prot · H30930 · 2015-11-19 00:00:00 — Vill de inte verkställa det – trots att det är tillsagt – ska man helt enkelt byta ut ledningen, väldigt osentimentalt. Men jag förutsätter att de hade gjort det. Det är populärt att alltid hänvisa till auktoriteter. Jag har tidigare använt , men jag ska även använda forskningen – man väljer alltid den forskning som man tycker passar in i ens argumentation. Det stod i tidningen om , som är läkare och hjärnforskare och har studerat detta med ledarskap. Jag läser innantill: ”Ett annat vanligt misstag som ledare gör är att detaljstyra arbetet och därigenom begränsa medarbetarnas självständighet och inflytande. Det ger signalen att man inte litar på personen och att den individuella prestationen inte spelar någon roll. När vi själva får hitta lösningar och strategier får vi en ’belöningsdusch’ som ökar motivationen.” Benägenheten att använda mikromanagement är mycket stor och inte alldeles okänd i de här frågorna. 36 (FP) replik: Jag har redan principiellt instämt delvis i den kritik som riktar mot relationen mellan politik och myndighet just på försvarsområdet. En gång i tiden präglades den militära försvarsverksamheten mycket tydligt av något som kallades uppdragstaktik: Man satte upp ett mål och lät sedan underlydande hitta de metoder och medel som behövdes för att förverkliga och uppnå det målet. När det gäller politikens förhållande till myndigheten och myndighetens ledning till dem som finns längs ut på linjen tillhör även jag dem som saknar just den uppdragstaktiken. 37 (S): Militära frågor – frågor från den allmänna motionstiden – diskuteras i kammaren . Det känns som att de här motionerna har blivit än mer aktuella sedan de skrevs, med tanke på den utveckling vi har i och världen just , ännu mer . Det får mig att reflektera lite över den förändring som sker i samhället. Mitt liv har väl passerat ungefär halva, och jag kan tänka på hur jag var i min ungdom, när jag tog studenten . Det var när föll, och vi upptäckte i på något sätt att vi inte hade blandekonomi utan hade haft marknadsekonomi – det var bara i studieböckerna som det stod något annat. Jag gjorde min värnplikt vid . Det var i slutet av det . Det var ett militärsystem eller en försvarsmakt som jag kanske upplevde byggde på 40‑, 50‑ och 60‑talets förutsättningar. Jag tyckte att det var ganska omodernt. Det fanns en framtidstro. Det var EU. Det var fredstanken. Det var internationella insatser för Försvarsmakten. Men , när jag står här i kammaren , är det en helt annan bild som dyker upp framför mig. Det kan förändras ganska fort. Vi har pratat om och hybridkrigföring, hur det har förändrats. Terrorhotet är naturligtvis aktuellt och har varit aktuellt . Vi har förändringarna kring , med det övningsområde som finns där, som gör att olika försvarsmakter möts. Det blir en osäkerhet som gör att vi får ställa högre krav på den svenska Försvarsmakten. tror jag att det är viktigt att säga, även när vi försvarspolitiker diskuterar: Bombningar är inte lösningen på alla problem i världen. Det är fortfarande så att demokrati, öppenhet, frihet och medmänsklighet på något sätt gör de långsiktiga lösningarna. Det tycker jag att vi alltid ska ha med oss. Det är klart att frihandelsdiplomati är viktigt då. måste även militära maktmedel tas till, men på lång sikt tror jag att friheten och demokratin är det absolut viktigaste. Vi tog ett försvarsbeslut här i kammaren som innebär stora förändringar. Vi stärker den svenska försvarsförmågan, vi ökar den operativa förmågan i våra krigsförband och vi höjer vår tröskelförmåga. Det är viktigt att säga att det var många partier som stod bakom det. Vi går också till ett nationellt försvar som vi bygger upp. I det motionsflöde som vi har att ta ställning till kommer också övningsfälten upp till diskussion. Om vi ska höja förmågan i våra svenska krigsförband är det viktigt att vi kan öva och att vi har tillgång till våra övningsfält på ett klokt sätt. kommer det kanske att vara svårt att öppna upp nya övningsfält. Då är det oerhört viktigt att vi vårdar dem som vi redan har, även med tanke på den miljöprövning som finns kring dem. Den tidigare regeringen kämpade med dessa frågor. Uppenbarligen har ingenting hänt. har vi en ny regering, och jag hoppas att den regeringen presterar på detta område, så att vi får tillgång fullt ut till de övningsfält som vi har. När det gäller det nationella försvaret har vi ofta talat om att skalförsvaret är viktigt för oss. Då är den satsning på luftvärn för att kunna förstärka våra fartyg och våra Gripenplan, som görs i det försvarsbeslut som har tagits, naturligtvis viktig. Då finns det också skrivningar om långräckviddiga bekämpningsmedel. Det är viktigt. Det ligger precis i linje med det försvarsbeslut som har tagits. Det är bra att vi tydliggör för regeringen att det är viktigt att vi går vidare med detta. Dessa saker har hanterats helt i enlighet med det försvarsbeslut som riksdag har tagit. Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets förslag. 38 (M): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande FöU3. Vi ska nu behandla ett motionsbetänkande från allmänna motionstiden. Det innehåller 51 olika yrkanden. Det handlar om materiel, övningsverksamhet, Försvarsmaktens anläggningar med mera. Vidare finns det två tillkännagivanden. Det ena handlar om miljöprövningen av skjutfält, vilket min kollega kommer att ta upp sedan. Det andra tillkännagivandet handlar om långräckviddiga bekämpningsmedel och att det ska vara prioriterad materiel kommande mandatperioder. Förmågan till långräckviddig bekämpning är viktig och skulle dessutom lägga en ny förmåga till försvarets existerande verktyg och bör i så fall vara en prioriterad materielfråga. Det ger en möjlighet, som förklarade här tidigare, att slå mot en eventuell angripares fasta anläggningar och på så sätt försvaga anfallskraften mot . Vapensystemet kan användas på flygplan och båtar, och det svenska Jas Gripen-systemet har redan testats för att kunna bära så kallade kryssningsrobotar. Försvarsuppgörelsen som slöts mellan regeringen och , och innehåller bland annat tre särskilda prioriteringar, nämligen en satsning på försvarets basplatta, förstärkning av och en stärkt ubåtsjaktsförmåga. I övrigt utgår uppgörelsen från de fem prioriteringar som Försvarsmakten själv angav för att stärka försvar här och . Försvaret är inte alls så dåligt som låter påskina. Jag tycker att det är rätt skämmigt att stå och säga så. Vi har ett bra försvar. Det är kanske inte jättestort just , men det är vasst, och vi har mycket duktiga militärer. Slutligen innefattar uppgörelsen också en viktig utredning om en hållbar personalförsörjning, framtidens materielförsörjning och materielanskaffningar. Perioden bortom 2020 innebär stora utmaningar när det gäller materielbehov som kommer att kräva stora ekonomiska resurser. Därför är det viktigt att behovet utreds grundligt. Försvarsuppgörelsen var ett första viktigt steg för att stärka försvaret i en osäker tid. Vi ser dock inga tecken på att säkerhetsläget i närområde kommer att förbättras, tvärtom. Konflikten i har permanentats, och har fortfarande ett aggressivt och offensivt beteende i . Vi har sett vad som har hänt i , och vi vet inte alls vad som kommer att ske i fortsättningen. Försvarsuppgörelsen innebär ingen slutpunkt i försvarspolitiken utan i stället en startpunkt för att stärka det svenska försvaret. vill, som vi hörde tidigare, återupprätta det gamla invasionsförsvaret. Jag tycker att vi ska ha ett närförsvar här och . Det gamla invasionsförsvaret är inte svaret på dagens och morgondagens lösningar. Det som också är anmärkningsvärt är hur SD vill detaljstyra, bland annat när det gäller hur försvaret ska agera. De säger till exempel att det ständigt ska vara två patrullfartyg till sjöss, ett i och ett i . De anger även exakt vilka pjäser som ska köpas in. är det inte vi som exakt anger om det är pjäs , B eller C som ska inhandlas; det är FMV som sköter det. Det ska vi nog vara glada för. behöver förstärka försvaret i en orolig tid. Det ska göras genom att man har fokus på ett försvar som präglas av kompetens, flexibilitet och hög beredskap, ett försvar som kan möta traditionella militära hot men även möta de utmaningar som den moderna krigföringen innebär, samt en koordinerad användning av militära och civila verktyg i ett läge där gränsen mellan krig och fred alltmer suddas ut. Därför måste jag säga igen att jag blir ledsen och upprörd när man svartmålar det svenska försvaret. Stå tvärtom upp för våra män och kvinnor som är i försvaret och våra män och kvinnor som är utomlands! Därför har vi det gula märket på oss. Heder till vårt försvar och våra militärer. I motion finns det också angivet att nio ska överföras från försvaret till . Det är inte någonting som önskat och vill ha. Det är därför mycket märkligt. När det gäller samarbetet med Nato visar tyvärr desto mindre engagemang. Parallellt med att det svenska försvaret stärks måste vi också öka samarbetet med Nato. Det är ingen hemlighet att vill se ett svenskt Natomedlemskap. Stödet ökar också för detta, såväl i som bland allmänheten. Ett Natomedlemskap skulle på allvar stärka säkerhet genom Natos gemensamma säkerhetsgarantier. Tyvärr ser inte fördelar med ett svenskt Natomedlemskap utan har sagt att det är viktigt att inte reta upp . Den Natoskepsis som finns hos ledning delas dock inte av deras sympatisörer. Opinionsundersökningar visar att en övervägande majoritet av dem som kan tänka sig att rösta på faktiskt är för ett medlemskap i . Vi moderater och Alliansen vill ha en öppen och transparent marknad när det gäller försvarsmateriel, och då speciellt vid export. Det är då olyckligt att S- och MP-regeringen har valt att lägga ned FXM, . I en rapport från Statskontoret bekräftas det att FXM har gjort exportstödet mer synligt, eftersom verksamheten bedrivs av en separat myndighet med eget anslag och redovisas i en separat årsredovisning. Exportstödet är därför mer synligt och lättare att styra, redovisa och följa upp. efterfrågar i en motion som tas upp i betänkandet mer transparens i försvarsindustrins motköpsaffärer. Min fråga till blir då: Varför vill man då lägga ned FXM som har ökat transparensen? , herr talman: har antalet militära flygplatser reducerats avsevärt, och de så kallade flygrakorna finns inte heller längre. Det märker man när man är ute och åker. Och skulle de finnas är det säkert något mitträcke uppsatt på dem. Därför är det viktigt att det finns ett antal civila flygplatser som finns tillgängliga för militären vid en kris eller en allvarlig militär händelse. En av dessa flygplatser är . Det finns en motion om detta. Konsekvenserna av en nedläggning av och hur det skulle påverka beredskapen och möjligheten att använda civila flygplatser är inte klarlagda. Det framhålls i motionen att man bör utreda detta ordentligt. Därför är det olyckligt att och även Socialdemokraterna i driver frågan om en nedläggning hårt. Därför är denna motion viktig. Utskottet pekar på att Försvarsmakten har tydliggjort att det finns behov av samtliga flygplatser i det nationella basutbudet, och där ingår . Därför vill jag fråga : Varför är det viktigare att bygga bostäder just på än att tillgodose försvaret och givetvis även det civila flyget en viktig flygplats? (forts. § 10) Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , arbetsmarknadsminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 40 (M): Jag vill ställa en fråga till justitie- och migrationsminister . Det stora antalet ensamkommande barn som har kommit och som kommer är en stor utmaning för myndigheterna och inte minst kommunerna, kanske i synnerhet ankomstkommunerna. Många ensamkommande barn kommer till och till exempel . Över 4 000 ensamkommande barn anlände dit under ett antal intensiva veckor. Många av dessa barn avvek dock innan de blev registrerade. De sökte inte heller asyl. Det innebär att de inte fick ett så kallat dossiernummer hos . Det innebär i sin tur att inte betalar ut någon ersättning. Det är ett stort bekymmer att ingen vet vart alla dessa barn och ungdomar har tagit vägen. En del tog sig kanske vidare till andra länder medan andra riskerar att leva i ett skuggsamhälle. Avser migrationsministern att verka för att , det vill säga staten, ersätter ankomstkommunerna även för kostnader som de har haft för ensamkommande barn som aldrig blev registrerade? 41 Justitie- och migrationsminister (S): Som påpekar kommer mycket riktigt många ensamkommande minderåriga till just . Vi måste ha ordning och reda i mottagandet. Det är bakgrunden till att vi införde gränskontroller vid gränserna mellan och och och . Det gjorde vi för att kunna styra upp verksamheten så att vi kan minimera riskerna med inte veta vem det är som kommer in i . Det var oerhört viktigt att vi gjorde det. Vi kommer att fortsätta följa utvecklingen väldigt nära. Jag tror att vi med gränskontrollerna har uppnått en del av syftet. När det gäller ekonomin för kommunerna beslutade vi också om ytterligare stöd till kommunerna, nästan . De kommuner som har tagit och tar ett stort ansvar står först i ledet när dessa resurser ska fördelas. 42 (M): Jag vill tacka för svaret. Jag håller helt med om att det var nödvändigt att införa gränskontroller. Men jag talar om veckorna innan gränskontrollerna infördes. Och fördelningstalet i ändringsbudgeten gäller mottagna flyktingar. Men det här avser transitboenden i kommunerna, till exempel och , för flyktingar som skulle forslas vidare. De kommande miljarderna hjälper inte i fråga om kostnaderna för de ensamkommande som aldrig blev registrerade på . Detta hjälper alltså tyvärr inte. Därav kommer min fråga om ministern kan tänka sig att ge anvisningar om att betala även för dessa kostnader. Det finns även extrakostnader för bevakning och sådant som inte heller har ersatts. Det gäller alltså veckorna innan gränskontroller infördes. 43 Justitie- och migrationsminister (S): När det kommer så pass många som det har gjort nu tror jag att det är nästan omöjligt att reda ut exakt hur många som fanns där. Det är därmed svårt att i efterhand kunna göra en riktig bedömning av det. Jag konstaterar dock att pengarna som vi gick ut med till kommunerna inte bara innebar fördelningen när det gällde att se till att de som har tagit det största ansvaret också skulle få mest pengar. I beräkningen fanns faktiskt också en extra pott till just . Jag har ganska nära kontakter med de skånska kommunerna, av naturliga skäl. Och det har lättat rejält i efter att gränskontrollerna infördes. Generellt sett har vi klarat ut kostnadssituationen. handlar det kanske framför allt om andra utmaningar än ekonomi, till exempel logistik. Det fanns alltså mer pengar. Och vi såg till behandla särskilt. Återsändande av asylsökande till första säkra land 44 (SD): hölls en aktuell debatt i med anledning av migrationskrisen. Migrationsministern var då ytterst tydlig med regeringens dåvarande hållning vad gäller återsändande av personer som har passerat säkra länder. Ministern raljerade över hållning och principen om första säkra land. Han menade att det inte går att återsända personer som har passerat ett säkert land till just detta. Han sa: ”Om alla länder tillämpar den principen handlar det om att kasta tillbaka människor i en krigszon.” Han fortsatte: ”Det är nu det avgörs vilket slags land ska vara.” Vad är det som gäller egentligen? Avser att verka för att återsända asylsökande från som har passerat exempelvis till just ? 45 Justitie- och migrationsminister (S): är väldigt tydlig: Man får inte återsända människor till ett krigsområde eller områden där de riskerar förföljelse. Det är grundbulten i flyktingpolitiken. Men när flyktingarna väl kommer till måste de europeiska länderna ta ett gemensamt ansvar. Det är därför vi har Dublinförordningen. Och är ett land som har tillämpat Dublinförordningen . Vi har aldrig sagt något annat. Om man har registrerats i ett land kommer man också att kunna återsändas till det landet. Just , när vi har en svårare situation än vi någonsin ställts inför i modern tid, måste alla länder vara beredda att ta ansvar. Det gäller , men det gäller också . Jag kan bara konstatera att efter att vi införde gränskontroller är ett land som inte är berett att ta ansvar. De har sagt att de inte vill ta ansvar, på grund av – de säger det öppet – att de inte vill ha fler asylsökande. Det är ganska anmärkningsvärt. 46 (SD): Vi ser en totalt ohållbar situation. Man skär inte bara ned i välfärden, höjer skatter, stjäl pengar från biståndet utan ska nu också låna pengar för att på något sätt finansiera asylinvandringen och hålla kommunerna ovanför ytan. Att och övriga regeringen i detta läge börjar raljera över förslag som faktiskt kan lösa detta kaos är ytterst sorgligt. har exempelvis aldrig föreslagit att någon ska sändas tillbaka till krig. När säger en sak kallas det för hemsk människosyn. När öppnar för exakt samma sak är ministern försiktigt positiv. Det är väldigt märkligt. Avslutningsvis vill jag förtydliga att det är min förhoppning att ministern vidtar de åtgärder som krävs för att kraftigt minska trycket till . Gränsen är nådd. Är ministern beredd att erkänna det och vidta konkreta åtgärder? 47 Justitie- och migrationsminister (S): Sedan kriget i inleddes har gett skydd åt nästan 100 000 syriska flyktingar. Det är jag otroligt stolt över. Vi är det land i hela som har gjort allra mest för att kunna klara ut situationen. Om hade fått bestämma hade vi knappt släppt in någon alls. Det är det som skiljer från andra partier. När vi andra säger att vi måste vara beredda att ta vårt ansvar säger , oavsett om det kommit 10 eller 100 människor till gränsen, : Nej, vi ska inte släppa in. Det skiljer från andra partier. Vi tar vårt ansvar som nation. Och vi har tagit ett större ansvar än någon annan. Vad jag säger är att också andra länder måste vara beredda att göra det. Det kan inte bara handla om , eller . Vi har en säkerhetssituation som, inte minst efter Parisdådet, kan utveckla sig och bli allvarligare, och då tycker jag att ett land som borde vara med och ta ett större ansvar. Nedläggning av lokala arbetsförmedlingskontor 48 (C): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Jag har läst artiklar om lokala arbetsförmedlingar som stänger sina kontor och tar ned skylten. publicerade generaldirektör en artikel där han skrev att han skulle stänga igen 100 av ca 300 kontor runt om i landet. Det blev väldigt starka reaktioner på detta, och statsrådet och jag hade även en debatt här i kammaren. Det som jag hörde från statsrådet var att riktigt så stor huggsexa var hon inte beredd att ställa sig bakom. hade vi i utskottet besök av generaldirektören som återigen sa att 80–100 kontor ska bort. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är det så det ska gå till, att man ska stänga ned en tredjedel av alla arbetsförmedlingskontor runt om i landet? 49 Arbetsmarknadsminister (S): Vi står inför stora utmaningar att modernisera och förändra Arbetsförmedlingen och dess sätt att arbeta. Det är nog många som kan vittna om att flera av rutinerna på Arbetsförmedlingen har varit lite gammaldags. Man måste fysiskt inställa sig för att anmäla sig. Det har ibland varit svårt att hitta ett bra sätt för att boka tid. Det är sådant som andra myndigheter sköter på ett enkelt sätt via nätet eller genom andra moderna och mer effektiva vägar. Jag välkomnar att Arbetsförmedlingen nu är inne i ett moderniserings- och effektiviseringsarbete för att bättre kunna använda de skattemedel som man har till förfogande för att erbjuda service till medborgarna. Dock kommer vi också att behöva arbetsförmedlingskontor, och det är en grannlaga uppgift att säkerställa att de finns på rätt ställen och är rätt bemannade. Det ansvaret ligger på ett naturligt sätt på myndigheten för att i dialog med inte minst kommunerna klargöra vilka kontor som ska finnas och hur de ska vara bemannade. 50 (C): Jag instämmer i arbetsmarknadsministerns konstaterande, att Arbetsförmedlingen måste moderniseras så att den kan arbeta på ett annat sätt. Men det blir en väldigt konstig signal till stora delar av landet. Det finns ett stads- och landsbygdsperspektiv här. Det är kontoren på de små orterna som får stänga ned medan kontoren i – där möjligheten att förändra strukturen kanske hade varit större – får finnas kvar. var det en stor debatt kopplad till , Arbetsförmedlingen och andra myndigheters enskilda agerande. Då gav denna regering ett uppdrag till Statskontoret att se över hur man skulle säkerställa att det inte drabbar delar av landet när man stänger ned lokalkontor. Då känns det lite underligt när man får beskedet från generaldirektören att Arbetsförmedlingen just nu är inne i ett skede där man ska stänga ned 80–100 kontor som regeringen har tillsatt en utredning som ska se över vad en nedläggning av statlig verksamhet får för konsekvenser och vad man ska ha för riktlinjer. Det hade varit rimligt att invänta den utredningen, som kommer , innan man genomför den här typen av stora förändringar. 51 Arbetsmarknadsminister (S): Precis som säger är det oerhört viktigt att inte statlig verksamhet försvinner i stora delar av landet eller från mindre orter. Det kan få förödande konsekvenser och följdeffekter. Det är viktigt att man väger in det när man ser var staten ska vara närvarande, till exempel i form av ett kontor för Arbetsförmedlingen. Jag kan försäkra om att det sker en omstrukturering och nedläggning av kontor även i . Det är så det måste gå till, att man gör en prövning av var man får ut mest av verksamheten. Jag är oroad över förändringstakten i Arbetsförmedlingen. Den skulle behöva vara ännu högre än vad den är. Arbetsförmedlingen skulle behöva ha förmågan att ännu snabbare ställa om utifrån att verkligheten förändras. Vi ser nu hur arbetsmarknadsläget och inte minst arbetet med etableringsuppdraget förändras väldigt snabbt. Då behövs det en organisation som är lite mer snabbfotad än den som Arbetsförmedlingen har haft. Det är alltså viktigt att man kan lägga ned och öppna kontor och på andra sätt vara närvarande för att kunna ge en fullödig och bättre service till alla medborgare i hela landet. Flyktingmottagandet och kommunernas välfärdsuppdrag 52 (S): Jag vill vända mig till finansminister . Många av kommuner gör fantastiska insatser för att ta emot alla de människor som flyr från krig och förtryck och tar sig till vårt land. Inte minst i den del av som jag kommer ifrån är detta särskilt tydligt. innebär det en enorm ansträngning för kommunerna att hantera situationen. Å ena sidan ska man hantera den uppkomna flyktingsituationen som har varit särskilt ansträngd . Å andra sidan ska kommunerna också se till att sköta sitt grundläggande välfärdsuppdrag så att de kan leverera äldreomsorg, skola och utbildning av hög kvalitet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på de utmaningar som många av kommuner står inför på grund av den ansträngda flyktingsituationen? På vilket sätt kan och bör staten ta sitt ansvar för att underlätta för kommunerna att klara sina välfärdsuppdrag? 53 Finansminister (S): Jag tackar för frågan. Han tar upp ett väldigt angeläget ämne, och jag delar syn att det är ett helt fantastiskt arbete som sker runt om i kommuner och landsting för att ta sig an den situation som råder där ett stort antal människor söker asyl i . Vi vet att det är ett ansträngt läge i många både kommuner och landsting. Det görs fantastiska insatser i skolorna, i på vårdcentraler och annat. På samma sätt sker det också ett viktigt arbete i civilsamhället. I den budget som ligger på bord finns en rad satsningar på kommunerna som kommer att underlätta arbetet .