prot · H30932 · 2015-11-24 00:00:00 — Jag är för valfrihet. Dock tycker jag att det ska vara kvalitet, vem som än ordnar hemtjänst och äldreomsorg, och jag tycker att man ska återinvestera i den verksamhet som är till för de äldre. Det är viktigt för mig att skattepengarna används på ett bra sätt. Äldres inflytande är helt centralt. Det finns investeringsstöd. talar vi om trygghetsboenden, men när det gäller äldreboenden är det ett faktum att många äldre får vänta . Så är det, och därför satsar vi på investeringsstöd. Under Alliansens tid lades äldreboenden faktiskt ned. Jag vill jobba med det. Jag kommer att jobba med det. Därför satsar vi på det, och därför är det också en fråga för utredningen. Det ska finnas ett tänkande runt det även . Där kan det komma in många fler frågor, till exempel sådant som rör teknikanvändning och andra strategiska områden. När det gäller rättvisa, jämlikhet och även jämställdhet är jag bekymrad över att vi lever i ett där kvinnor som hela sitt liv har jobbat i äldreomsorgen inte alltid har råd med det äldreboende de vill ha, även om de är biståndsbedömda. De har helt enkelt haft för låg inkomst, kanske jobbat deltid utan att de velat det och så vidare. Det är ett mycket dåligt resultat som vi tillsammans, under olika regeringar, har åstadkommit. För mig är det därför viktigt att vi, när vi talar om den framtida äldreomsorgen, ser på hela livscykeln för kvinnor och män och att vi arbetar med olika frågor som stärker kvinnorna på arbetsmarknaden. Ett exempel är förslaget om i föräldraförsäkringen som viks till vardera föräldern så att män och kvinnor mer ska dela på både obetalt och betalt arbete. Alla de frågor som handlar om orättvisa, ojämställdhet och också ojämlikhet under en livscykel vill jag arbeta med och på så sätt förbättra möjligheterna för kvinnor och män att när de blir pensionärer kunna välja på riktigt när de kommer i det läget att de behöver hemtjänst och äldreomsorg. 66 (M): Vad är kvalitet för något? får jag för mig att vi har olika syn på det begreppet. Jag lägger in följande i det när det gäller : Det är viktigt att personalen är utbildad för sitt arbete och i övrigt är lämplig, att kommunen har en tydlig vision och ett tydligt ledarskap beträffande vad man vill göra med utefter de nationella riktlinjer som finns inom området, att vårdtagarna och deras anhöriga har inflytande över vården, att valfrihet råder antingen som LOV eller på något annat sätt, att det finns en utvärderings- och uppföljningsstrategi för samt att det finns bra möjligheter för vårdtagarna att klaga på saker som inte fungerar tillfredsställande. Ingenstans i svaret från statsrådet nämns de äldres inflytande och valfrihet på något tydligt sätt. Med fler olika verksamheter – privata, idéburna, kommunala – stimuleras nytänkande, olika tjänster och inriktning på omsorgen. Vad ska en äldre som inte är nöjd med sin hemtjänst göra om det bara finns ett alternativ? Det viktiga är att kunna välja bort sådant som man inte är nöjd med. Det finns saker att förbättra. De mest sjuka har ofta svårt att välja, men det kan lösas genom det kommunala stödet till de anhöriga som ska kunna välja. Vi var inne på ett par andra saker också. Det framfördes att bara anslog hälften så mycket. Det vänder jag mig emot. Vi har olika förslag, men båda sidor har i budgeten tillfört saker till de äldre. Beträffande om de äldre har råd, hur kan man tala om det när man tillåter kommunerna att höja taxan i med , vilket drabbar många av de fattigaste? 67 Statsrådet (S): Tack så mycket för debatten! Ja, det är oerhört viktigt att det finns kompetent och engagerad personal och att det är bra villkor för både kvinnor och män när man blir äldre, särskilt när man blir beroende av insatser som äldreomsorg och kanske kommer till ett äldreboende. Därför satsar vi mycket på det. Jag gör en resa genom för att se på goda exempel. talade vi om best practice och utbyte av inspirerande sätt att arbeta på. Jag gör resan för att lära mig mer och helt enkelt få tankar om vilka önskemål som finns i glesbygdskommuner, storstadskommuner och kommuner med många utlandsfödda och hur vi löser det; det gäller olika delar av . Jag träffar alltid representanter för de äldre, för personer som jobbar i äldreomsorgen och förstås för kommunerna. Det gäller både privata och kommunala anordnare av äldreomsorg. Det är mycket intressant, och jag gör det som ett komplement till allt det andra som vi gör. Det är ett exempel på att vi verkligen är engagerade i frågan. Det finns sätt att följa äldreomsorgen. kom öppna jämförelser som visar att de flesta äldre är nöjda med äldreomsorgen. Men det finns mycket att göra. Även där finns könsskillnader. Kvinnor har fler synpunkter och är mer oroade i äldreomsorgen. Det finns också institutioner som , som ska undersöka äldreomsorgen och som man kan klaga till. Det viktiga är att vi ständigt förbättrar. För mig är det oerhört viktigt att säkerställa att vi har en bra äldreomsorg, en äldreomsorg med hög kvalitet, nu och . Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:92 om framtidens svenska framgångshistorier 68 Finansminister (S): har frågat mig vilka förändringar regeringen ser ligger framför oss vad gäller skatteuttag och regelverk för svenska företagare och hur regeringen arbetar för att fler svenska företag ska växa och placera sig på 2000-lista . är en liten, öppen ekonomi i en global omvärld. Förutsättningarna för svenska företag att växa och expandera på en internationellt konkurrensutsatt marknad är betydande för sysselsättningen, tillväxten och det svenska välfärdssamhället. I sammanhanget står sig svenska företag väl. I förhållande till övriga nordiska länder har både betydligt fler och sammantaget större företag på 2000-listan. Regeringens näringspolitik syftar till att göra det enklare för företag att utveckla och driva verksamheten. Goda skattemässiga villkor för investeringar är viktigt så att svenska företag även ska kunna konkurrera, växa, exportera och anställa fler. Regler som omfattar företagande är därför av avgörande betydelse för hållbar tillväxt och sysselsättning. Reglerna ska därför vara ändamålsenliga och långsiktigt hållbara. Men även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringen fortsätter därför att satsa på information och utbildningar för myndigheter att förbättra sin service och korta ned handläggningstider avseende företagsärenden. Regeringen arbetar även med att skapa långsiktigt hållbara företagsregler. Detta sker bland annat genom att fortsätta arbetet med förslag att skapa skattemässiga villkor som är mer lika vid finansiering av eget och lånat kapital. Regeringen arbetar aktivt med att förbättra konkurrensvillkoren för svenska företag. Detta kan exemplifieras genom att regeringen föreslår att ett svenskt system med tonnagebeskattning införs. Syftet är att ge svenska rederier villkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . För att ytterligare förbättra förutsättningarna för växande, internationellt framgångsrika företag har regeringen lanserat den övergripande exportstrategin och satsningar på exportstöd. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning om totalt 2016–2019 i syfte att stärka exportstödet, särskilt vad gäller de små och medelstora företagen. Dessa medel ska ge svenska företag ökade möjligheter till att finna exportmarknader och stärka deras konkurrenskraft på den globala marknaden. En viktig egenskap för framgångsrika företag är innovation. För att skapa förutsättningar för detta behövs fungerande kapitalförsörjning. mottog regeringen en kartläggning av behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag från utredningen finansieringsinsatser. Med utgångspunkt från denna avser regeringen att inrätta ett statligt fond-i-fond-bolag med uppgift att investera i företag i tidiga utvecklingsfaser. Vidare avser regeringen att se över möjligheterna till att inrätta lånegarantiinstrument med inriktning på att stödja bankutlåningen till företag med behov av finansiering till expansions- och utvecklingsinvesteringar. 69 (M): Till att börja med vill jag tacka statsrådet för svaret. Det är positivt att höra att en hel del är på gång. Till stor del är det som fortsättning på Alliansens arbete med regelförenklingar, fokus på små och medelstora företag, där ju jobben skapas, och för att få till mer lika villkor mellan eget och lånat kapital. Av de 24 svenska företagen på 2000-listan över världens största börsnoterade företag startades hälften , och inget av dem har startats . Det är namnkunniga företag, och de flesta är industribolag, men uppenbarligen har de anpassat sig, varit innovativa och följer utvecklingen väl. Det är ett gott betyg åt dem och åt . Vi verkar i en global värld, och som litet och exportberoende land, som finansministern sa, står vi inför nya utmaningar. Några av dessa gällande de traditionella företagen hänger ihop med det så kallade . BEPS är förkortningen för base erosion and profit shifting, och projektet syftar till att förhindra att länders skattebaser eroderas genom att internationella bolag utnyttjar olika länders nationella skattelagstiftningar och därmed kan flytta intäkter och kostnader till länder med låg eller ingen beskattning alls. Det är som på initiativ av G20-länderna har arbetat fram handlingsplaner som ska implementeras. Syftet är i grunden gott: Både dubbelbeskattning av multinationella företag och dubbel icke-beskattning ska undvikas. Men man har arbetat efter målet att beskattningen av stora företag ska ske där värden skapas, inte där huvudkontoren ligger. Detta kan bli ett bekymmer ur svenskt perspektiv eftersom vi glädjande nog har flera stora bolags huvudkontor i men varken den stora produktionen eller försäljningen. Jag undrar därför hur finansministern har planerat för att stärka de svenska skattebaserna med tanke på BEPS. Visst kan man ställa sig frågan om det är realistiskt att det ska komma nya stora, globala börsbolag från , speciellt med tanke på att det är banker samt olja och gas som utgör de största branscherna på lista. Mot detta vill jag kontra med att flera av de bolag som växt snabbast är Facebook och Starbucks samt att har legat och ligger i topp gällande företag i ny teknik – Skype och Spotify är de vanligaste exemplen. är till och med näst unicorntätast i världen, där ”unicorn” är beteckningen för teknikbolag som värderas till . Svenska företag visar innovationskraft, och det borde därför vara möjligt att fler framtida stora bolag växer upp här. Det goda utgångsläget finns, men många av de framgångsrika teknikbolagen säljs eller flyttar utomlands. Frågan är alltså vad som händer . Vårt politiska fokus måste ligga , inte på att vi är nöjda med det som redan har åstadkommits. De nya branscherna finns inom tjänstesektorn, till viss del inom delningsekonomin, och helt säkert inom branscher där digitalisering och globalisering spelar en stor roll. Både digitaliseringen och globaliseringen ställer höga krav på förnyelse av regelverk och affärsmodeller och kommer att innebära att många jobb försvinner. Den politiska utmaningen gäller att se till att det finns förutsättningar till att minst lika många nya jobb skapas. Tyvärr visar ju S och MP i sin budgetproposition ingen som helst insikt utan lägger fram förslag som redan i sig själva innebär färre jobb. Flera av entreprenörerna i olika intervjuer nämner det politiska beslutet om hem-pc som en anledning till att vi , har ett framgångsrikt läge. Det visar att politiska beslut ger långsiktiga positiva effekter, men det betyder också att det måste följa nya beslut om utvecklingen ska fortsätta. Delningsekonomin växer alltmer, och företagen, både de nya och de gamla, efterlyser anpassade skatteregler. Hur ser finansministern på skattereglerna för delningsekonomin? 70 Finansminister (S): Jag tackar för erkännandet av den socialdemokratiska hem-pc-reformen. Det var en bra reform, inte minst därför att den riktade sig till alla anställda på företagen och inte bara till dem som företagsledningen ansåg hade behov. Det blev en väldigt bred spridning i samhället. Det är korrekt att det i huvudsak är äldre svenska företag som ligger på Forbeslistan. Det är dock inget unikt för , för det är en lista som är utformad på ett sådant sätt att den i stor utsträckning omfattar äldre och etablerade företag. Bland annat tar man upp aktiebolag vars aktier handlas på aktiemarknaden. Det gör att till exempel inte finns med på listan, trots att det är ett stort och globalt bolag. Men självklart är det intressant att titta på Forbeslistan. Jag tycker också att det är angeläget att fler svenska företag kan komma på Forbeslistan. ligger ju betydligt bättre till än andra nordiska länder. Något annat som är väl så intressant att titta på är det man brukar kalla för unicorns eller enhörningar, alltså väldigt snabbväxande företag. Det är frågan om startupbolag som vanligen inte är äldre än men har genom finansieringsrundor. När man mäter på snabbväxande och nystartade företag brukar och framför allt komma fram som den plats på jorden efter som är framgångsrikast. Det tycker jag att vi tillsammans bör kunna vara stolta och glada över. BEPS-arbetet kan påverka de svenska skattebaserna både positivt och negativt. En del delar i BEPS bör kunna öka skatteintäkterna i . Sedan finns det andra delar som kan minska skatteintäkterna i . Det går inte bara i ena riktningen, utan det går i båda riktningarna. Exakt hur det kommer att falla ut får vi se närmare när reglernas utformning är klar. Vad gäller delningsekonomin är det naturligtvis viktigt att vi anpassar skattereglerna för att följa med den utveckling som sker i samhället, men det är också viktigt att påpeka att det även inom delningsekonomin är viktigt att säkerställa att vi har ordentliga skatteintäkter, så att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd. 71 (M): Det var intressant och viktigt att höra att finansministern är inne på både för- och nackdelar med BEPS. Det gäller som sagt att vi följer utvecklingen när reglerna börjar tillämpas, så att vi kan se om vi behöver vidta åtgärder om det inte går som det var tänkt. Hem-pc-reformen var väldigt bra när den kom, men den fick också kritik just för att den inte var riktad mot alla. Den var riktad mot dem som hade jobb, vilket var kritik mot dem som inte hade jobb. Men det var vältajmat och har bidragit en hel del. Hur konstigt det än kan låta med våra topplaceringar har tyvärr börjat tappa i utvecklingstakt. Det utgör en risk för framtiden. Vi behöver bli mer offensiva. ligger i topp, men ser vi till EU-länderna ser vi till exempel att har ambitionen att bli världsbäst inom delningsekonomin, där tillväxten är enorm. Man kan se på de frågor som lyfts i . Det är många frågor som faller inom finansministerns portfölj. Det handlar om att regelverk tas fram som är proportionerliga i förhållande till verksamhetens omfattning, att olika standarder arbetas fram som alla aktörer måste hålla sig till och att det finns sanktioner för dem som inte betalar de skatter de ska eller håller sig till regelverken. Så säkras konkurrens på lika villkor mellan traditionella företag och de nya inom delningsekonomin. Delningsekonomin tydliggör svagheterna i befintliga regelverk men öppnar även för en mängd innovationer hos både befintliga företag och nya. Med anpassade regelverk får vi en robustare ekonomi. Det är en utmaning att säkerställa att befintliga företag konkurrerar på lika villkor som de nya bolagen inom till exempel delningsekonomin. Det kan gälla skattefrågor eller olika ansvarsfrågor. finns det en stor potential om lyckas se till att företag inom delningsekonomin har goda förutsättningar. Det är inom detta område, som rör olika branscher, det skapas nya jobb som resursutnyttjandet blir bättre, något som är bra för både ekonomin och miljön. Ett annat område där är framme rör välfärdsteknologin. besökte jag olika kommuner och företag som arbetar med välfärdsteknologi inom framför allt äldreomsorgen och sjukvården. Det är fascinerande. Dessutom blir man lite mer optimistisk när man är bekymrad över hur vi långsiktigt ska klara finansieringen av välfärden. Vi har flera konkurrensfördelar som vi borde nyttja bättre: offentligt finansierad äldreomsorg respektive sjukvård, teknikintresse samt fokus på tekniska lösningar för att personer ska klara sig själva. Två konkreta förslag kommer ofta upp som skulle kunna ge nästa exportsuccébransch. Det handlar inte i första hand om kapitalförsörjning utan om att vi bättre tar hand om innovationer samt att vi säkerställer en incitamentsstruktur som motiverar kreativa företag att i samverkan med kommuner och landsting satsa på välfärdsteknik. Båda dessa förslag skulle kunna hanteras i en nationell strategi, något som glädjande nog kommer att driva efter ett beslut på partistämman. Hur arbetar finansministern med frågor gällande skatter och andra regelverk som behöver anpassas? Och hur säkerställer finansministern att de traditionella företagen kan konkurrera på lika villkor? 72 Finansminister (S): Vad gäller BEPS är det mycket viktigt att det finns en oberoende tvistlösningsmekanism. Det har varit en stor framgång som kommer att vara till stor nytta, inte minst för de mindre länderna i det framtida arbetet med BEPS. Jag delar helt synpunkt att det är viktigt att vi bättre tar hand om alla de idéer som finns. Det är någonting som är fantastiskt med . Det är inte ont om idéer. Det är bara det att flera av de idéerna också ska bli företag och företag som vill växa, anställa och exportera. Det är mycket lättare att jobba när det är så än om vi hade befunnit oss i ett land där man inte har riktigt lika mycket idéer som i . Vi har en fantastisk tillgång i . Det är mot den bakgrunden som har startat det innovationspolitiska råd som han själv leder. Det är en unik satsning från statsministerns sida att leda det själv. Det handlar just om hur vi bättre ska kunna ta hand om alla de idéer som finns i för att de ska kunna bli framtida exportföretag som förhoppningsvis hamnar på Forbeslistan , så att man får diskutera de företagen i . Det finns en rad förslag som har diskuterats i det . Flera av de förslagen finns med i den budgetproposition som kommer att debatteras här i kammaren . Det handlar bland annat om hur vi organiserar det statliga riskkapitalet. Vad gäller delningsekonomin är det precis som säger viktigt att det finns en bra och jämn konkurrens mellan företag i det man kallar den gamla ekonomin och företag som finns i delningsekonomin, så att det blir bra konkurrensvillkor och en jämn spelplan för båda typerna av företag. Men det är också viktigt att vi säkerställer att de regler som vi har skapat i ekonomin och på arbetsmarknaden för att vi ska ha ordning och reda på arbetsmarknaden och i ekonomin även gäller för de nystartade företagen inom delningsekonomin. Det får inte bli så att man inte följer till exempel den arbetsrättslagstiftning eller den skattelagstiftning som finns. När det gäller skattelagstiftningen finns det naturligtvis både risker och möjligheter med ökad delningsekonomi. Det finns naturligtvis en risk att fler transaktioner blir mellan privatpersoner, som vi vet är ett område där det förekommer mycket skattefel. kommer transaktionerna via delningsekonomin oftast att ske via nätet. De finns på så sätt registrerade, vilket skapar en potential för skattemyndigheterna. 73 (M): Det är jag mycket spänd på. Jag måste ärligt erkänna att jag inte riktigt vet vad de gör eller om det har kommit fram några resultat . Med spänning avvaktar vi det. har goda förutsättningar att få till många fler framtida framgångshistorier, men det gäller att vi skapar goda förutsättningar för teknikföretag och nya företag inom delningsekonomin och välfärdsteknologin som vi bevakar att de redan stora även i fortsättningen har goda förutsättningar att stanna kvar i , inte minst med tanke på de internationella krafter som verkar mot våra skattebaser. Det måste säkerställas att konkurrensen mellan nya och befintliga företag sker på lika villkor, precis som finansministern var inne på. Dessa villkor kommer att behöva justeras utifrån utvecklingen, bland annat gällande skatter. Det är roligt att läsa hur storbolagen börjar uppvakta nystartade teknikföretag för att kunna ligga i framkant och inte halka efter i den snabba teknikutvecklingen. Det torde vara vinn-vinn för båda sidor. Men jag önskar att även offentlig sektor mer tar vara på möjligheten att nyttja den kreativitet som finns i de nya företagen. Politiskt behöver vi ligga i framkant. Vi behöver justera regelverk för att underlätta finansieringen av företagen, se till att man tar till vara kreativitet och innovationer på ett bättre sätt och ha en beredskap att säkerställa lika villkor för företag i nya och gamla branscher. Sedan måste det finnas en insikt om att företag måste få tjäna pengar. Skattesystemet och arbetsmarknadslagstiftningen är exempel där vi behöver fundera på upplägg. Men även när det gäller gamla utmaningar som handlar om bostadsbyggande, förbättrat utbildningssystem och integration av nya svenskar måste det ta fart. Då hoppas jag att vi får fler företag som stannar kvar i och att vi fortsätter att vara duktiga på innovationer men blir bättre på att kommersialisera dem och att det därmed skapas många nya jobb i . Jag vill tacka finansministern för debatten. 74 Finansminister (S): Jag delar helt inställning att vi behöver fler företag i och fler företag som växer. Vi behöver fler innovationer som kan bli till växande företag, som tar sig ut på exportmarknaden. Jag uppskattar verkligen det engagemang och det intresse som finns i de här frågorna brett över partigränserna i riksdag. Sedan har vi ibland olika uppfattningar om exakt vilka åtgärder som behövs. Men jag tycker att det är viktigt och tror att det är en styrka för att det finns ett brett engagemang i . Jag tror att det är en tillgång för och för det svenska näringslivet. säger att hon fortfarande avvaktar förslag från . Då kan jag meddela att det behöver hon inte alls göra, utan det är fullt möjligt att rösta ja till regeringens budget – där finns flera av förslagen. Jag vill tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:93 om vad medborgarna får för sina skattepengar 75 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag upplever att svenska folket är väl insatt i vad de får för skattepengarna, dels hur jag verkar för att öka människors kunskap om skatteuttaget. Som vi alla känner till genomförde den förra regeringen omfattande ofinansierade skattesänkningar trots att konjunkturläget förbättrades. Dessa skattesänkningar har, tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen, bidragit till ett betydande underskott i de offentliga finanserna. Den offentliga sektorn uppvisade 2014 ett underskott på , vilket var det största underskottet sedan 1990-talskrisen. Det var inte en hållbar politik. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Nya reformer i budgetpropositionen finansieras genom utgiftsbesparingar inom vissa områden samt inkomstförstärkningar för att möjliggöra helt nödvändiga satsningar. Det är satsningar för att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa och satsningar för att vända den negativa utvecklingen i skolan och för att trygga den gemensamma välfärden för de sjuka, de äldre och våra barn. Vi löser inte arbetslösheten och matchningsproblemen på arbetsmarknaden, de låga resultaten i eller klimatutmaningen med ytterligare nedskärningar och kortsiktiga skattesänkningar. För att möta dessa utmaningar behöver vi investera i : i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, i kunskap och konkurrenskraft och i välfärd och jämställdhet. Svaret på fråga är därför ja.