prot · H209108 · 2015-06-03 00:00:00 — Kännetecknande för i princip samtliga aktörer som äger ledningsnät är att de behöver använda någon annans mark för att dra fram sina ledningar. För det ändamålet kan ledningsrätt upplåtas. Det kan handla om rätten att uppföra vissa anläggningar på fastigheten, rätten att ta väg över fastigheten, rätten att ha tillträde till ledning för underhålls- och driftsarbeten, rätten att ta ned träd på fastigheten med mera. Det kan också innebära förbud mot att uppföra byggnad, plantera träd, schakta eller spränga nära ledningen och så vidare. Ledningsrätt kan bara upplåtas för de typer av ledningar som särskilt har angivits i ledningsrättslagen. Dessutom kan ledningsrätten omfatta vissa tillbehör som är nödvändiga för ledningen, exempelvis transformatorstationer, pumpstationer med mera. Ledningsrätt kan enligt dagens regler upplåtas i en fastighet som omfattas av tomträtt. Det anses råda osäkerhet om vilken ställning ledningsrätten får eftersom fastighetsägaren genom tomträttsupplåtelsen till stor del förlorar sin rätt att förfoga över fastigheten. Denna osäkerhet anses leda till att framdragningen av ledningar som är av allmänt intresse försvåras. Därför ska, enligt propositionen, ledningsrätt i en tomträtt införas i ledningsrättslagen. Detta skulle, enligt förslaget, innebära att ledningsrättens ställning klargörs. Det finns omkring 57 000 ledningsrätter i . har ungefär 1 500–2 000 ledningsrätter upplåtits . Dessa nya upplåtelser berör omkring 10 000 fastigheter . Och några hundratal av de fastigheter som berörs av ledningsrättsärenden är belastade av tomträtt. finns det omkring 60 500 fastigheter som upplåts med tomträtt, varav ca 47 000 upplåtelser avser småhusändamål. Det anges att förslagen leder till minskade administrativa kostnader för ledningsrättshavare i de fall en ledning ska dras fram i ett område där vanliga fastigheter är blandade med fastigheter upplåtna med tomträtt. I stället för att i ett sådant fall vara hänvisad till flera olika upplåtelseformer kan ledningsägaren efter lagändringen skydda hela sträckan med ledningsrätt. De övriga upplåtelserna avser andra ändamål, exempelvis flerbostadshus, kontor och industrier. Tomträtterna är ojämnt fördelade över landet; finns i 41 kommuner. Förslagen innebär att ledningar i ökad utsträckning kommer att upplåtas med ledningsrätt i stället för att dras fram med stöd av avtal. Här är en viktig skillnad som berör just tomträttshavare. För tomträttshavare anges att den ersättning som ledningsrättsupplåtelse medför kan vara något lägre än den ersättning som har följt av avtal med ledningsägaren. Det vi i framhåller i motionen är att regeringens förslag inte har beaktat de ojämna maktförhållandena mellan fastighetsägare och tomträttshavare. De tomträtter som finns i är så gott som alltid upplåtna i fastigheter som ägs av kommuner, medan tomträttshavarna ofta är småhusägare, bostadsrättsföreningar och i vissa fall småindustrier. Då en kommun i egenskap av planmyndighet kan ha en intressegemenskap med en aktör som ansöker om att få dra fram en ledning menar vi att kommunen i egenskap av fastighetsägare vid en ledningsförrättning kan vara benägen att tillgodose önskemålen från den som ansöker om ledningsrätt. Här handlar det om vågskålarna mellan de olika parterna. I ett sådant läge kan ju en tomträttshavare ha begränsade möjligheter att hävda sina intressen. Denna inbyggda obalans i maktförhållandena får inte leda till att kommunen och den aktör som ansöker om ledningsrätt bildar en allians på bekostnad av enskilda tomträttshavare. Enligt vår mening har regeringen i lagförslaget inte uppmärksammat denna aspekt tillräckligt. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det lättare för tomträttshavare att hävda sina intressen när en kommun är fastighetsägare. Jag vill också nämna något om ersättningsreglerna. Regeringens förslag innebär att både fastighetsägare och tomträttshavare ska ha rätt till ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt i en tomträtt. Det bör dock observeras att tomträtter som är bebyggda med bostäder, till exempel småhus eller bostadsrätter, i praktiken saknar alternativ användning för fastighetsägaren. Det är bara för de relativt fåtaliga verksamhetsfastigheterna som upplåts med tomträtt som det finns en reell möjlighet för fastighetsägaren att låta tomträtten upphöra och därmed möjliggöra ett alternativt utnyttjande av fastigheten. Det är också därför som vi i ofta framhåller att boende, där det handlar om långsiktig markanvändning, borde ha möjlighet att också friköpa sina tomträtter. Regeringen konstaterar i propositionen att fastighetsägarens rådighet över det utrymme som ledningsrätten avser i hög grad redan är utsläckt i och med tomträttsupplåtelsen. Vilken ersättning som ska tillkomma tomträttshavaren och fastighetsägaren får naturligtvis avgöras i det enskilda fallet, men det bör vara tomträttshavaren som ska ha hela eller så gott som hela ersättningen, i vart fall när ärendet gäller tomträtt som upplåts för privatbostäder, eftersom fastighetsägaren i det fallet ändå saknar möjlighet till alternativ framtida användning av fastigheten. I de fall då fastighetsägaren drabbas reellt genom ledningsrätten ska dock även fastighetsägaren kunna få ersättning. Regeringen behöver följa upp tillämpningen av ersättningsreglerna och vid behov också ta nödvändiga initiativ. Här handlar det nämligen om boende som bor med tomträtt kontra ganska stora aktörer som kan ha andra intressen. Vi vill vara säkra på att man verkligen beaktar också deras situation utifrån att deras förhandlingsstyrka kan vara betydligt lägre än de övriga aktörernas. 54 (S): Vi socialdemokrater står bakom civilutskottets betänkande CU13 och yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi stöder regeringens förslag till förändringar i ledningsrättslagen. Det innebär att det blir möjligt att upplåta ledningsrätt i tomträtt. Ledningsrätten i en tomträtt ska i allt väsentligt följa samma regler som för en upplåtelse av ledningsrätt i en fastighet. Om ledningen skulle orsaka synnerligt men för tomträttens utövning ska det inte vara möjligt att upplåta ledningsrätt i en tomträtt. Genom förslaget undanröjs den oklarhet som råder då ledningsrätt med dagens regler bara kan upplåtas i fastighet. Ledningsrätten har en oklar ställning om fastigheten är upplåten med tomträtt, vilket med detta förslag klargörs. Vad gäller reservation 1 av yrkar vi socialdemokrater avslag på denna, eftersom vi anser, vilket jag redan nämnt, att det inte ska vara möjligt att mot tomträttshavarens vilja upplåta ledningsrätt i en tomträtt om ledningen skulle orsaka synnerligt men för tomträttens utövning. Även på andra reservation yrkar vi avslag, då vi förutsätter att en uppföljning av ny lagstiftning kommer till stånd utan något tillkännagivande från sida. 55 (MP): Vi är här för att debattera regeringens förslag om ändringar i ledningsrättslagen, ändringar som föreslår att också tomträttshavaren nu ska få rätt till ersättning vid ledningsintrång på tomträtten. För mig är det därför svårt att förstå vad det är menar, för nu gör vi det ju lättare även för tomträttshavare att hävda sin rätt när det är kommunen som är fastighetsägare. vill i sin motion att en större del av ersättningen ska tillfalla tomträttshavare, trots att de inte äger marken. Det vi väljer att göra nu är dock en förbättring också för tomträttshavare, men det räcker tydligen inte för . Syftet med lagen var i första hand att trygga och andra stora statliga aktörers utbyggnad av ledningsnäten, helt enkelt att se till att inte hindra den nödvändiga allmänna infrastrukturutbyggnaden. Jag tycker därför att det är lite märkligt att verkar vara missnöjt med denna förbättring som vi nu gör för tomträttshavaren. Ledningsrättslagen gäller endast för ledningar som ska användas för allmänna ändamål och endast för den typ av ledningar och anordningar som anges i lagen, exempelvis mobilmaster, fiber och ledningar som behövs för vatten och avlopp. Normalt upplåts som sagt inte ledningsrätt om det är i strid med gällande detaljplan eller om det är synnerliga skäl för en tomträttshavare eller markägare. Markägaren har för det mesta rätt till ersättning för den mark som tas i anspråk, och med det nya lagförslaget får nu också tomträttshavaren denna rätt till ersättning. Jag ser regeringens förslag som en väsentlig förbättring för tomträttshavaren och vill därför yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. 56 (FP) replik: Med anledning av fråga vill jag läsa innantill i betänkandet. På s. 12 står det nämligen så här: ”Regeringen anför när det gäller förslagens konsekvenser att den ersättning som en ledningsrättsupplåtelse medför kan generellt sett antas vara lägre vid en ledningsrättsupplåtelse än den ersättning som har följt av avtal med ledningsägaren.” Det som vi i vill framhålla är förhandlingsstyrkan mellan olika aktörer. När det beskrivs i betänkandet, och även i propositionen, att den tomträttshavare som finns med i systemet också kan hamna i ett läge där man får sämre ersättning därför att vi viktar om vågskålen när det gäller förhandlingsstyrka vill vi från framhålla att vi tycker att det är väldigt viktigt med dem som bor och har sina fastigheter, bostadsrättsföreningar och småhus på tomträtt. Deras förhandlingsstyrka är också viktig att beakta i lagstiftningen. Med tanke på att propositionen, remissinstanser och också betänkandet beskriver det här förhållandet ville vi vara väldigt tydliga och påtala att vi anser att det här måste följas upp och att vi också ser att det kan komma att behövas ytterligare förändringar för att vikta om vågskålen. Mina frågor till är alltså: Tycker att det är viktigt att beakta deras rättigheter som också är boende på tomträtterna, i och med att de är ganska många? Är det viktigt för att beakta att de som bor också har rättigheter när det gäller de viktiga dragningarna av ledningsrätter? 57 (MP) replik: Ja, det är just därför vi nu inför detta, – för att man också som tomträttsinnehavare ska ha möjlighet till ersättning. Det står väl klart att någon annan äger marken om man är tomträttshavare, och den som är markägare måste också få ersättning för det ledningsintrång som görs. I slutändan är det nämligen kanske den personen som drabbas i sista skedet. Därför inför vi nu möjligheten för den som drabbas direkt, alltså den som har sin bostadsrättsförening eller annat på tomträtten. Det blir alltså en förbättring för tomträttshavaren och något som inte har funnits. Det är nämligen någon annan som äger marken, och den personen ska också ha rätt till ersättning. Men ja, jag tycker absolut att vi ska beakta att även tomträttshavaren ska ha möjlighet till ersättning, och det är just det vi inför. 58 (FP) replik: Fastighetsägaren får ju ersättning genom den tomträttsavgäld som finns. Det finns alla möjligheter för fastighetsägare att få ersättning, och det får man . Det är även en stor debatt i sig hur prisbilden ser ut för det. Det som är viktigt för oss är dock att verkligen lyfta fram de boendes, bostadsrättsföreningarnas och andras situation. Det gäller inte minst småhusägarnas situation. Man ska verkligen se över detta och följa upp den här lagstiftningen. I de här fallen är nämligen det allmänna intresset av att dra ledningar väldigt stort, men det finns också situationer där det kan bli ganska stora konflikter om vilken typ av ledning som dras fram. Låt mig ge ett exempel: I täta städer är transformatorstationer inte helt lätta att anlägga, och inte heller . Det gör att vi tycker att det finns olika skäl att i varje fall se till att ersättningar och möjligheten att påverka situationen också finns hos de boende, hos småhusägare och hos bostadsrättsföreningar. Fastighetsägaren får nämligen ersättning genom tomträttsavgälder, och när den långsiktiga markanvändningen ändå är att bostadsrättsföreningarna kommer att finnas kvar finns det heller ingen alternativ användning för fastighetsägaren. Det tycker jag är viktigt. I och med att nu är så skeptisk och tycker att det är en så bra proposition, fru talman, vill jag ställa frågan varför ändå står bakom det betänkande där det står att man ska göra en uppföljning av ersättningsfrågorna. Om det inte finns ett problem, varför ska man då signalera att man är beredd att se över ersättningsfrågorna? 59 (MP) replik: Jag har inte sagt att jag inte ser att det finns vissa problem. Det är problem vi inte har eftersom vi inte har infört detta, men om problem uppstår när vi gör det är det väl bra att vi är öppna för att se över saken. Men som jag har sagt har det tidigare inte funnits någon möjlighet för tomträttshavaren att få någon form av ersättning. inför vi det, och jag tycker att det är en väsentlig förbättring. Det är också därför jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Modernare lantmäterisammanträden betänkande 2014/15:CU14 Modernare lantmäterisammanträden (prop. 2014/15:73) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 9 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården betänkande 2014/15:SoU13 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården (skr. 2014/15:52) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 10 Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården betänkande 2014/15:SoU17 Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården 60 (S): Vi ska nu debattera socialutskottets betänkande 17, som handlar om legitimering av kuratorer inom hälso- och sjukvården – eller kanske diskutera snarare än debattera, eftersom det är ett enigt utskott som ställt sig bakom detta. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Detta ska också innehålla besked om tidigast möjliga datum för ikraftträdande. Utskottet har konstaterat att kuratorerna är en väl etablerad yrkesgrupp med en unik kompetens inom vården. De har en självständig yrkesroll med direkt patientkontakt och ett tydligt eget patientansvar. De är verksamma inom områden med stor betydelse för patientsäkerheten och fyller en väldigt viktig funktion. Det är viktigt att patienter kan känna sig säkra och trygga i att kuratorerna har tillräcklig kompetens och är lämpliga att utföra sitt yrke samt att samhället så långt det är möjligt tar på sig ett ansvar för att försäkra sig om detta. Införandet av ett legitimationskrav är ett viktigt led i detta ansvar. Utskottet konstaterar också att man är väl medveten om att vissa frågor behöver analyseras ytterligare när det gäller de delar som till exempel finans- och utbildningsutskottet har anfört i sina yttranden. Vi socialdemokrater står bakom utskottets förslag och ser fram emot att regeringen ska lägga fram ett förslag i frågan. Kuratorerna jobbar tillsammans med andra grupper i vården som har legitimation, och det är ett naturligt steg att även de får en legitimation. Man kan få en känsla av att frågan har dykt upp snabbt och plötsligt, men så är det inte. Frågan om att införa legitimation för dessa kuratorer behandlades av Behörighetsutredning. Utredningen framhöll att den här gruppen av kuratorer har en självständig yrkesroll och ett tydligt patientansvar. Den framhöll också att det inte fanns någon utbildning som var avsedd just för gruppen kuratorer men att en avgränsning gentemot övriga med socionomexamen skulle behöva göras om man införde en sådan utbildning. Det skulle innebära att en legitimation kopplades till arbetsuppgifter i stället för till utbildning, och mot den bakgrunden föreslog utredningen inte ett införande av en legitimation. Sedan yttrade sig 16 remissinstanser. En klar majoritet ansåg, i motsats till utredningen, att kuratorer inom hälso- och sjukvården borde ges legitimation och att en särskild utbildning som kan ligga till grund för detta borde inrättas. Majoriteten av remissinstanserna angav patientsäkerhetsskäl och det självständiga behandlingsansvaret som stöd för att införa kravet på legitimation. Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården Frågan återkom i den dåvarande borgerliga regeringens proposition Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och . Eftersom en tydlig majoritet av remissinstanserna ansåg att kuratorer inom hälso- och sjukvården borde ha legitimation menade regeringen att det fanns skäl att närmare utreda frågan om det finns ett behov av legitimation för yrkesgruppen. Regeringen gav därför ett utredningsuppdrag. redovisade sitt uppdrag , och myndighetens sammanfattande bedömning var att det finns ett behov av legitimation för kuratorer utifrån de fyra kriterierna patientsäkerhet, yrkesrollens innehåll, utbildningens innehåll och nivå samt internationella förhållanden. I rapporten föreslår att legitimation införs för kuratorer som är verksamma inom hälso- och sjukvården. Vidare föreslog att det införs en legitimationsgrundande vidareutbildning i socialt arbete inom hälso- och sjukvården om 30 högskolepoäng och att den skulle leda till en examen som hälso- och sjukvårdskurator. Den borgerliga regeringen gjorde sedan inga ytterligare synliga åtgärder till dess de lämnade över regeringsinnehavet . Vi vet att den nuvarande regeringen jobbat och jobbar med frågan för att få fram ett förslag, och dagens eniga tillkännagivande hoppas vi underlättar arbetet. Vi ser fram emot en proposition i denna fråga, som funnits åtminstone . Uppenbarligen räckte inte tiden till för att den tidigare, borgerliga regeringen skulle få fram ett förslag. Desto viktigare är det därför att nuvarande regering kan få fram det så att detta äntligen blir verklighet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 61 (M): är en historisk dag för många inom svensk hälso- och sjukvård och för många av vårdens medarbetare. hade kuratorer funnits inom svensk hälso- och sjukvård . När vi drabbas av utsatthet, sjukdom och otrygghet är just kvaliteten i det vardagliga mötet mellan vårdens medarbetare och oss som patienter oerhört viktigt. Det finns ett behov av att fler får möjlighet till ett tydligt yrkesansvar. Detta har varit efterfrågat . För att stärka vårdens kvalitet ytterligare och för att stärka patientsäkerheten är det därför viktigt att ta fler steg för att stärka upp vårdteamet. Vårdteamet runt patienten är läkare och sjuksköterskor men också kuratorer. Det är viktigt att se till att inte bara yrkesstatusen får en tydlig kvalitetsstämpel utan att också patienten ytterst känner att det blir säkrare i de möten och de behandlingar som sker. Det är dags att det blir legitimationskrav även för vårdens kuratorer. I och med det är det glädjande att se att vi också nu efter ett antal beredningsmöten har fått möjlighet att få ett enigt socialutskott att lägga fram detta förslag på bord. Det var allianspartierna – , , och – som tog initiativet i socialutskottet. Utredningen har varit klar . Behoven har funnits desto längre. Då gäller det att inte dra frågan i långbänk och lägga den i den där oprioriterade högen som gör att det inte händer någonting. Det var därför helt nödvändigt att väcka ett initiativ i riksdag för att få den svaga vänsterregeringen att börja agera i frågan. Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården Långbänk kan kanske vara nödvändigt ibland om man inte vill ta tag i frågor. Därför blev det nästan lite pinsamt när man konstaterade att vi i sak egentligen är helt överens. Vi ser de tydliga behoven. Men då gäller det också att ha den politiska strategin att vilja genomföra det hela när det är dags. Därför är det nu extra viktigt för den sittande regeringen, med anledning av det beslut om tillkännagivande som kommer att fatta , att till återkomma med ett tydligt förslag. Jag vill därför vända mig till Socialdemokraternas och regeringens företrädare i det här samtalet: På vilket sätt kommer och nu att verkligen se till att detta kommer som ett tydligt förslag till riksdag ? Då handlar det för Socialdemokraterna här i om att redan nu se till att föra samtal med regeringen – sin egen regering – om att detta är en del av den budgetberedning som sker just nu på . Det var min första fråga till . Min andra fråga till Socialdemokraternas ställer jag eftersom hon själv är legitimerad sjuksköterska och ser vikten av kvalitetssäkringen. På vilket sätt kommer och den socialdemokratiska gruppen i socialutskottet att nu verkställa eniga tillkännagivande till regeringen? Vi ber inte bara om att det sker som en del i budgetprocessen, utan vi har också bett att det ska ske med en tydlig tidsplan när angivelsen kommer tillbaka till . utredde detta på alliansregeringens uppdrag, och man var tydlig: Alla de kriterier som krävs för att detta ska bli ett legitimationsyrke finns. Men för att gå från utredning och underlag till ett i många fall enigt samförstånd bland vårdens medarbetare om att detta ska ske krävs både tydliga uppdrag och en vilja att genomföra det. står hela bakom detta, men det är ändå regeringen som ska genomföra det uppdrag som nu beställer. Därför är det viktigt att vi får tydliga besked här och från Socialdemokraterna i att arbetet kommer att ske. har vi haft ett kunskapsseminarium här i med några av vårdens medarbetare och företrädare för läkarna, med kuratorer och även med de ansvariga inom de fackliga organisationerna. Självklart var också de utbildningsföreträdare som ska genomföra uppdraget med. Alla är tydligt eniga: Kunskapen finns där ute för att genomföra uppdraget. Viljan att göra det är densamma. I de föreslagna övergångsbestämmelserna från är många kuratorer möjliga för legitimationen. Det är extra roligt att se att de är här och lyssnar till det samtal som vi för här inne i riksdag. Jag hoppas att Socialdemokraterna och nu tar chansen att svara på frågorna. Då kan också de som står där ute och väntar och knackar på dörren för att ta ytterligare ett steg för att kvalitetssäkra sina yrken och stärka patientsäkerheten för de enskilda patienterna få denna chans. Jag yrkar självklart bifall till socialutskottets eniga tillkännagivande, och jag hoppas att vi nu får tydliga besked om vad som ska komma fram i budgetpropositionen . 62 (C): Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården Det är ett viktigt ärende vi talar om , även om vi kan säga att betänkandet om legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården kan tyckas vara en liten del. Men det är det inte. Detta har dragits i långbänk, sa från , och det kan jag verkligen stryka under. För mig handlar det framför allt om två viktiga saker: ekonomi och patientsäkerhet. Varför är då just legitimationen för kuratorer så himla viktig i det sammanhanget? Om vi tittar på patientsäkerheten först och främst vet vi att en kurator inom hälso- och sjukvården ser patienten utifrån hela människan. Vi vet att de ger samtalsstöd. Det är inte psykoterapi, utan samtalsstöd. De lyssnar på personerna och håller dem under armarna. De hjälper också till med det praktiska stödet ute i samhället, bland annat med myndigheter och utifrån juridiska aspekter. Är det då inte viktigt för patienten att veta att den som hon eller han möter har kunskaper inom hälso- och sjukvården när det gäller sjukdomen och diagnosen för att kunna möta patienten på rätt sätt och i rätt sammanhang och för att ge det ordentliga stödet? tänker jag ta några exempel. Tänk er själva att man får ett barn som har en funktionsnedsättning – ett handikapp. Världen faller samman; självklart är det så. Men ganska direkt kommer en sjukgymnast – en arbetsterapeut – in och börjar behandla barnet. Kuratorn kommer in och vänder sig till föräldrarna. Man lyssnar, och man finner var föräldrarna befinner sig känslomässigt. Man slussar föräldrarna genom sorgen.