prot · H20998 · 2015-05-08 00:00:00 — Det kan ju knappast vara så att blir misstänkt för att be informera om reformer hon själv har kommit på eftersom hon har motsatt sig införandet av varje jobbskatteavdrag. Därför borde regeringen ta till sig och öka informationen om jobbskatteavdraget så att vi eventuellt kan motverka vissa av de negativa effekter i form av minskat arbetskraftsdeltagande och växande utanförskap som vi har framför oss med regeringens politik. 65 Finansminister (S): har ju i uppdrag att informera allmänheten. Jag tror att man ska akta sig för politisk klåfingrighet när det gäller att vara specifik med hur olika myndigheter ska jobba med information. Det finns ju andra som har tyckt att man till exempel ska sätta särskilda rutor på deklarationsblanketten för om man har gratis parkering via sin arbetsgivare. Det finns en mängd olika pigga idéer och olika former av klåfingrighet i fråga om hur myndigheter ska utforma sina blanketter och hur de ska sprida sin information. Jag tror att myndighetscheferna är väl lämpade att själva bedöma hur de ska sprida information inom de områden de har ansvar för. Det är intressant att tar upp att var i . Det kan noteras att när var i framhöll man att man tycker att det vore direkt kontraproduktivt att behålla överskottsmålet och att det är bättre att vi strävar efter att uppnå balans i de offentliga finanserna. Man tror att det skulle skada svensk ekonomi om vi gick tillbaka till att ha offentliga finanser som har ett mål på i genomsnitt 1 procents sparande över en konjunkturcykel. Jag antar att precis som jag anser att det inte är helt uppenbart att det ska vara 80 000 färre anställda i den offentliga sektorn eller att man ska avskaffa hela försvaret eller hela polisen och rättsväsendet för att nå dit, givet det läge vi har vad gäller statsskulden. Den betades av kraftigt men har sedan legat kvar på en stabil nivå. 66 (M): Jobbskatteavdrag i olika utföranden används i ett tjugotal länder. Effekterna av jobbskatteavdraget är utvärderade i hyllmeter efter hyllmeter av akademiska artiklar. Effekterna på sysselsättningen är påvisat positiva, i många fall mycket positiva. I ser vi att det leder till ungefär 120 000 fler sysselsatta. Finansministern har vid upprepade tillfällen inte velat kännas vid jobbskatteavdragets positiva effekter. Det hänvisas till att jobbskatteavdraget får vara kvar för att hushållen har vant sig vid det. Men syftet med jobbskatteavdraget är inte att hushållen ska vänja sig vid att ha mer pengar kvar i plånboken. Syftet med jobbskatteavdraget, finansministern, är att det leder till fler arbetstillfällen och till att fler människor får den trygghet, samhörighet och personliga utveckling det innebär att ha en anställning. Det har lett till 120 000 fler arbetstillfällen, och finansministern har motsatt sig vart och ett av dessa. Finansministern tar upp och kan inte låta bli att komma tillbaka till viljan att avskaffa överskottsmålet. Finansministern avskaffar ju överskottsmålet för att kunna höja bidragen. Utgiftstaken i statens ekonomi höjs med 50–60 miljarder framöver. och får starkt genomslag för sina förslag om att försvaga de offentliga finanserna. Motståndskraften i svensk ekonomi får betala priset när överskottsmålet avskaffas. Finansministern argumenterar kraftfullt för att avskaffa överskottsmålet. Om finansministern är så övertygad om att ett avskaffat överskottsmål är rätt väg att gå för undrar jag: Varför berättade inte finansministern detta i valrörelsen? I valrörelsen lät det tvärtom på som att överskottsmålet var viktigt för . Det gagnade och var ett ankare, som det uttrycktes, för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. är finansministern i stället övertygad om att överskottsmålet ska överges. Finansministern borde kunna svara på frågan: Varför kunde inte detta besked lämnas i valrörelsen? lämnas svensk ekonomi utan de skyddsvallar som behövs för att värna tillväxt, jobb och sysselsättning när krisen kommer tillbaka. Det är inte en ansvarsfull ekonomisk politik. Till det kommer att det försämras strukturellt i fråga om hur arbetsmarknaden fungerar. Resultaten går att utläsa i regeringens egen proposition, där det framgår att jämviktsarbetslösheten skrivs upp, arbetskraftsdeltagandet minskar och utanförskapet ökar. Vi ser också att sjukskrivningarna kommer att öka. Detta minskar motståndskraft mot nästa ekonomiska kris. Till det kommer att konkurrenskraft dämpas genom att man minskar utbildningspremien ytterligare. Regeringen har pratat om att man ska trappa ned jobbskatteavdraget, till exempel. Det vävs in i en retorik om att de rika ska få betala. Men vi vet hur det egentligen ligger till. Det är svensk konkurrenskraft och möjlighet att exportera i världen som försämras när drivkrafterna för att utbilda sig försämras. På totalen kommer det att leda till färre jobb. Det är därför, fru talman, rimligt att regeringen går vidare och upplyser svenska folket på ett tydligare sätt, genom , hur drivkrafterna för att arbeta ser ut. Det finns nämligen forskning som visar att det leder till att fler människor kommer i arbete. 67 Finansminister (S): säger: monteras skyddsvallarna bort. Sanningen är att man under tid på lät de stora skattesänkningarna skölja över skyddsvallarna. Skattesänkning efter skattesänkning efter skattesänkning sköljde bort skyddsvallarna, som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade byggt upp. Jag har inget problem med att man genomförde en offensiv politik under själva finanskrisen. Men fortsatte man att sänka skatten med autopilot trots att konjunkturen förbättrades, och man sänkte skatten mest för dem som tjänar mest. Det var ett sätt att montera bort skyddsvallarna. Det regeringen gör nu är att steg för steg åter gå mot ordning och reda i de offentliga finanserna. Vi försöker genom en ansvarsfull ekonomisk politik beta av de underskott vi ärvde och som var de största som haft sedan budgetsaneringen . Det var det som den borgerliga regeringen lämnade efter sig 2014. När man talar med låter det som att det inte finns något alternativ till att sänka skatten. Antingen sänker man skatten eller så stoppar man pengarna i fickan. Man måste också se vilka åtgärder som är de allra mest effektiva för att få upp sysselsättning och tillväxt. Det finns andra saker än skattesänkningar som kan stärka tillväxten och sysselsättningen. Den borgerliga regeringen jobbade inte alls för det. Det handlar till exempel om alla de ungdomar som inte får möjlighet att gå på högskola och universitet eftersom det har prioriterats ned jämfört med att sänka skatten. Det handlar om alla ungdomar som inte går ut gymnasiet med fullständiga betyg eller inte går ut nian med betyg för att komma in på gymnasiet. Det har varit viktigare för den borgerliga regeringen att sänka skatten än att satsa på skolan. Det handlar om alla de ungdomar som går långtidsarbetslösa månad in och månad ut i stället för att få hjälp tillbaka till jobb och utbildning. Den borgerliga regeringen prioriterade nämligen skattesänkningar. Det handlar om alla de kvinnor som går ned i arbetstid för att ta hand som sina nära äldre anhöriga. Det gör de för att den borgerliga regeringen har prioriterat skattesänkningar. Det är inte så att det inte finns någon baksida av skattesänkningarna. Det gör det. 68 (M): Alliansregeringen hanterade den värsta globala ekonomiska krisen sedan depressionen. kom ur den krisen med EU:s starkaste offentliga finanser och högsta sysselsättningsgrad. Det är svårt för finansministern att misskreditera alliansregeringen med den typen av fakta och hantering. Jobbskatteavdraget handlar om att fler människor långsiktigt ska kunna få ett jobb, försörja sig själva och ha den trygghet det innebär att ha en egen inkomst och en egen anställning. Det motverkar också att samhället glider isär och att klyftor växer fram. När finansministern och den regering hon då arbetade för senast hade makten ökade klyftorna i dramatiskt. Uppemot 90–av de ökningar i inkomstskillnader som har skett i skedde . Det fördes nämligen en politik som ställde människor utanför arbetsmarknaden. av personerna i arbetsför ålder förtidspensionerades. Vi hade ett stort utanförskap. Så skapar man klyftor i samhället. Så läggs grunden för orättvisor, när många människor ställs utanför arbetskraften. ser vi återigen en politik där arbetskraftsdeltagandet förutspås sjunka. Därmed finns det en stor risk att skillnaderna i inkomster återigen kommer att ta fart. De dämpades väsentligt vid makten, jämfört med hur det hade sett ut under tidigare socialdemokratiska regeringar. förs återigen en politik där utanförskapet ökar, jämviktsarbetslösheten skrivs upp och arbetskraftsdeltagandet minskar. Då står finansministern, regeringen och inför en situation där klyftorna återigen kan börja växa snabbt. 69 Finansminister (S): är väldigt stolt och nöjd med borgerligt regeringsinnehav. Svenska folket var uppenbarligen av en annan uppfattning. De såg en annan verklighet än den som ser när han slår sig för bröstet. De såg att arbetslösheten blev högre. Långtidsarbetslösheten blev högre. Ungdomsarbetslösheten blev högre. De såg att skolresultaten föll snabbare än i något annat OECD-land. De såg att det blev svårare för ungdomar att komma in på högskolan. De såg att underskotten i de offentliga finanserna växte år . var underskotten de största sedan budgetsaneringen. har inte svarat på den fråga jag ställde . Men vi kommer säkert att ha många andra trevliga interpellationsdebatter där får möjlighet att svara på frågan: Är det verkligen rätt att ha så stort budgetunderskott 2014 som ni hade under själva finanskrisen? Är detta verkligen en väl avvägd finanspolitik? Jobb och sysselsättning är det mest centrala på regeringens agenda just . Vi jobbar med jobben. Det handlar om att se att det inte räckte med skattesänkningarna för att lösa jobbproblemen. Det behövs en annan färdriktning i politiken. Det handlar om att kunna utbilda för de jobb som växer fram eftersom nästan var femte rekrytering misslyckas – det beror på att den tidigare regeringen inte har jobbat med kompetensutveckling på det sätt som hade behövts. Regeringen stärker det här rejält. Det handlar om en närmare samverkan mellan politiken och näringslivet på ett sätt som gör att kan stå starkt i en tuff global och internationell konkurrens. Det handlar också om att satsa på viktiga framtidsinvesteringar, så att vi har en fungerande järnväg, en fungerande infrastruktur och också bostäder så att människor kan flytta dit där jobb och utbildning finns. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2014/15:105 Arv i internationella situationer 2014/15:3086 av (SD) § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:571 Möjligheterna till undantag från reglerna om krav på kassaregister av (C) till finansminister (S) 2014/15:572 Utgångspunkten för svensk säkerhetspolitik av (M) till statsminister (S) 2014/15:573 Regeringens ambitioner för nya jobb av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:574 Marknadsföring av lån och delbetalning på upprättad faktura av (SD) till statsrådet (MP) 2014/15:575 Vattendirektivet av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:576 Hbtq-gruppens kulturarv av (FP) till kultur- och demokratiminister (MP) 2014/15:577 En reformerad planprocess för ökat bostadsbyggande av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:578 Trängselskatt för utländska fordon av (SD) till finansminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:495 Diskriminering på grund av handskakning av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2014/15:496 Utvisning av EU-medborgare av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:497 Undantag från trängselskatt i stadsdelen i av (M) till finansminister (S) 2014/15:498 Miljövänliga småskaliga vattenkraftverk som hotas av nedläggelse av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:499 Kortare väntetider i vården av (M) till statsrådet (S) 2014/15:500 Undantag från trängselskatt i av (SD) till finansminister (S) 2014/15:501 Hastighetsbegränsningar för husvagn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:502 Ökad konkurrenskraft i svensk mjölkproduktion av (M) till statsrådet (S) 2014/15:503 Pressfrihet under tystnad av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:504 Valfrihet inom välfärdssektorn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:505 Samordnad utskrivning mellan sjukhus och rehabilitering av (M) till statsrådet (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:465 Rätt att få öppna bankkonto av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:470 Diskriminering av flyktingbarn av (V) till kultur- och demokratiminister (MP) § 19 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med § 10 anf. 35 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Utökning av antalet suppleanter § 3 Val av extra suppleanter § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Anmälan om återkallelse av framställning § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2014/15:411 om övergångsregler för 1 Finansminister (S) 2 (M) 3 Finansminister (S) 4 (M) 5 (M) 6 Finansminister (S) 7 (M) 8 (M) 9 Finansminister (S) § 8 Svar på interpellation 2014/15:413 om finansministerns uppfattning om ekonomiska drivkrafter 10 Finansminister (S) 11 (M) 12 (MP) 13 Finansminister (S) 14 (M) 15 Finansminister (S) 16 (M) 17 Finansminister (S) § 9 Svar på interpellation 2014/15:414 om välfärdens kärna 18 Finansminister (S) 19 (M) 20 (M) 21 Finansminister (S) 22 (M) 23 (M) 24 (S) 25 (S) 26 (MP) 27 Finansminister (S) 28 (M) 29 (S) 30 (S) 31 (MP) 32 Finansminister (S) § 10 Svar på interpellation 2014/15:441 om genomförande av förslag 33 Finansminister (S) 34 (M) 35 Finansminister (S) 36 (M) 37 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2014/15:471 om lokaliseringen av verksamhet 38 Finansminister (S) 39 (M) 40 (MP) 41 Finansminister (S) 42 (M) 43 (MP) 44 Finansminister (S) 45 (M) 46 Finansminister (S) § 12 Svar på interpellation 2014/15:472 om det ekonomiska läget i 47 Finansminister (S) 48 (M) 49 (M) 50 Finansminister (S) 51 (M) 52 (M) 53 Finansminister (S) 54 (M) 55 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2014/15:485 om höjning av bensinskatten 56 Finansminister (S) 57 (M) 58 Finansminister (S) 59 (M) 60 Finansminister (S) 61 (M) 62 Finansminister (S) § 14 Svar på interpellation 2014/15:496 om sysselsättningseffekter av jobbskatteavdraget 63 Finansminister (S) 64 (M) 65 Finansminister (S) 66 (M) 67 Finansminister (S) 68 (M) 69 Finansminister (S) § 16 Anmälan om interpellationer § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 19 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015