallet drivs verksamheten vidare precis som tidigare men i konkursförvaltarens regi. Då minskar konkursförvaltarens möjligheter att få till ett bra avslut och sälja verksamheten. Det skadar försäkringstagarna ytterligare. Om konkursförvaltaren får möjlighet att sälja bolaget till en annan aktör – man kanske delar upp det i delar – finns ju försäkringsavtalen kvar. Det slår också mot försäkringstagarna genom att man tvingas ta bort den säkerhetsreserv som är uppbyggd för att klara av att hantera de avtal som man har tecknat för kunderna. För kundernas bästa måste man ha kvar det här. 146 (S) replik: I slutändan är frågan i så fall om det är staten som ska stå för de förlusterna. Det anser inte vi. Om ett sakförsäkringsbolag skulle gå i konkurs och delar av verksamheten skulle köpas upp av någon annan med försäkringstillstånd som driver verksamheten vidare kan ju den nya ägaren använda säkerhetsreserverna genom att öka sina i förhållande till vilken omfattning det är på de avtal som man köper. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Vissa frågor på området för indirekta skatter Vissa frågor på området för indirekta skatter betänkande 2015/16:SkU13 Vissa frågor på området för indirekta skatter (prop. 2015/16:19) 147 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 1 i skatteutskottets betänkande SkU13 Vissa frågor på området för indirekta skatter. Propositionen behandlar totalt ett tiotal olika förslag om lagändringar avseende indirekta skatter. De flesta av förslagen har vi inga större invändningar mot, utan vi ställer oss bakom de förslag som anförs i betänkandet. Vår reservation rör tre punkter där vi menar att det finns goda skäl att avslå betänkandets förslag. I stället lämnar vi alternativa förslag till ändringar i dessa tre avseenden. Den första och viktigaste av de punkter vi har synpunkter på handlar om den så kallade uttagsbeskattningen, det vill säga propositionens punkt 7. Uttagsbeskattningen är en märklig tanke och i grunden en orättfärdig extrabeskattning av företag som väljer att bedriva olika verksamheter i ett och samma bolag i stället för att köpa tjänster av externa bolag. Det finns många goda skäl att vilja hantera sina verksamheter på detta sätt, inte minst att skapa en rationell organisation där man kan använda sin personalstyrka på ett optimalt sätt. Det är därför en irrationell och kontraproduktiv regel att bestraffa dessa företag med en skattekostnad som inte är relevant. Argumentationen kring uttagsbeskattningen brukar handla om att det skulle vara orättvist att inte betala moms på egna insatser i förhållande till att tvingas betala moms på köpta tjänster. Om man skulle hårdra frågan skulle det leda till en fullständigt ohållbar serie av momstaxeringar inom varje företag som inte är momsredovisningsskyldigt. Det skulle bli en helt ohållbar situation om momstaxering skulle börja ske mellan alla tänkbara tjänster och funktioner med samma utgångspunkt i ett och samma företag. Jag tror inte att någon vill ha en sådan ordning, för det skulle bli totalt kaos. Den svenska mervärdesskattelagen undantar kommuner från denna uttagsbeskattning, vilket i sig snedvrider konkurrensen mellan privata och kommunala fastighetsägare. Vissa frågor på området för indirekta skatter Staten undantas dock inte. Det beror på att man när man instiftade den här lagen inte ansåg att det hade någon verkan, då kompensationssystemet för mervärdesskatt för staten gör att staten inte belastas med momskostnaden. Det har dock visat sig att uttagsbeskattningen inte omfattas av definitionen av ingående skatt, vilket medför att staten i just detta avseende drabbas av momskostnaden om man har egen anställd personal. Detta anser regeringen är en orättvisa gentemot staten i förhållande till kommunerna, som är undantagna. Det som gör detta förslag från regeringen ologiskt och felaktigt är att man inte har samma resonemang för privata aktörer. Man kan därav dra slutsatsen att regeringen bara har omsorg om statens ekonomi och blundar för att privata bolag får samma problem som staten i detta fall. Det är, herr talman, ett kortsynt och allvarligt företagsfientligt misstag. menar att uttagsbeskattningen av fastighetstjänster utgör en felaktig extrabeskattning som skadar företag som har en större ambition med sin verksamhet. I mervärdesskattedirektivet – 2006/112/EG, artikel 27 – fastställs en rätt för medlemsstaterna att införa en sådan uttagsbeskattning. Det finns däremot ingen skyldighet att göra så enligt direktivet. måste se till svenska företags bästa och därför använda lagstiftningen för att skapa så bra förutsättningar som möjligt inom de ramar som finns. Det innebär bland annat att onödiga pålagor bör avskaffas. Uttagsbeskattningen är definitivt en sådan. Den bör avskaffas helt. Vi uppmanar därför regeringen att skyndsamt återkomma med ett förslag om att helt avskaffa uttagsbeskattningen för samtliga aktörer och situationer. Det andra förslaget vi har synpunkter på är propositionens punkt 5, som behandlar vissa förhållanden vid tillfällig omsättning av nya transportmedel. Vi ställer oss i stort sett bakom de förslag som regeringen lägger fram på denna punkt, förutom frågan om förseningsavgift vid för sent inlämnade frivilliga deklarationer. Det här är en mycket märklig historia – för att man inte lämnar in en frivillig deklaration ska man få en förseningsavgift. Det borde inte vara svårt att se att man borde plocka bort de här tokigheterna. Vi instämmer i att en förseningsavgift inte ska tas ut men menar att regeringens resonemang innebär att det skulle kunna förekomma i andra sammanhang, inte minst om det avser juridiska personer. Regeringen bör ta tillfället i akt att införa en generell regel om att förseningsavgifter inte ska kunna tas ut för frivilliga dokument som lämnas in för sent till skattemyndigheten eller andra myndigheter. har i sitt remissvar påpekat följande: ”… att ansökan om återbetalning är en rättighet för den enskilde och att lämnandet av deklaration därmed är frivilligt. föreslår därför att förseningsavgift inte ska tas ut.” Regeringen måste ta fasta på detta och införa en generell regel om att så ska vara fallet. Vår tredje punkt är punkt 12 i propositionen. Där föreslår regeringen att den så kallade slussningsregeln, som innebär en möjlighet till utjämning av utgående skatt i svenska koncerner, ska avskaffas. Denna möjlighet har ifrågasatts av HD med utgångspunkt från EU:s mervärdesskattedirektiv. Vissa frågor på området för indirekta skatter Regeringen vill nu avskaffa slussningsregeln utan att kompensera företagen för de kostnader det kommer att innebära. och har därför föreslagit att slussningsregeln ska vara kvar till dess att bestämmelserna om gruppregistrering har utretts och aktuella brister åtgärdats. Detta är en mycket rimlig ansats som vi ställer oss bakom. Det nuvarande förslaget skapar oro och ökade kostnader för företagen – kostnader som i slutändan kommer att lastas över på konsumenterna. Det är inte acceptabelt. 148 (S): Jag yrkar bifall till förslaget i det betänkande vi har att behandla , Vissa frågor på området för indirekta skatter. Det sker ganska frekvent att skatteutskottet gör mindre förändringar av skattelagarna i takt med att rättsläget och omvärlden förändras, inte minst när det gäller felaktigheter och sådant som kan användas på ett felaktigt sätt i förhållande till skattelagarnas andemening. Vi anser att regeringen på ett föredömligt sätt har argumenterat för de olika delarna. Bakgrunden är påpekanden från och domstolsutslag i . Naturligtvis spelar också in när det gäller slussningsregler. I många av de här frågorna görs det ett gediget utredningsarbete. Det remitteras och övervägs. Det är klart att det under remisser kan finnas en och annan åsikt om det ena eller det andra. Vi har bakom det här betänkandet ett i stort sett enigt utskott. Det är endast som har en avvikande mening, och de har det på områden som regeringen egentligen inte föreslår någonting på. Jag menar att flera av de förslag som finns i reservation passar bättre under allmänna motionstiden och i budgetbehandlingen. Vi behandlar till exempel inte frågan om uttagsbeskattning på fastighetstjänster generellt utan bara frågan om huruvida staten ska ha ett undantag eller ej. Vad gäller slussningsregeln är bedömningen att vi inte kan ha kvar den, och därför föreslår vi att den avskaffas. Inte bara i detta betänkande utan genomgående säger att de vill avlasta företagen skattekostnader och att det på ett naturligt vis skulle vara företagsfrämjande. Jag tror att det är en farlig väg. Jag kan dock förstå att måste minska statens utgifter rejält. Det är väl i det skenet vi ska se förslagen om att minska stödet till kommuner och landsting med 90 miljarder. Min hemkommun skulle förlora 2 miljarder, vilket betyder att ett tusental kommunalanställda i förskolor, äldreomsorg och annat skulle behöva sägas upp. På plussidan kan med flera säga att de sänker skatterna och släpper igenom fler undantag för företag. Vissa frågor på området för indirekta skatter Det är olika politik, och på detta sätt visar man var man står och vad man vill med sin politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:60 om regeringens hantering av risker i statliga bolag Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna skrivelse skulle förlängas till och med . § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:402 Vattendirektivet av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:403 Finansministerns och regeringens åsikt om hushållsnära tjänster av (M) till finansminister (S) 2015/16:404 Våld och trakasserier på asylboenden av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:326 av läkemedel av (M) till statsrådet (S) 2015/16:335 Vårdens medarbetare under stort tryck av (M) till statsrådet (S) 2015/16:341 Väntetider för abort av (M) till statsrådet (S) 2015/16:348 Lagrådets yttrande över ändring i hälso- och sjukvårdslagen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:355 Kommunernas handlingsplaner mot våldsbejakande extremism av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:349 Prostitution på HVB-hem av (M) till statsrådet (S) 2015/16:354 Införandet av elpistoler som en del av polisens utrustning av (M) till statsrådet (S) 2015/16:351 Polisbrist i terrorismens fotspår av (SD) till statsrådet (S) 2015/16:352 Konkreta förslag för ökad tillsyn av (M) till statsrådet (S) 2015/16:360 Danskt samarbete av (MP) till statsrådet (S) 2015/16:358 Rundabordssamtal om piratkopiering av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:357 Förverkligande av den blocköverskridande överenskommelsen om utvidgat RUT-avdrag av (M) till finansminister (S) 2015/16:356 Patienter som dör i onödan av (M) till statsrådet (S) 2015/16:363 mest onödiga utredning av (M) till statsrådet (S) 2015/16:364 Språkkravet på svenskflaggade passagerarfartyg av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:362 Socialförsäkringar för företagare av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:361 En sjukvård som fokuserar effektivt på patienten av (M) till statsrådet (S) 2015/16:377 Vad regeringen vill med kärnkraften av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:365 Vårdskador vid självmord av (V) till statsrådet (S) 2015/16:366 stöd till Daesh av (SD) till utrikesminister (S) 2015/16:367 Tillstånd för C/D av (L) till försvarsminister (S) 2015/16:368 Tillfälliga boenden för ensamkommande flyktingbarn av (M) till statsrådet (S) 2015/16:370 Höjd arbetsgivaravgift för unga av (M) till finansminister (S) 2015/16:369 Höjd löneskatt för äldre av (M) till finansminister (S) 2015/16:371 Statliga myndigheter som framtida arbetsgivare av (S) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:373 Bluffuniversitet i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:376 Ökade incitament för att stimulera till snabbare avklarade studier av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:375 Svenska träskyddsnäringens konkurrenskraft av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:374 Ämnet geologi i såväl som gymnasiet av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:372 Jägarnas tillgång till rätt vapen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:379 EU:s äventyrande av sportskyttet av (M) till statsrådet (S) § 16 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer betänkande 2015/16:SfU4 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (SD) replik 5 (C) replik 6 (SD) replik 7 (C) replik 8 (V) 9 (SD) replik 10 (V) replik 11 (SD) replik 12 (V) replik 13 (L) 14 (V) replik 15 (L) replik 16 (V) replik 17 (L) replik 18 (KD) 19 (V) replik 20 (KD) replik 21 (V) replik 22 (KD) replik 23 (S) 24 (M) replik 25 (S) replik 26 (M) replik 27 (S) replik 28 (V) replik 29 (S) replik 30 (V) replik 31 (S) replik 32 (SD) replik 33 (S) replik 34 (SD) replik 35 (S) replik 36 (KD) replik 37 (S) replik 38 (KD) replik 39 (S) replik 40 (MP) 41 (M) replik 42 (MP) replik 43 (M) replik 44 (MP) replik (forts. § 5) 47 Klimat- och miljöminister (MP) 49 Klimat- och miljöminister (MP) 50 (SD) 51 Klimat- och miljöminister (MP) 52 (SD) 53 Klimat- och miljöminister (MP) Förhandlingarna om avgasutsläpp från bilar 54 (C) 55 Klimat- och miljöminister (MP) 56 (C) 57 Klimat- och miljöminister (MP) Arbetet för minskade klimatutsläpp 58 (S) 59 Klimat- och miljöminister (MP) 60 (S) 61 Klimat- och miljöminister (MP) 62 (M) 63 Statsrådet (MP) 64 (M) 65 Statsrådet (MP) Utfasning av miljöskadliga subventioner 66 (V) 67 Klimat- och miljöminister (MP) 68 (V) 69 Klimat- och miljöminister (MP) 70 (L) 71 Klimat- och miljöminister (MP) 72 (L) 73 Klimat- och miljöminister (MP) 74 (S) 75 Närings- och innovationsminister (S) 76 (S) 77 Närings- och innovationsminister (S) Vattendirektivet och de mindre vattenkraftsproducenterna 78 (KD) 79 Klimat- och miljöminister (MP) 80 (KD) 81 Klimat- och miljöminister (MP) Det ekonomiska stödet till regionala flygplatser 82 (M) 83 Statsrådet (S) 84 (M) 85 Statsrådet (S) 86 (SD) 87 Klimat- och miljöminister (MP) 88 (SD) 89 Klimat- och miljöminister (MP) 90 (S) 91 Försvarsminister (S) 92 (S) 93 Försvarsminister (S) 94 HANS (M) 95 Närings- och innovationsminister (S) 96 HANS (M) 97 Närings- och innovationsminister (S) 98 BORIANA (M) 99 Klimat- och miljöminister (MP) 100 BORIANA (M) 101 Klimat- och miljöminister (MP) 102 (S) 103 Statsrådet (S) 104 (S) 105 (KD) 106 Klimat- och miljöminister (MP) 107 (KD) 108 Klimat- och miljöminister (MP) Omställning till en fossilfri fordonsflotta 109 (M) 110 Statsrådet (S) 111 (M) 112 Statsrådet (S) § 5 (forts. från § 3) Migration (forts. SfU4) 114 (SD) replik 115 (MP) replik 116 (SD) replik 117 (MP) replik 118 (V) replik 119 (MP) replik 120 (V) replik 121 (MP) replik 122 (KD) replik 123 (MP) replik 124 (KD) replik 125 (MP) replik 126 (C) replik 127 (MP) replik 128 (C) replik 129 (MP) replik (Beslut fattades under § 8.) § 6 Internationell samverkan betänkande 2015/16:UU1 130 (M) 131 (C) replik 132 (M) replik 133 (C) replik 134 (SD) 135 (L) 136 (KD) (forts. § 9) § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU7 Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt SkU9 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton SkU10 Vissa frågor om behandling av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt § 8 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU4 Utgiftsområde 8 Migration § 9 (forts. från § 6) Internationell samverkan (forts. UU1) 137 (S) (Beslut skulle fattas .) § 10 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer betänkande 2015/16:CU9 138 (S) 139 (M) 140 NOOSHI DADGOSTAR (V) (Beslut skulle fattas .) § 11 Beskattning av säkerhetsreserv betänkande 2015/16:SkU8 141 (SD) 142 (S) 143 (SD) replik 144 (S) replik 145 (SD) replik 146 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 12 Vissa frågor på området för indirekta skatter betänkande 2015/16:SkU13 147 (SD) 148 (S) (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015