prot · H30936 · 2015-12-01 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. § 2 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i kulturutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald –till § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:7 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från näringsutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:221 Interpellation 2015/16:221 Ökad konkurrens på järnvägen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:222 Interpellation 2015/16:222 Alkobommar i hamnar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:226 Interpellation 2015/16:226 Arbetets påverkan på pensionen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:229 Interpellation 2015/16:229 Bidragsmiljoner för att minska sjukfrånvaron av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2015/16:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd 2015/16:KU1 Utgiftsområde 1 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU5 Anläggningsbesked för biodrivmedel 2015/16:SkU7 Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt 2015/16:SkU9 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton 2015/16:SkU10 Vissa frågor om behandling av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos 2015/16:SkU11 Informationsutbytesavtal med 2015/16:SkU12 Informationsutbytesavtal med 2015/16:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt § 6 Svar på interpellation 2015/16:204 om överprövning av åtgärdsprogrammen 1 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig om regeringen avser att göra en överprövning av de föreslagna åtgärdsprogrammen och om jag är beredd att skjuta på besluten så som vattendelegation har hemställt om. Regeringen fattade beslut om att regeringen avser att pröva förslagen till åtgärdsprogram för perioden –2021. för vattendistrikt gjorde en hemställan om att bland annat få flytta fram datumet för att fastställa åtgärdsprogrammen –2021 med . I regeringens beslut tydliggörs att denna hemställan aktualiseras först om regeringens prövning leder till att vattenmyndigheterna ska fastställa åtgärdsprogrammen. Enligt ska åtgärdsprogrammen fastställas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringens beslut innebär att regeringen har tagit ställning till prövningen av vilka åtgärdsprogram som ska gälla för perioden –2021. Det betyder att så länge som regeringens prövning pågår ligger uppgiften att pröva åtgärdsprogrammen inte på vattenmyndigheterna. Regeringens beslut innebär alltså ett avsteg från det som regeringen föreskrivit om i förordningen om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Vattenmyndigheterna kan alltså lugnt avvakta regeringens kommande beslut. Regeringens prövning kan komma att leda till att regeringen fastställer ett eller flera av åtgärdsprogrammen eller delar av programmen eller beslutar att någon myndighet ska göra det. Jag har förstått att det hos vattenmyndigheterna har pågått ett arbete med att ta fram ett nytt beslutsunderlag. Det underlaget har getts in till . Ytterligare kompletteringar kan dock komma att krävas. Vattenmyndigheternas fortsatta arbete är viktigt för den prövning som regeringen nu ska göra. 2 (M): Jag tackar för svaret. Det som statsrådet säger är riktigt: som jag lämnade in den här interpellationen hade regeringen möte kl. 9 . Men det är ändå bra, för då får vi en möjlighet att debattera frågan här. Att regeringen dröjde så länge med att fatta beslutet att göra en överprövning skapade en stor oro. Som statsrådet sa hemställde en av vattendelegationerna hos regeringen om att få skjuta på beslutet. fick jag svar från statsrådet på en skriftlig fråga. I svaret stod det att regeringen beredde ärendet. Men inte förrän kom beslutet. Det är lite onödigt långt. Såväl myndigheter, till exempel , som ett stort antal kommuner har begärt en överprövning. har i flera debatter här i kammaren sagt att det ska finnas beslut och att regeringen ska återkomma . är i och för sig , men ganska långt efter. skickade Miljö- och ut en remiss till kommunerna med flera med sitt ändrade yttrande och frågan om man kvarstod vid sina yrkanden om en överprövning. Remissen kom , och skulle svaren vara inne. Åtgärdsprogrammen är väldigt omfattande, och det krävs att en avvägning görs mellan olika samhällsintressen vad avser kostnader, effekter, konsekvenser och inte minst finansiering. Vårt jordbruk är hårt konkurrensutsatt. Om vi i antar regler som ytterligare försvårar för jordbruket har vi snart inget jordbruk kvar. Det är viktigt att svenska lantbrukare inte tvingas till fördyrande åtgärder mer än våra grannländer, för då tappar vi ytterligare konkurrenskraft. När vi i miljö- och jordbruksutskottet träffade de fem vattendelegationerna ställde jag en fråga om hur mycket kontakt man hade med andra länder i arbetet med att implementera de här reglerna. Det visade sig av svaren att det inte var mycket kontakt man hade haft. Det hade varit lite kontakt med uppe i , men inte särskilt mycket annars. beslutade att skjuta fram beslutet . De antog också ett antal lättnader för skyddszoner med mera. ”Ytterligare kompletteringar kan dock komma att krävas”, säger i sitt svar. Ska jag tolka det som att statsrådet är beredd att skjuta på beslutet? Det var den andra av de två frågorna i min interpellation, och den första är redan besvarad. 3 Klimat- och miljöminister (MP): Jag har inte bara i svar på skriftliga frågor från riksdagsledamoten utan också i ett flertal interpellationsdebatter gjort tydligt att i och med att överprövning begärdes för regeringen kommer regeringen också att titta på frågan. Regeringen bereder ärendet. Sedan var det väl lite olika meningar mellan myndigheter och om huruvida det behövdes ett formellt beslut om att regeringen ska pröva ärendet eller om det var uppenbart redan av det att vi bereder de ärenden som hänger med att detta har överklagats och lämnats över till regeringen. Men jag är glad att myndigheterna och nu är överens om att det här ligger på regeringens bord och att regeringens prövning är möjlig i de breda delarna när det gäller både helheten och delarna och när det gäller att helheten eller delar kan komma att föras tillbaka. Det beslutsunderlag som har processats har också förändrats så att det inte är de ursprungliga förslagen till åtgärdsprogram för vatten som är på bordet utan processade förslag som har tagit många steg framåt, inte minst i dialogen och kontakterna mellan parterna, vilket jag uppskattar och vilket också varit regeringens intention i detta ärende. Vi ser ju att ett starkt vattenarbete är väsentligt för samhället i stort men också för jordbrukarna. Det är den kvalitet vi har på vattnet i som bestämmer vilken produktionskvalitet vi kan ha på livsmedel och vilket livskraftigt jordbruk vi kan ha . Det här är i stora delar ett gemensamt ansvar och ett gemensamt arbete. Här måste vi också hitta gemensamma lösningar. Självklart är det viktigt att konkurrensförutsättningarna är lika, precis som riksdagsledamoten påpekar. Åtgärdsprogrammen är en EU-gemensam politik som styrs inom de gemensamma ramverken. Det är oerhört viktigt att vi är tydliga med att det här är ett arbete som sker i alla länder. Ett gott vattenarbete i och ett gott vattenarbete i våra grannländer är förutsättningar för varandra. I de delarna tror jag att vi är överens. Jag kan tyvärr inte säga när regeringens beslut kommer i sak. Det beslut från som jag redogjorde för är bara ett beslut i form. Men när beslut kommer i sak är jag angelägen om att det är så välberett att det fungerar för hela det svenska samhället, inklusive jordbrukarna, och att vi får en process framåt i vattenarbetet som verkligen betonar den vattenkvalitet som jag vet att alla svenskar vill att vi ska ha, som vi vet att vi måste hitta lösningar för olika branscher, kanske också vid olika tider. 4 (M): Ja, det har varit olika slags samverkan och remisser. I södra , i södra distriktet, hade man ett sådant här samtal . Då sa man: Nej, det är vi som fattar beslut, och det ska inte vara någon överprövning. Det har jag själv hört från personer som var där. Då blir man lite förvånad. Jag håller helt med om att vatten är vårt viktigaste livsmedel. Det är jätteviktigt. Men det är också viktigt att man gör detta i takt med att jordbrukarna klarar av det. Tillsyn för kommunerna kostar en himlans massa pengar. Detta är alltså inte lätt. Vi släpper ut saker och ting i samma hav. Det finns ingenting som är så globalt som miljö. Antingen utsläppen i kommer från eller från är det ett och samma hav. Vi får inte slå undan benen för våra lantbrukare, för då blir det definitivt inte bra. Jag har också förstått att beslutsunderlagen nu är ganska ordentligt omarbetade och att bland annat de anpassade skyddszoner har blivit ungefär en tredjedel. Då kan man ställa sig frågan – och den har också ställts, åtminstone i min landsända: Är man då beredd att göra en ny remissrunda? Det har ju bara varit några möten men ingen ny remissrunda. Då kanske man skulle få in fler kloka synpunkter. Detta ärende är så pass viktigt att det ska vara väldigt väl berett när regeringen väl fattar beslut. 5 Klimat- och miljöminister (MP): Jag håller med om ledamotens betoning av att miljö verkligen är en global fråga och att internationellt samarbete i miljö- och klimatfrågor därför är väldigt viktigt. Vi släpper ut samma ämnen i samma hav, och därför måste miljöarbetet ske gemensamt. är aktörer som jordbrukssektorn, friluftssektorn, skogsbruket och stadsbyggnaden väldigt viktiga delar i ett brett och starkt vattenarbete. Jag tar med mig synpunkterna om att överväga remissrundor och liknande. Det gäller naturligtvis också att inte i onödan stoppa upp, för det finns en stor längtan efter att komma till ett beslut så att vi kan ta oss an uppgiften och börja arbeta med åtgärdsprogrammet. Men självklart ska ärenden vara ordentligt beredda när man tar upp dem till beslut. Jag tar med mig synpunkterna så får vi se. 6 (M): Tack för svaret, ministern! Detta är så pass viktiga saker att det ska vara väl berett. Det är vi överens om. Sedan hör man en del om vilka effekter olika åtgärder har. Det är man inte alltid riktigt överens om. Då är det viktigt att man gör en konsekvensanalys så att lantbruket kanske blir mindre skeptiskt. Det blir också kostnader för kommunerna där det inte riktigt finns en finansiering. Man talar om landsbygdsprogrammet, men det finns inte pengar i landsbygdsprogrammet. Eftersom detta är så stora och dyra saker är det bättre att vänta eller och få det ordentligt belyst. Till exempel från sida är man i sitt svar väldigt tydlig med att man vill ha konsekvensanalyser. Det vore väldigt bra om man kunde göra en remissrunda till så att det blir bra i slutändan. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Jag får tacka för debatten i denna angelägna fråga. Intresset från utskottet och ledamöterna är väldigt viktigt i detta. Jag tror att när det gäller de processuella frågorna, hur vi kan processa vattenåtgärdsprogram, vilket vi kommer att behöva göra fler gånger – det är cykler – får vi se om det finns lärdomar att dra. Det finns också frågor som jag inte tror att vi kan lösa i en handvändning utan som vi måste bygga , till exempel när det gäller ansvarsfördelning och finansieringsmodeller för större åtaganden. Det är en fråga som vi kommer att behöva borra lite mer i. Men jag är också angelägen om att regeringen kan lösa de knutar som har funnits mellan myndigheterna så här långt. Det har varit krav på överprövning, och regeringen tänker göra en sådan så att arbetet sedan kan komma igång på ett bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:131 om det nya utanförskapet 8 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat finansminister vad ministern och regeringen vill göra för att bryta det nya utanförskapet och öka drivkrafterna för fler människor att komma i arbete. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Regeringen ser som sin viktigaste uppgift att öka sysselsättningen och varaktigt minska arbetslösheten. Vår jobbpolitik tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Vi har en arbetsmarknad där antalet lediga jobb är fler än någonsin som vi har en hög arbetslöshet. Många arbetssökande saknar den kompetens eller erfarenhet som arbetsgivarna efterfrågar för att anställa. Här har personer som saknar fullföljd gymnasieutbildning särskilt svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. För att de som har svårt att konkurrera på dagens arbetsmarknad ska kunna ta ansvar och öka sina chanser till jobb krävs att samhället svarar med konkreta möjligheter till utbildning, praktik eller andra insatser som leder till jobb. För att snabba på etableringen av nyanlända på den svenska arbetsmarknaden måste nyanländas kunskaper och färdigheter tas till vara på ett bättre sätt. Möjligheten att få sin tidigare utbildning bedömd och sin kompetens validerad men också att vid behov kunna ta del av ytterligare utbildning är viktigt för att snabbt kunna få ett jobb. Flera åtgärder med relevans för frågan föreslås i budgetpropositionen . Regeringens satsningar på innebär både en kraftig utökning av platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Målgrupper kan vara såväl nyanlända som unga vuxna som avbrutit gymnasiestudierna samt individer som behöver utbilda sig i en omställningsfas eller fortbilda sig. Regeringen föreslår i budgetpropositionen stora framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag och investeringar i kompetens och matchning för att rusta människor att ta de jobb som växer fram. Dessa satsningar är ett stort och viktigt steg mot att nå regeringens mål, men mer kommer att behöva göras. I det här sammanhanget vill jag också framhålla betydelsen av att regeringen och , , och har enats kring nödvändiga insatser dels för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande, dels insatser för att stärka etableringen av nyanlända. 9 (M): Så här i influensatider och som ömklig man – något som är känt från tv-reklam och annat – vet man att den som är frisk vill en massa saker med livet medan den som är sjuk bara vill bli frisk. Även om det inte är precis jämförbart går det att dra en parallell till läget på arbetsmarknaden: När man har ett jobb och livet flyter på drömmer man om en massa saker och vill göra olika saker, men när man är i utanförskap eller är arbetslös vill man bara ha ett jobb och komma tillbaka in i gemenskapen igen. Därför gläder det mig att arbetsmarknadsministern talar om hur fler människor ska komma in i arbete och också understryker betydelsen av arbetsgemenskap och den betydelse det har för enskilda människor att få vara i ett sammanhang av andra och känna att man bidrar – att man har någon som väntar på en och att man har något att berätta om när man kommer hem . Jag tvivlar inte på att arbetsmarknadsministern och hela regeringen har de högsta ambitioner både när det gäller att skapa arbetstillfällen och när det gäller att pressa tillbaka utanförskapet. Men det som oroar är regeringens och i viss mån också arbetsmarknadsministerns historia på området. Förra gången vi hade en socialdemokratisk regering bet sig utanförskapet fast på mycket höga nivåer, och arbetslösheten var i realiteten rekordhög men doldes med hjälp av statistiktrixande. Man räknade ett jobb som flera genom att man delade på dem med olika typer av åtgärder. återvänder arbetsmarknadsministern lite till detta med plusjobb, extrajobb, kunskapslyft och annat, som hundradagarsgarantin, som har utvärderats och i realiteten har visat sig inte leda till fler jobb utan tvärtom i vissa fall till och med till färre jobb. Det har varit ett effektivt sätt att trixa med statistiken, helt enkelt, och få det att verka som om fler arbetar än vad som faktiskt är fallet. går regeringen återigen i den riktningen med extrajobb och andra saker där man helt enkelt tar bort arbetslösa, inte genom att göra jobben fler utan genom att i stor utsträckning omklassificera människor. Det gör man givetvis för att man 2018 ska kunna stå och berätta att arbetslösheten har sjunkit när det i praktiken inte är så att jobbtillväxten har varit stark utan man i stället har flyttat runt människor i statistiken. Detta känner svenska folket till. Det känner till. Det är vid det här laget välkänt ungefär hur Socialdemokraterna hanterar den typen av frågeställningar. Men hur jobben i verkligheten ska bli fler svarar däremot inte regeringen på. Jag hade ställt interpellationen till finansminister för att få lite klarhet i hur man ser på de åtgärder som är vidtagna för fler jobb. I den budgetproposition som och regeringen har lagt på bord framgår det att man utgår från att jobbskatteavdraget och alliansregeringens åtgärder pressar tillbaka jämviktsarbetslösheten med ungefär 1–. Därför, fru talman, undrar jag hur arbetsmarknadsministern ser på till exempel jobbskatteavdraget. Enligt budgeten leder det till ungefär 1–lägre jämviktsarbetslöshet. Är det någonting som arbetsmarknadsministern står bakom? 10 (S): Vi fick nu höra en del om vad den förra socialdemokratiska regeringen gjorde. Men däremellan har vi haft borgerlig regering . Under den tiden växte arbetslösheten som matchningen försämrades. Vi fick alltså fler jobb som arbetsgivarna sökte folk till men där de inte hittade rätt kompetens. fick vi fler arbetslösa. Speciellt långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten ökade. Det känns som att ska man utvärdera någonting borde man även utvärdera vad den förra regeringen har gjort. När det gäller inriktningen av politiken tycker jag att arbetsmarknadsministerns svar är mycket bra. Det handlar om: Vad är det vi lägger resurserna på? Vad är det största problemet? Ja, det största problemet är den höga arbetslösheten och flaskhalsen med alla arbetsgivare som söker folk utan att hitta rätt kompetens. Då gör man en kombination av det här. Man höjer de arbetslösas kompetens så att de kan ta de jobb som faktiskt finns. Det är precis den inriktning som regeringen har. När det gäller den förra regeringen var det alldeles för lite satsningar på utbildning men väldigt mycket på skattesänkningar. Vi kan nu utvärdera: Vad ledde den här politiken till – det var stora skattesänkningar som ökades på. Ja, den ledde till massarbetslöshet. Man kan konstatera att detta inte var lösningen på problemet, utan vi måste prova någonting nytt. Det är väldigt enkelt. Det är utbildning som är det absolut viktigaste. Det är det som också arbetsgivarna säger. Det viktigaste är att man hittar personal med rätt kompetens. Det är på det sättet som vi i har konkurrerat internationellt – det kan man se om man ser tillbaka i historien. Vi har inte konkurrerat med låglönejobb, för det kommer alltid att vara människor runt om i världen som har lägre löner än svenskarna. Vi kan också se att många lågkvalificerade jobb har flyttat till andra länder. Vi har konkurrerat med kunskap genom att stärka arbetstagarna så att de blir attraktiva på arbetsmarknaden. Jag är helt övertygad om att det är rätt väg att gå även . Den viktigaste frågan är: Vad gör vi med de resurser vi har? Jag tycker inte att vi ska fortsätta att sänka skatten om och om igen när vi ser att det faktiskt inte ledde till fler jobb och att det blev mindre resurser till välfärden. Det är helt avgörande att vi har ett utbildningssystem som fungerar för att förbereda människor för de jobb som ändå finns. Det är en del av offentlig sektor. Därför tror jag att det är helt rätt väg att gå. Men självklart handlar det även om att skapa bästa förutsättningar för företagen, de privata jobben. På tal om meningslösa åtgärder kan vi titta på fas 3 som har dömts ut. Det har inte lett till fler jobb. Det är väldigt många människor som har känt sig förnedrade, framför allt på grund av att de inte har fått en riktig lön trots att de har arbetat heltid. gav under förra mandatperioden ett tillkännagivande om att man skulle stoppa den åtgärden så länge det var så låg kvalitet. sker en kvalitetssäkring i arbetsmarknadspolitiken, där man också ger Arbetsförmedlingen större möjligheter att faktiskt hjälpa de arbetslösa. Det måste ändå vara målet. Jag kan säga att jag håller med interpellanten om en del som skrivs. Saknar man gymnasieutbildning är chansen till jobb väldigt liten. Men det är precis det som regeringen nu rättar till. Jag hoppas att vi kan vara eniga i den delen. Men det går inte att kombinera med stora skattesänkningar, för då räcker helt enkelt inte pengarna till nödvändiga utbildningssatsningar. 11 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar bild av vikten av att få ett arbete. Den som inte har ett arbete vill inget hellre än att ha ett arbete att gå till. Därför är det nu glädjande att arbetslösheten sjunker ganska kraftfullt och att nya jobb kommer till. Vi har levt med en borgerlig budget ända fram till , men vi har inte en enda dag sedan jag tillträdde haft en borgerlig arbetsmarknadspolitik. Vi lade om arbetsmarknadspolitiken från dag ett. Vi har satsat på att prioritera utbildning, avreglera arbetsmarknadspolitiken och avreglera Arbetsförmedlingen. Vi har satsat på flexibilitet, på insatser och på att lägga om arbetet för att möta arbetsgivarnas behov – det har med den borgerliga regeringen varit en eftersatt fråga. ser vi att arbetslösheten sjunker. Det är glädjande. Men det är från en mycket hög nivå. Det kommer att krävas fler insatser för att vi ska klara av att ge alla människor plats på arbetsmarknaden. faller ofta i detta att skattepolitiken är det enda verksamma verktyget i jobbpolitiken. Men vi har ett läge med en ganska stark efterfrågan i svensk ekonomi. Det är ganska bra drag i svensk ekonomi. Jobben växer till, och arbetslösheten sjunker. I det läget tror jag att det är få kunniga personer som förespråkar generella skattesänkningar för att ta sig an arbetslösheten. Snarare handlar det om utbildning och riktade insatser för att säkerställa att det finns personer som kan ta de lediga jobben. Det är där arbetsmarknadspolitikens roll är när det gäller jobbskapandet. Arbetsmarknadspolitiken skapar inte nya jobb, men arbetsmarknadspolitiken kan se till att de lediga jobben tillsätts. Därmed skapas nya jobb, eftersom företag kan expandera på det sätt som de vill, och även offentliga verksamheter kan expandera på det sätt som de planerar. Jag tycker att det är lite tråkigt, fru talman, när man beskriver utbildning, vuxenutbildning, som trixande med statistiken. Man kan naturligtvis ha den uppfattningen. Jag har en motsatt uppfattning. Jag tycker att utbildning är den enskilt viktigaste investering som samhället kan göra i en människa. Jag tycker också att utbildning är den enskilt viktigaste investering som en individ kan göra för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden och själv påverka så att man inte fastnar i ett utanförskap. Utbildning är inte lösningen på allt, men det är den enskilt viktigaste insatsen för att både stärka individens ställning på arbetsmarknaden och få en bättre fungerande arbetsmarknad så att arbetsgivarna kan få tag i personer med rätt kompetens. Regeringen kommer att fortsätta satsa stort på utbildning. 12 (M):