prot · H20952 · 2015-01-28 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 14, 15 och justerades. § 2 Anmälan om ersättare vice talmannen meddelade att (SD) skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för (SD) under hans fortsatta ledighet –. att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i riksdagsstyrelsen, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i riksdagsstyrelsen och att (M) avsagt sig uppdraget som ersättare i riksdagsstyrelsen. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält och som ledamöter i riksdagsstyrelsen. vice talmannen förklarade valda till § 5 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 29 till 30 i utrikesutskottet från 26 till 27 i näringsutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. § 6 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 7 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:218 Interpellation 2014/15:218 Utrikesfödda akademikers etablering inom vård och omsorg av (FP) Interpellationen hinner tyvärr inte att besvaras inom tidsfristen utan besvaras av statsrådet . Orsaken är redan inbokade resor och andra åtaganden. § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:50 till socialförsäkringsutskottet 2014/15:53 till näringsutskottet 2014/15:47 till utbildningsutskottet 2014/15:49 till utrikesutskottet 2014/15:52 till socialutskottet 2014/15:3025 till justitieutskottet 2014/15:3028 till socialförsäkringsutskottet 2014/15:3026 till skatteutskottet 2014/15:3017 till försvarsutskottet 2014/15:3021 till arbetsmarknadsutskottet § 9 arbetsformer m.m. betänkande 2014/15:KU6 1 (SD): Låt mig börja med att yrka bifall till reservation 2. riksårsmöten har fattat viktiga beslut för att göra arbetet i kammaren mer intressant och ändamålsenligt, både för oss ledamöter och den allmänhet som förhoppningsvis tar del av kammarens arbete. En sådan åtgärd är till exempel den fria sittningen vid debatter. Arbetet med att ytterligare förbättra arbetsklimatet i plenisalen kanske aldrig blir fulländat. Men en bit på vägen torde vara att ändra så att ledamöterna sitter partigruppvis i stället för nuvarande ordning, det vill säga efter valkrets. Den ordningen har tvivelsutan haft historisk relevans när en ledamot kunde sägas mer representera en landsända och därmed kunde antas äga mer kännedom om den än vad andra ledamöter kunde. Men i dessa uppkopplade dagar förefaller detta äga mindre relevans. Som bekant är uppresningsförfarandet slopat. Främst för att till följd av det undvika att någon ledamot skulle trycka fel är det lämpligt att vi sitter tillsammans. Förslaget har lagts fram av ett flertal ledamöter från olika partier under årens gång. I en borgerlig motion kunde man läsa följande: ”En kartläggning, utförd av Interparlamentariska unionen, visade att parlamentsledamöterna i en klar majoritet av 54 undersökta länder satt grupperade efter politisk uppfattning. Andra förekommande principer var alfabetisk ordning och ledamöternas egna önskemål. Endast sju länder lade valkretsindelningen till grund för placeringen. I flertalet av dessa fall rörde det sig om öststater, där en fördelning efter partitillhörighet mötte uppenbara praktiska svårigheter.” får vi väl ändå lov att avskaffa lite öststatsmentalitet även här. 2 (V): Vi behandlar de motioner som lämnades in och som gäller arbetsformer med mera. Det där ”med mera” innebär att det är en salig blandning av motioner om alltifrån yrkande om att rulltrapporna ska vara avstängda till utskottsindelningar och övning för krigsdelegationen. Jag kommer att kommentera några få delar i betänkandet, och jag yrkar bifall till reservation, det vill säga reservation 1. Alla motioner i det här betänkandet avslås men av lite olika skäl. Ganska motioner avslås därför att det helt enkelt inte är kammaren som brukar besluta i den typen av frågor. Det är ledning som i första hand beslutar om till exempel utställningar i lokalerna, rökfri arbetsdag och åtgärder för minskad pappersförbrukning. Talmannen är den som leder riksdagsarbetet och beslutar om till exempel minnesstunder i kammaren. Före sitt beslut samråder talmannen med gruppledarna, och om en ledamot har önskemål som gäller en minnesstund eller någonting annat i kammaren får man helt enkelt vända sig till sin gruppledare. Det här är alltså motioner som avslås utan att vi har tagit ställning i sak; vi tycker inte att det är vi som ska pröva frågan. Det finns också några motioner som handlar om ledamöternas arvoden. En av de motionerna tycker jag borde bifallas. har motionerat om att arvodet bör knytas till av prisbasbeloppet. Vårt arvode är . Prisbasbeloppet är 44 500. Vi brukar också motionera om att extraarvoden för uppdrag inom bör upphöra. Under den allmänna motionstiden lade inte fram någon sådan motion, men det gjorde några ledamöter från . Det var en motion med precis samma innebörd. Det tackar jag för och har därför en reservation till förmån för den motionen. Vårt arvode ligger som sagt på , och höjs arvodet betydligt mer än vad löner och ersättningar går upp för de allra flesta. Vi är väl medvetna om att riksdagsuppdraget är ett arbetskrävande och ansvarsfyllt uppdrag, och det är rimligt att det också ges en ganska hög ersättning för det uppdraget. Vi tycker dock att prisbasbeloppet på 44 500 är en hög ersättning. Det är också så att vi representerar samtliga invånare i , och när våra villkor skiljer sig väldigt mycket från de villkor som de allra flesta lever under är det stor risk att vi kan företräda alla. Höga arvoden riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de förtroendevalda och stora delar av befolkningen. Vi fattar beslut som påverkar allas villkor, och då får inte våra villkor vara alltför annorlunda. Kopplingen till prisbasbeloppet gör också att förändringarna av arvodet är tydligt bundna till något som är helt utanför kontroll. Prisbasbeloppet styr till exempel taket för sjukförsäkringen, och om arvodet följer prisbasbeloppet förändras det också på samma sätt som till exempel sjukförsäkringen. Alla riksdagsledamöter är valda på samma sätt. Alla riksdagsledamöter har samma ursprungliga ansvar. Alla riksdagsledamöter bär samma ansvar och samma tyngd. Ett uppdrag som ordförande eller vice ordförande i ett utskott är dock absolut tidskrävande, och då är det rimligt att man får möjlighet att klara uppdraget rent tidsmässigt. Vi tycker att det är vettigt att till exempel partigruppen ser till att en ledamot med ett sådant uppdrag avlastas från annat arbete i riksdagsgruppen så att arbetsbördan blir någorlunda likvärdig för olika ledamöter. Dygnet har trots allt för oss alla, och en vettig arbetsfördelning tjänar alla på. Därför tycker vi att det är rimligt att bifalla den motion som handlar om ändrade arvoden för riksdagsledamöter, och jag yrkar alltså bifall till reservation 1. 3 (S): Att vara riksdagsledamot innebär att vara förtroendevald – att bära ett förtroende som väljarna har gett mig och oss i ett val. Det är inte ett arbete eller en anställning med regler som gäller på arbetsmarknaden i övrigt, men det är det finaste uppdrag man kan få, tycker i alla fall jag. Uppdraget ställer krav på mig som ledamot att ha en egen moralisk och etisk kompass utan att varje handling är reglerad i lag eller förordning. Visst måste det vara en självklarhet för oss att vi förmår att skilja på rollen som privatperson och vår offentliga roll. Det är riktigt och rätt att medborgarna ställer stora krav på oss. Det ska vi också göra på oss själva. De ska granska att vi lever som vi lär. Just detta är en viktig lärdom och något att alltid tänka på – att vi lever som vi lär. tar upp frågan i en fantastiskt bra bok som heter just Lärdomar, som jag kan rekommendera. Det är väljarna som ska avgöra om de har fortsatt förtroende för oss, varför öppenhet och transparens är viktiga fundament i en levande demokrati. Ändå finns en hel del som är reglerat i lag, föreskrifter och riktlinjer – resor, ekonomisk redovisning, ersättning för dubbelt boende, för att ta några exempel. Betänkande KU6, som behandlar 29 motioner från allmänna motionstiden, tar upp olika former av regler för hur vi ska arbeta som riksdagsledamöter. Ingen av dessa motioner är skrivna av socialdemokrater. Anledningen är med all sannolikhet att under förra mandatperioden lade ned ett stort arbete på att gå igenom riksdagsordningen och arbetsformer. Vi fick möjlighet att i arbetsgrupper diskutera och ventilera för- och nackdelar med de regelverk vi har och överväga förändringar. Dessutom har en särskild utredare på riksdagsstyrelsens uppdrag genomfört en samlad översyn av regelverket. Riksdagsstyrelsen har lämnat en framställning till som kommer att behandlas . Det är således logiskt att avslå samtliga motioner. Det finns ändå en motion som jag särskilt vill kommentera, nämligen en motion av och från angående hundraårsdagen av folkmordet seyfo. Folket har föreslagit att minnesdagen ska vara . Vi socialdemokrater tycker att det är otroligt viktigt att , liksom var i går, ska vara en mötesplats där vi minns och högtidlighåller händelser. I går hölls en minnestund över Förintelsen och att det är stängningen av . Vi delar utskottets uppfattning att det inte är i sig som ska fatta sådana beslut, utan det är gruppledare och talman tillsammans med intresseorganisationer som ska ta ställning i frågorna. Det är vår förhoppning att vi får vara med om en minnesstund för offren i seyfo. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 4 (M): ifrågasätter nivån på riksdagsledamöternas arvode, som partiet menar är för högt och därför riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan väljare och valda. För att råda bot på detta föreslår partiet att arvodet sänks från dagens till prisbasbeloppet som ligger på 44 500. Därmed skulle riksdagsledamöternas arvode ligga närmare vad det stora flertalet i väljarkåren tjänar. Så argumenterar i sin reservation. Men det är ett svagt argument. Enligt Medlingsinstitutets statistik ligger genomsnittslönen för män och kvinnor i samtliga sektorer på 30 600. För gruppen arbetare var genomsnittslönen 25 600. Båda beloppen är långt under det riksdagsarvode på 44 500 som föreslår. Om det skulle ha varit någon konsekvens med förslag borde man givetvis ha landat på snittlönen i riket. Med det förslag som nu har lagt fram kommer den påstådda förtroendeklyftan mellan väljare och valda att kvarstå. Man åstadkommer i princip inget annat än att än en gång provocera väljarkåren. Jag tillhör dem som tycker att vi riksdagsledamöter är värda våra arvoden. Jag är stolt över att jag kan säga det utan att skämmas, och jag säger det också till mina väljare. Jag är värd mitt arvode. Den stora majoriteten av oss jobbar hårt vardag som helg. Någon fritid i vanlig mening har vi inte. Också när vi inte är här i kammaren är tillvaron fylld av väljarkontakter, medlemsmöten och andra jobbaktiviteter – så också . Det vet vi som sitter här. Räknar man lågt har man som riksdagsledamot en arbetsdag på och till och söndag. Då kommer vi upp i . Detta är alltså fortfarande lågt räknat. Med dagens riksdagsarvode på 61 000 innebär det en timlön på ca . Jag tror inte att det är många som tycker att det är en överdrivet hög timlön för oss valda ombud i riksdag. Dessutom är det som utskottet framhåller i betänkandet en helt rimlig ordning att riksdagsledamöterna inte själva bestämmer storleken på sitt arvode, som vill. Den uppgiften bör även fortsättningsvis ligga på en fristående arvodesnämnd. Så har jag en kommentar, herr talman, till reservation. Partiet vill ha fri sittning i kammaren, inte bara som vid debatter och frågestunder utan också vid voteringarna. motivering till att införa fri sittning när går till omröstning är att det skulle underlätta kommunikationen inom partigruppen om plötsliga ställningstaganden behöver göras. Det är ju så har utmärkt sig i kammaren, det vill säga att plötsligt ändra sina ställningstaganden, att överraska från en votering till en annan, att ändra voteringspraxis inte om utan när det passar partiets syften. Denna parlamentariska oreda har , som bekant, åstadkommit även utan fri sittning vid voteringarna. Jag förstår faktiskt inte vad partiet bråkar om här och . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 5 (SD) replik: Den motion vi har väckt har redan tidigare väckts av bland annat . Uppenbarligen har man ändrat åsikt. Motioner har också väckts av andra ledamöter från andra partier. När det gäller det praktiska att sitta tillsammans som en partigrupp underlättar det förfarandet vid voteringar. Det är precis vad jag lyfte fram i mitt anförande. Kanske är det bäst att vi sitter så som vi representerar svenska folket. Den röd-grön-blå koalitionen skulle kunna sitta tillsammans, och vi sverigedemokrater skulle sitta själva som det enda riktiga oppositionsparti vi är. Vadan denna förändring eftersom man har förespråkat denna linje i motioner? 6 (M) replik: Tack för frågan! Det stämmer att moderater har väckt motioner i frågan. Även i betänkandet finns en motion från två moderater i frågan. Men argumentationen i den motionen för att införa fri sittning i kammaren är att man vill ha ännu mer livliga debatter. hänvisar själva i sin motion till att vi nu har ett system där vi har tagit bort riktkarlarna, och förfarandet att resa sig upp och visa sin partigrupp hur man ska rösta är borta. Att i det sammanhanget införa fri sittning för att öka kommunikationen inom partigruppen menar jag kan mer skada voteringssituationen, som kräver en viss koncentration och kanske inte så mycket kommunicerande i övrigt. Jag kan leva med att vi har haft den här inställningen i fråga om fri sittning, men det gäller som sagt var inte voteringssituationen. Där är kanske era bevekelsegrunder helt enkelt lite tveksamma. 7 (SD) replik: är det just när det gäller voteringsförfarandet som det finns en överhängande risk . Demokrati innebär i detta fall att vi är valda att representera folket. Att vi i ett sådant läge skulle kunna missa någonting viktigt, att en votering går fel utifrån att någon från något parti trycker på fel knapp, är inte en speciellt stark signal för demokratin. Man kan tycka att det är en enkel sak, men kan man se att det händer återkommande vid voteringar i denna kammare att ledamöter trycker fel. Jag tycker inte att det är respektfullt mot demokratin att tillåta att sådana enkla fel låter demokratin gå oss ur händerna. Vårt förslag skulle kunna innebära att vi får en tryggare parlamentarisk demokrati, där vi på ett bättre sätt också kan representera folket och de väljare som har valt in oss i kammaren. 8 (M) replik: Jag delar kanske inte riktigt oro för feltryckningar om vi inte får sitta gruppvis. Det gör jag inte. Det tycks inte heller kammaren överlag göra. Det finns faktiskt ingen opinion för den fråga som driver. Det systemet må vara infört i andra länder, men riksdag är riksdag. Vi beslutar själva över våra arbetsformer och vår ordning i kammaren, och de har fungerat väl. Jag måste också säga att jag inte känner mig helt övertygad om värnande om demokratiska rutiner. Jag är ledsen. 9 (V) replik: Jag blev så upptagen av det som hände efter att jag hade begärt replik att jag nästan har glömt vad jag skulle fråga om. Värdet på personers insatser är en sak. Det var inte det jag pratade om. Det finns många som är värda väldigt mycket och är värda betydligt mer än vad de får. Vi fattar beslut om människors ersättningar på en ganska låg nivå, och de speglar inte människors värde. Jag kan se sjuka som har extremt små förutsättningar. Det jag pratade om var avståndet mellan dem vi företräder och oss själva och våra olika villkor. Genomsnittslönen sas vara 30 600, och vi har en ersättning som är dubbelt så hög. Jag tycker att det är en väldigt hög ersättning. Jag är medveten om att 44 500 också är mer än 30 600. Jag sa att det är ett stort ansvar och ett väldigt arbetskrävande uppdrag, och det är rimligt att ha en relativt hög ersättning. Men enligt mitt sätt att se bör det finnas något slags balans däremellan. Vad jag förstod tyckte att var en ganska låg ersättning. Hur stor skillnad mot vanligt folk uppfattar du att det borde vara? 10 (M) replik: Jag vidhåller helt enkelt att den minskning av påstådd förtroendeklyfta som Vänstern vill uppnå genom att sänka vårt arvode från 61 000 till 44 500 är så marginell att provokationen gentemot väljarkåren i så fall är precis lika stor, som jag sa i mitt anförande. Det diffar så pass mycket i inkomst att det är snudd på populism att hävda att det skulle minska förtroendekrisen. Vill ni, som jag sa, vara konsekventa får ni väl föreslå att vi ska ha ett arvode som ligger på genomsnittsnivån i riket. Det gör ni inte. kan man tycka är mycket pengar. Å andra sidan vet vi att väljarna har rätt stor förståelse för och en önskan om att vi gör ett bra jobb. Kan vi förklara det på ett vettigt sätt och redovisa vad vi åstadkommer tror jag att acceptansen och toleransen finns i väljarkåren för att vi tjänar något mer än vad genomsnittsinkomsttagaren gör. Man kanske till och med önskar att vi använder den tid vi är satta här till att just uträtta de saker som våra väljare förväntar sig att vi ska göra, om så med . Det var som sagt var lågt räknat. 11 (V) replik: Jag är också övertygad om att acceptansen finns. Det är därför vi ändå tycker att det fortfarande ska vara en relativt hög ersättning. Vi har inte samma ersättning för alla uppgifter. Det skulle man kunna ha: Alla har ungefär samma ersättning – allas mjölk kostar lika mycket. Men det finns ett system där vi har olika ersättningar beroende på arbetsinsats, ansvar och så vidare. Det är inte något vi motsätter oss. Men vi ser lite annorlunda på den balansen. Vi är övertygade om att människor har en acceptans för att vi behöver ha rimliga ersättningar för stora arbetsinsatser. Det är bara det att vi har uppfattningen att det är lättare att sätta sig in i människors villkor om skillnaden inte är så stor. Vi har dubbelt så mycket som genomsnittslönen, och vi tycker att det är för mycket. Även 44 500 är mycket – det blir väldigt mycket mer – men vi tycker att det är rimligt att lägga det på en lägre nivå. Kan inte se någon som helst risk med att inte ha något så när lika villkor som de vi fattar beslut för, att det är svårt att sätta sig in i den situation som andra lever under? Kan du inte se den risken över huvud taget? 12 (M) replik: Jag har inte alls några problem att sätta mig in i hur människor lever som tjänar mindre än jag. Jag har inte det problemet. Jag har själv varit där, nämligen. Det är inte den stora saken i min tillvaro när det gäller lönefrågor. Däremot tycker jag kanske att ska hålla fast vid det just sa. Om ni tycker att 44 500 är för mycket i arvode för riksdagsledamöterna, föreslå då i en motion nästa allmänna motionsperiod att det ska sänkas till riksgenomsnittet. Då blir ni mer trovärdiga, inte bara här i kammaren utan också gentemot väljarna. 13 (MP): Vi debatterar betänkande nr 6 om arbetsformer, ett betänkande där 29 motionsyrkanden från allmänna motionstiden behandlas och där utskottets majoritet avstyrker samtliga yrkanden. Däremot ska jag understryka att det finns en hel del yrkanden där jag tror att både jag och flera i utskottet egentligen uppskattar de intentioner som finns i motionerna. Men vi tycker att de har behandlats, då det gjordes en stor översyn av riksdagsordningen under förra mandatperioden. Eller också bör de behandlas någon annanstans. Några ska redan genomföras, som förslaget att krigsdelegation ska hålla en övning. När det gäller frågan om arvoden har jag stor förståelse för argumentationen, som både motionärerna och här i kammaren har angivit. Men här menar utskottet att det är en fråga för arvodeskommittén. Även när det gäller resor och att anpassa dem pekar utskottet på att det finns restriktioner. Det finns riktlinjer som tar hänsyn till miljö och en restriktiv hållning till alkohol inom ramen för representation. En återkommande fråga, herr talman, har gällt lobbying och ett register i . KU hänvisar återigen till den demokratiutredning som startades . Vi menar att ett sådant register, enligt den förra , skulle riskera att göra det svårare för nya medborgargrupper att ta sig in. sitter det en ny demokratiutredning. Den har visserligen inte explicit fått i uppdrag att se på hur lobbyismen ska synliggöras, men många av de uppdrag som har fått ligger nära. Demokrati handlar förstås om öppenhet och transparens, och en mer synliggjord lobbyism kan ge trovärdighet. Ett uppdrag som demokratiutredningen har fått handlar om hur man kan göra demokratin mer levande, då antalet medlemmar i de politiska partierna minskar. Att man i ett sådant sammanhang också tittar på kontakter med olika organisationer, nätverk, privatpersoner och företag förefaller mig mycket naturligt. I det sammanhanget kommer nog det öppenhetsregister som man har i att särskilt granskas. något om detta med en minnesstund i efter hundraårsdagen av folkmorden i . Det som är problematiskt med den motionen är att man har kopplat ihop flera frågor. Frågan handlar om folkmordet, seyfo, som ännu inte erkänt. beslutade med knapp marginal att ska se detta som ett folkmord. Det menar jag var ett riktigt ställningstagande. Jag ser också gärna att det uppmärksammas någonstans här i . Dock är det inte KU som förfogar över kammarens lokaler, utan det är talmannen i samtal med gruppledarna. Det är just därför som vi yrkar avslag på motionen. 14 (FP): och yrkar i en motion på att vi ska dels hålla en minnesstund här i kammare för att uppmärksamma offren för folkmordet seyfo, dels i ha en minnesutställning om seyfo från och framåt. Jag och är positiva till motionen, till att ha en sådan ceremoni och till att ha en minnesutställning här. Men precis som utskottet konstaterar här bör dessa frågor inte avgöras med beslut här i kammaren. När det gäller en minnesutställning är det verksamhet som den gäller, och då ligger beslutanderätten hos just . När det gäller en minnesstund här i kammaren är det talmannen som leder arbetet. Gruppledarna har möjlighet att tillsammans med talmannen besluta om en sådan ceremoni. Jag hoppas att det kommer att ske. Det är en viktig fråga att uppmärksamma. För närmare 150 000 svensk-assyrier, svensk-armenier och svensk-pontiska greker är folkmorden i , seyfo, symbolen för det förtryck och den förföljelse som de genom historien utsatts för i sina ursprungsområden. Seyfo är en stor anledning till att svensk-assyrier är en av största minoritetsgrupper, och det är en angelägenhet för hela att uppmärksamma varför så många människor med denna bakgrund nu bor i . I är det fortfarande förbjudet att hävda att dessa folkmord har ägt rum. Minnesceremonier kan därför inte hållas på plats, på turkisk mark. beslutade att ska se händelsen som ett folkmord. Jag anser att det därför är av yttersta vikt att ett demokratiskt land som står upp mot förnekelse av folkmordet genom att hålla en ceremoni i och ge plats för en minnesutställning. Däremot anser jag i likhet med utskottet att beslut i dessa frågor bör fattas i en annan ordning. Därför bör själva motionsyrkandena avslås, även om intentionerna är mycket goda. 15 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Vi går igenom olika saker som hör ihop med arbetsformer. En del saker sympatiserar vi mer med, och andra sympatiserar vi mindre med. Sammantaget måste vi väga in sådana frågor som om vi har behandlat frågan, om det är KU:s sak att ta ställning till den och om man kan samla en majoritet för en förändring. Det leder till att exempelvis ta ställning när det gäller motionsrätten. ser fördelar med att kunna motionera .