prot · H20983 · 2015-04-09 00:00:00 — I går kunde vi läsa att partierna inom Alliansen kommer att gå fram med egna budgetförslag. Det tycker jag verkar hoppfullt. Då kan vi kanske föra mer konstruktiva diskussioner om hur vi kan få till stånd gemensamma satsningar på vuxnas lärande inom komvux, yrkesvux och framför allt , som är så viktig för matchningen på arbetsmarknaden. Jag hoppas det. Vi kommer från de rödgröna partierna att återkomma med satsningar på ett kunskapslyft för . Vi tror att behöver det. Vi tror att detta är helt nödvändigt när vi möter de förändringar som sker i landet och i vår omvärld. Med det skulle jag än en gång vilja yrka bifall till förslaget i betänkandet. 18 (FP) replik: Det var inte något oväntat inlägg från och . Jag utgick från att skulle gå upp och säga precis det här. Det är inarbetat. Vi har hört det ett antal gånger. Kom inte och påstå att vi inte har satsat på vuxenutbildningen! Och kom definitivt inte och påstå att vi inte har satsat på ! Det är ju vi som har infört i den här omfattningen. Den fanns inte när ni satt i regeringen och hade möjlighet att införa den. Det var antingen svart eller vitt, som jag brukar säga. Efter gymnasieskolan skulle det direkt vara akademiska studier. som fenomen kopplat till arbetslivet fanns inte i er värld. Ja, det fanns lite KY-utbildningar, men inte i den här omfattningen och inte i det här formatet. När arbetslösheten ökar, när fler är utanför arbetslivet, då ska staten och kommunerna gå in med fler platser i vuxenutbildningarna och , tycker . Det är precis så vi har jobbat. Eftersom jag har haft förmånen, herr talman, att sitta i arbetsmarknadsutskottet fram till för sedan har jag också följt arbetslöshetsstatistiken, som är positiv. Ja, vi har stora utmaningar, men arbetslösheten sjunker i . Strömmen fungerar dock inte! kom den tillbaka. Till och med långtidsarbetslösheten sjunker. Då tycker jag att det är motiverat att man gör vissa anpassningar. Glöm inte att av dem som går i redan har ett arbete men vill förkovra sig. Vad tycker om detta egentligen? Är det okej att anpassa efter arbetslivets behov eller inte? 19 (S) replik: som utbildningsform handlar just om detta. Det handlar om att se vilket behov som finns av yrkeskompetens, vilket behov näringslivet har och hur kan matcha kompetensbehovet. Självfallet är det en viktig del av vuxenutbildningen. Vad jag sa var att ni hade ett vägval . Ni kunde ha fortsatt satsningarna på yrkeshögskola, komvux och så. Ni gjorde inte det utan sa nej. Jag har inte sagt att alliansregeringen inte gjorde satsningar. Men jag tycker att framför allt ger en beskrivning som mer handlar om vuxenutbildningen som konjunkturregulator. När det är besvärligt ska staten satsa. När det är lite bättre ska vi dra tillbaka satsningarna. Då får man en ryckighet i den vuxenutbildning som sker runt om i . Det tycker jag och vi är olyckligt. I ett modernt kunskapssamhälle och i den globaliserade ekonomi som vi nu befinner oss i måste vi se vuxenutbildningen som en viktig del i ett återkommande långsiktigt lärande och som ett sätt att höja och anpassa utbildningsnivån i befolkningen. Då behöver man ha en mer genomtänkt syn på vuxenutbildning än den står för, måste jag säga. 20 (FP) replik: svarade över huvud taget inte på min fråga. Av dem som går yrkeshögskoleutbildningar har redan ett arbete. De flesta som skriver in sig hos har redan en utbildning. Problemet är den inte är anpassad eftersom ni har fört en akademiserad utbildningspolitik . Trots detta har vi satsat på . Vi vill behålla en viss nivå, och den har ökat . Det säger låter så idealiskt. Men det fungerar inte i verkligheten när dina kommunalrådskolleger sitter och hanterar budgetposterna. Jag behöver bara gå till min hemkommun . Du talar om att den är en konjunkturregulator. Den är både en konjunkturregulator och en budgetregulator, precis som ni gör med barngruppernas storlek i . vill man för andra och minska den kommunala insatsen till vuxenutbildningen. Vi såg det från . Vi noterade, och jag har också lyft upp det i kammaren ett antal gånger, att när den dåvarande alliansregeringen satsade på vuxenutbildning med nationella pengar drog kommunerna ned den kommunala insatsen till vuxenutbildning. Det görs i socialdemokratiskt styrda kommuner. Jag hoppas att i så fall ringer upp sina kommunalrådskolleger och säger: Tanken är inte att ni ska dra ned den kommunala insatsen. När staten lägger pengar är tanken att fler ska få möjlighet att komplettera och sadla om för att kunna få ett jobb som de söker. 21 (S) replik: Jag kommer från kommun. Den styrs av Socialdemokraterna tillsammans med och . Den majoriteten satsar framöver på yrkesutbildning från kommunens sida. Man har känt att med de förslag som har kommit har yrkesvuxplatserna minskat. Då måste man från kommunen gå in och ta hand om det. Man ser att vi har behov av kompetens som vi från samhället måste gå in och ta ansvar för. Det är ett väldigt stort åtagande med 16 miljoner. Det är ett exempel på hur en annan kommun, där Socialdemokraterna och också andra partier finns med, tar ett starkt ansvar för en vuxenutbildning som är helt nödvändig. Man måste se att det finns ett delat ansvar. Kommunerna har ett ansvar för vuxenutbildningen. Men staten har också ett ansvar. Staten kan inte bara dyka upp och satsa och sedan dra tillbaka och gå fram och tillbaka. Det krävs en mer genomtänkt syn. Hur ökar vi antalet platser inom vuxenutbildningen, och hur ökar vi kvaliteten på olika sätt inom vuxenutbildningen? Vi ska inte ställa de två sakerna mot varandra. Jag tror att båda behövs. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 7 Statsministerns frågestund 22 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsministern välkommen till frågestunden. En fråga till statsministern ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag. 23 (M): Ledamöter och åhörare! På valnatten sa statsministern att svenska folket skulle få förändring. börjar vi se effekterna av förändringen i ekonomin och i attityden till vallöften. I valrörelsen lovade statsministern att inte höja skatten för vanliga löntagare. Det löftet höll i efter att regeringen utnämndes. I valrörelsen lovade statsministern att stå fast vid överskottsmålet. Det löftet övergavs . I valrörelsen lovade att lämna ROT-avdraget oförändrat. meddelades att det inte gäller längre. I valrörelsen lovade statsministern att bensinskatten inte skulle höjas. informerades vi om att det ska den visst det. Löfte efter löfte sviks . Jag förstår att svenska folket frågar sig vad ett löfte från statsministern egentligen är värt. Vilka fler löften avser statsministern att svika? Och när kommer nästa skattehöjning som familjer och väljare får betala för? 24 Statsminister (S): Det är uppenbart att moderatledaren har glömt varifrån vi kommer. Allianspartierna som ni kallar er, , tappade i valet. Det gjorde ni eftersom vi hade en enormt hög arbetslöshet, en långtidsarbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet. Och vi hade i underskott. Vårt löfte till svenska folket var att vi ska se till att ta oss an precis detta. Vi ska se till att vi har den lägsta arbetslösheten i EU . När det gäller kan vi se att det var en ökning av kostnaderna på . Då är det ganska naturligt att man ser över en sådan kostnad. Vår satsning kommer att vara  på jobben, inte minst för ungdomar  på skolan, för att ungdomarna och barnen ska klara skolan på ett bra sätt  på välfärden. Vi ska dessutom se till miljön. Våra löften till svenska folket är att vi ska se till att ändra riktning på och investera tillsammans för en bättre framtid. 25 (M): Ja, det är mycket riktigt många olika löften som statsministern ska få ihop, inte minst nu när vi närmar oss den ekonomiska vårpropositionen. När vi närmar oss den börjar det också bli tydligt vems löften som smäller högst. börjar det bli tydligt att det är och löften som måste hedras, medan löften till familjer och väljare sviks. Det här innebär risker för sysselsättning och för bnp. Det blir också svårt att få plats med allt inom ansvarsfulla ramar. Jag vill fråga statsministern varför det är viktigare att hålla löftena till just och än att hålla löftena till svenska familjer och företag som skulle kunna skapa fler jobb. Varför väljer statsministern makten framför allt och framför jobben? 26 Statsminister (S): Då får jag påminna om att det var en högre arbetslöshet när ni avgick, , än när ni tillträdde. Det är vårt problem. Och vårt allra största problem är ungdomsarbetslösheten. Löftet till svenska folket är att arbetslösheten ska knäckas. Därför behöver vi investera. Vi måste investera i bostäder och infrastruktur. Vi ska ha en näringspolitik som ser till att vi ligger längst fram med de nya produkterna. Vi kan ha en exportstrategi så att vi säljer på en allt större global marknad. Vi måste investera i utbildning, så att de människor som är arbetslösa kan ta de jobb som växer fram. Det var nämligen en av de stora bristerna med er politik. Ni satsade på låglönejobb. Men ni kunde inte se till att de arbetslösa fick utbildning. Vi satsar på åtgärder som gör nytta. När de här ungdomarna kommer ur utbildning, när de arbetslösa kommer ur utbildning kommer de också att vara efterfrågade på arbetsmarknaden. Då sjunker arbetslösheten. Det är riktigt. 27 (SD): styrs just nu av en historiskt svag minoritetsregering. Det är en minoritetsregering som verkar ha gjort det till något av ett att bryta vallöften och att inta ståndpunkter som går stick i stäv med den svenska folkviljan. Det är en ordning som tyvärr också har fått de borgerliga partiernas godkännande ända . I kategorin brutna vallöften har vi bland annat fått ta del av regeringens planer på att försämra ROT-avdraget. I kategorin som handlar om att gå i otakt med folkviljan avvisade statsministern det kraftigt ökade folkliga stödet för ett förbud mot tiggeri med orden: Vi måste göra någonting helt annat. Med anledning av det sistnämnda undrar jag vad statsministern egentligen menar att vi måste göra. Ska vi stillatigande se på när kåkstäder, social misär, brottslighet och undanträngning av svenska hemlösa stadigt växer? Eller ska skattebetalare tvingas ta på sig ett heltäckande försörjningsansvar för alla fattiga och utsatta individer som befinner sig inom EU-området? 28 Statsminister (S): Eftersom vi har sagt att vi ska göra någonting annat ska vi inte sitta stilla och se på; vi ska göra någonting annat. Men det är ett slag i luften att säga: förbjuder vi fattigdom. Det hjälper inte dem som är fattiga. Det som hjälper de fattiga är till att börja med att de som kommer hit från andra länder ska få en möjlighet att bli integrerade i samhället, inte minst i sina egna länder. Därför pågår ett samarbete inom ramen för EU som ska hjälpa att se till att de som inte har fått möjlighet att bli integrerade i det rumänska samhället ska få den möjligheten. Där hjälper vi till. Det hjälper föga att säga ”är det förbjudet för dig att vara fattig”. Det kommer inte att leda framåt. talar gärna om folkviljan. Folkvilja är för oss att se till att människor kommer i arbete, att våra ungdomar kommer i arbete och att våra barn och ungdomar klarar skolan på ett mycket bättre sätt än de gör . Då blir de starka individer i sina vuxna år. Folkvilja är att se till att vi får en välfärd så att människor kan känna trygghet. Och det tänker vi se till att göra. 29 (SD): Jag ser och berörs också av den fattigdom och det lidande som statsministern talar om. Men det är inte där som skillnaden mellan våra partier ligger. Till skillnad från Socialdemokraterna betraktar inte statskassan som ett ymnighetshorn som man kan hämta obegränsade resurser ur till allting som man tycker är fint och gott i världen. Om statsministern nu inte vill vidta några åtgärder för att stävja inströmningen av utländska tiggare återstår såvitt jag kan se bara två alternativ. Antingen accepterar vi den pågående framväxten av kåkstäder och social misär i det svenska samhället, eller så måste vi ta pengar från satsningar på jobb, välfärd och utsatta inhemska grupper och använda dem till att ge alla fattiga EU-medborgare som kommer hit en dräglig levnadsstandard. Jag skulle vilja ha ett klart svar från statsministern om vilka av de alternativen han förespråkar. 30 Statsminister (S): Det är en mycket konstig retorik som använder . Vi har inte sagt att vi inget ska göra. Vi säger att vi ska göra. Men ett förslag om att det ska vara förbjudet att vara fattig leder ingenvart för den fattige. Du kan införa hur många förbud du vill, . Men det kommer inte att hjälpa den fattige personen. Det som hjälper den personen på riktigt är precis samma som här hemma. Det är att man får ett jobb, att man har en utbildning och att man har en bostad. De människor som kommer hit från andra länder och inte har fått det hemma måste få den möjligheten där hemma. Därför finns det ett speciellt EU-program för det, exempelvis att man får bättre hjälp hemma i , varifrån många kommer. Det hjälper folk på riktigt. Det är en helt felaktig retorik som ni använder. Men det gör ni för att ni vill driva upp motståndet mellan människor. Ni vill att människor ska stå mot människor. Det är hela er ideologi. Och vi ställer inte upp på den. Vi ska se till att alla människor har en frihet. Det är uppdraget. 31 (C): Jag fortsätter på samma tema som . Statsministern behöver konkret svara på de frågor som vi ställer. I och med den vårbudget som läggs fram bryter Socialdemokraterna mot ytterligare ett vallöfte – löftet om att inte förändra ROT-avdraget. Det är många som kan konstatera att det nu börjar bli ganska många löftesbrott från statsministern. Många är också de mindre företag som har startats runt om i landet – inte minst i mindre orter och på landsbygden – för att hjälpa människor med helt vanliga inkomster att renovera ett gammalt badrum, bygga ut huset när familjen blir större eller fixa altanen för att även grannarna ska få plats där under sommarens grillkvällar. Det är just de med vanliga inkomster som tack vare ROT-avdraget har haft råd att göra de efterlängtade renoveringarna. Min fråga till statsministern blir därför – och svara gärna konkret: Vad är det som har förändrats i den ekonomiska situationen för en vanlig löntagare som gör att statsministern inte längre bryr sig om kostnader för den som vill renovera? 32 Statsminister (S): I vårens budget kommer vi också att ändra på den ungdomsarbetsgivaravgift som har varit en mycket dyr och ineffektiv åtgärd som i mycket liten utsträckning har lett jobb för ungdomar. Det kommer vi också att ändra på. För ökade kostnaden med . Jag förstår att den borgerliga regeringen lämnade efter sig ett underskott på 74 miljarder, men ni bryr er inte om det. Vi gör det. kommer att vara kvar. Det blir samma subventionsgrad som när det infördes. Men det finns massor av människor som inte har någon bostad, inte minst i den här staden. Uppe på åhörarläktaren sitter det ungdomar, och jag gissar att många av dem skulle vilja ha en bostad, om inte än så kanske . Många av dem kommer inte att få någon bostad. Det problemet är lika stort, om inte större. Det finns för få som kan vrida om nyckeln och kliva in i sin egen lägenhet. Det ska vi ändra på. 33 (C): visar statsministern och Socialdemokraterna sitt rätta ansikte. Kapningen av ROT-avdraget innebär att man tar miljarder från landsbygden, från små och mindre företag, och lägger dem på byggsubventioner i stora företag i större städer. Det är precis det som finansministern och statsministern har gått ut med. Man tar från landsbygden och investerar pengarna i storstäderna. Dessutom slår man undan benen på vanliga målare, byggarbetare och rörmokare runt om i landet när vita jobb nu blir svarta. Utöver detta erkänner statsministern själv att man gärna höjer skatten för små företag och på ungas jobb. Det är sant, och det kommer att fördubbla kostnaderna för att alla ni unga människor som sitter uppe på åhörarläktaren ska bli anställda. Det blir ett tufft slag för alla unga som har ett jobb. Jag frågar återigen statsministern och hoppas att få ett konkret svar: Vad är det som har förändrat för vanliga löntagare med vanliga inkomster som gör att statsministern har ändrat åsikt och vill kapa ROT-avdraget? 34 Statsminister (S): Jag försöker igen. ROT-avdragets kostnad ökade med 2 miljarder på ett enda år. Vi kan inte ha skenande kostnader i alla typer av utgiftsposter, utan då måste man göra någonting åt det. Det är bostadsbrist i ungefär 150 av landets kommuner, och då pratar jag inte bara om storstäder, utan jag pratar om hela eftersom det är ett problem för hela nationen. Vi måste bygga bostäder så att ungdomar kan ta sig in i vuxenlivet på riktigt och kunna öppna dörren till sin lägenhet eller för den delen öppna dörren och välkomna någon till sitt hem. Det är för många som inte kan det . Folk kan inte flytta dit där jobben finns. Jag pratar gärna om landsbygden, . Under er regeringsperiod försvann 15 000 jobb på landsbygden. ska vi göra en riktig satsning på service och på bredband. Vi ska ha en livsmedelsstrategi. Vi ska ha en parlamentarisk kommitté som ska fundera över vad man kan göra för landsbygden. Vi ska ha en skogsstrategi för att kunna utnyttja skogen. Då får vi jobb i hela landet. 35 (V): Vi håller på att förstöra den här planetens klimat. Det finns knappast någon fråga som är viktigare än att minska utsläppen av de växthusgaser som riskerar att ta bort livsbetingelser runt omkring på vår planet. Vilka beslut som man fattar i regeringen spelar en viktig roll. Det kanske viktigaste klimatbeslutet ni har att fatta är det om framtiden för kolbrytning i . Det är enorma utsläpp som genom bidrar till. Regeringen fattade ett beslut som jag tyckte var klokt. Man sa att ska avbryta expansionen av kolgruvor i . Det är ett helt rimligt beslut. kom nyheten att har fått tillstånd för en ny gruva i . Den statliga kraftjätten förbereder nu de underlag som behövs för att kunna öppna det nya dagbrottet, vilket leder till nya utsläpp. Hur ser statsministern på att regeringen beslutar att man inte ska öppna fler kolgruvor och att fortsätter med förberedelserna för nya dagbrott och därmed nya utsläpp? 36 Statsminister (S): Det är helt rätt, , att detta är den viktigaste frågan som vi har att hantera för framtida generationer. Enligt min uppfattning har vi ett uppdrag att se till att hålla uppvärmningen så långt under två grader som det är möjligt. Det styr hela regeringens politik, även i det här fallet. När vi tog över regeringsmakten hade vi att fundera på hur ska agera. har en styrelse och en ledning. De har ett ansvar inför sina ägare att driva på affärsmässiga grunder och leverera energi på ett sådant sätt som självfallet är miljömässigt hållbart. Det är ägarnas uppdrag till . I den konkreta situation som nu befinner sig i måste ledningen och styrelsen hantera detta på bästa möjliga sätt. Det som vi har förstått av uppgifterna från har man ingen avsikt att expandera bland annat sina kolkraftverk. 37 (V): Fakta säger tyvärr annorlunda. Med nya tillstånd från de delstater som är berörda förbereder för fullt att öppna nya dagbrott. Det är ju tvärtemot det som regeringen faktiskt har beslutat. Har regeringen någon synpunkt på att fortsätter att förbereda nya dagbrott? Jag tycker att det är rimligt att här och ge en tydlig signal om att det inte är okej att fortsätta med nya dagbrott eller att förbereda att dessa ska öppnas. Bakom detta vilar ju en större fråga: Ska hela i säljas, och i så fall till vem? Vad kommer den nya ägaren att göra? Kommer den att öppna fler gruvor, om det till exempel blir en tjeckisk spekulant, som har diskuterats? Min andra fråga till statsministern är: Tror statsministern att det bästa för klimatet är att avvecklar brunkolsbrytningen i eller att man säljer den vidare till företag som har för avsikt att expandera och driva den vidare i ytterligare tiotals år? 38 Statsminister (S): Den information som vi har är att inte har någon avsikt att fatta beslut om någon investering eller flytt av byar för att driva nya dagbrott. Det är den information som vi har. När det gäller det befintliga ägandet måste ledningen och styrelsen hantera det utifrån sitt uppdrag att leverera energi på ett affärsmässigt säkert sätt. kan inte bestämma över energipolitik, det bestämmer . Jag har sagt att jag anser att det som behöver göras i ska göras på ett sådant sätt att det inte skadar tyska intressen. Vi ska se till att går i den riktning som avses. Ledningen och styrelsen får hantera detta i på ett sådant sätt att man inte skadar tyska intressen, för det ligger inte heller i vårt intresse. Medborgarnas förtroende för regeringen 39 (FP): Vallöften är inte den rödgröna regeringens bästa gren. Före valet kunde vi höra säga: Vi ska inte röra ROT-avdraget. fick vi veta att ROT-avdraget försämras, med risk för svartjobb som följd. Före valet kunde vi lyssna på som sa: Det är jättedyrt att tanka bensin, så vi ska inte höja bensinskatten. lade fram förslag om att höja bensinskatten. Före valet kunde vi höra säga: Pacta sunt servanda. ska inte läggas ned. sa den förhandlingsperson som regeringen utsett att kanske kan stängas. Min fråga till dig som statsminister, , är: Vilken effekt tror du att det har på människors förtroende för politiken när statsministern leder en regering som bryter vallöften på löpande band? 40 Statsminister (S): Vi tar detta med igen då. Om en kostnad ökar med 2 miljarder tycker vi att vi ska göra något. Jag förstår, återigen, varför de borgerliga lämnade efter sig 74 miljarder i budgetunderskott. För dem verkar det inte ha någon betydelse vad som händer. Jag tror att folk är glada över att vi inte bara satsar på ombyggnation utan också på nybyggnation när vi har bostadsbrist i 150 av landets kommuner. Det är ett uppdrag för hela landet. Vi ska se till att hela landet fungerar. Sedan var det bensinen. Jag kanske får påminna om att den regering som tillträdde 2006 tillträdde med löftet att inte höja bensinskatten. Den höjdes 2008. Så kan det gå. Bensinpriset har sedan vi tillträdde sjunkit med ungefär 1,50. Det har hänt någonting med bensinpriset. Det var högre tidigare. Man måste följa med i utvecklingen. 41 (FP): Detta är statsministerns frågestund. Jag ställde en fråga om brutna vallöften från statsministern, och då började statsministern tala om vad alliansregeringen gjorde 2008. Jag beklagar att vi är i en situation där ni, , har regeringsmakten. är det tid att ta ansvar för den regeringsmakten. Ni var i ett läge då ni lovade allt till alla och var mycket oförberedda. Det gör att ni nu får bryta vallöften. Det är ett nytt fenomen i svensk politik, statsministern. Regeringen höll sina vallöften, regeringen höll sina vallöften, regeringen höll sina vallöften. Det pekar statsvetare ut som något ganska unikt för , att svenska politiker håller sina vallöften. Statsministern kan säga att det är rätt att sänka , men före valdagen var ni mycket tydliga med att inte skulle röras. Statsministern kan säga att det är rätt att höja bensinskatten, men ni var jättetydliga före valdagen med att bensinskatten inte skulle höjas. Jag upprepar därför min fråga, statsministern. Vad tror statsministern att det gör med människors förtroende för politiken att statsministern leder en regering som i historia bryter vallöften på löpande band? 42 Statsminister (S): Det är uppenbart att inte vill ta ansvar för vad han själv gjorde i regeringsställning. Talar man om brutna vallöften får man faktiskt stå för sina egna brutna vallöften. Det stora vallöftet till från regeringen, från mig som regeringschef, är att ta knäcken på arbetslösheten, att ta knäcken på långtidsarbetslösheten, att se till att barnen klarar skolan och att vi har en välfärd som gör att människor kan känna både frihet och trygghet. Vi ska också ta oss an klimatutmaningen på riktigt. För det behövs investeringar, stora investeringar.