prot · H20988 · 2015-04-17 00:00:00 — Men jag tror att själva poängen med att hamna i opposition måste vara att man tänker lite nytt och tänker om. Det har än så länge inte orkat med. Detta blir som en repig skiva från valrörelsen, där de försvarar varenda skattesänkning de kan komma på och tror att det är det absolut viktigaste för näringslivet. Men baksidan av det kommer att avslöjas när ska redovisa sin vårmotion. Då handlar det om vad de väljer bort, om de väljer bort järnvägsunderhållet, bostadsinvesteringarna, högskolesatsningarna eller de stora skolinvesteringarna framöver, bland annat investeringar i läraryrkets status. Det är miljardinvesteringar som föreligger . Det enda som jag hör är: Nej, vi kan inte göra någonting för att finansiera de investeringar som behöver för att stå starkt . Då blir jag lite nervös. Men det kan också vara en förklaring till att har hamnat i en situation med 74 miljarder i budgetunderskott . Att vi har så stora underskott kan bero på att fortsatt är helt fixerade vid skattesänkningar, trots att expertgrupp efter expertgrupp har dömt ut dessa skattesänkningar som ineffektiva och säger att man kan använda dessa pengar bättre för att bekämpa ungdomsarbetslösheten men framför allt för att skapa global konkurrenskraft. 101 (M): möter en serie av stora utmaningar. Jag tror att det enkla i politiken är att lite skissartat dra upp visioner eller tala om vissa ord som entreprenörskap och företagande. Men slutligen handlar det mycket om vad man gör i konkret politik och handling. Där kan vi konstatera att och hans kollegor vill införa en kilometerskatt, en skatt på avstånd, som försämrar konkurrenskraften för viktiga näringsgrenar framför allt utanför de större städerna. Man har bromsat förslagen om långa och tunga lastbilar, man trycker undan företag inom vård och skola, man har försökt kringskära patienternas rätt att välja vårdcentral, man vill dubblera skatten för unga anställda och man vill göra det mindre lönsamt för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. I en tidigare diskussion om handelspolitiken har man tagit upp de problem som har varit där. Före valet gav man tydliga löften om att man skulle hålla fast vid överskottsmålet och sunda statsfinanser. Men knappt var man beredd att överge det viktiga överskottsmålet. Man gav före valet ett löfte om ROT-avdraget, vilket blev till ytterligare ett valsvek. Man jobbar på att lägga ned , och det är så få förslag som kommer till att vi blir tvungna att ställa in en serie utskottsmöten. Det kommer nämligen inte nog med förslag på näringspolitikens område. Det är ur den myllan, alltså när man mäter det i konkret handling, som en del av min oro kommer, herr talman. Vad är det egentligen som behövs? Jo, det handlar om sådant som lägger en grund för fler växande företag och fler jobb. För min del handlar det om bostadspolitiken, forskningsinvesteringarna, infrastrukturen och den flexibilitet ministern nämner. Ett förslag från oss handlar till exempel om att kunna höja åldern för när människor kan ansöka om studiemedel. Det är ett av flera förslag från oss om hur man kan bidra till en omställning mitt i livet. Man kanske dock även måste komma fram till att skatterna påverkar drivkrafter för att arbeta och för att vara entreprenör. 102 HANS (M): Det är många frågor här, och kan man kanske inte svara på alla. Vi får väl återkomma i en annan interpellationsdebatt någon annan . Jag frågade om det var besvärande att det finns framstående företrädare för regeringsunderlaget som mer eller mindre aktivt vill motverka delar av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och . Jag tog några exempel, och jag vill förtydliga detta. Det rör sig om partiordföranden för , som efter det att var på tapeten sa: har vi bromsat det här, och stoppar vi TTIP nästa gång. Det var en partiordförande som företräder regeringsunderlaget som sa detta. är gruppledare för i . Det är inte vem som helst. Hon är dessutom vice ordförande i utskottet för sysselsättning och sociala frågor. Det är frågor som är väldigt viktiga när man talar om ett handelsavtal mellan världens två största ekonomier. Det kommer att betyda mycket för näringsutvecklingen, handeln mellan länderna och möjligheten att utveckla sysselsättningen i respektive medlemsländer. Det är alltså inte vem som helst som säger nej till en av de viktigaste delarna av ett handelsavtal, nämligen en tvistlösningsmekanism som skyddar äganderätten och ser till att tvister kan lösas på ett kontrollerat, organiserat och juridiskt hållbart sätt. Att en person som har en framträdande position är emot detta är anmärkningsvärt. Jag frågar igen: Tycker näringsministern att det är besvärande med dessa röster i regeringsunderlaget? Med vilken kraft kan regeringen driva det här? 103 (S): Att lyssna till i näringspolitiken är som att lyssna på en gammal stenkaka. Det är dags att byta! Ni kan åtminstone gå över till cd-format. finns också mp3, Youtube, Spotify och annat att hålla sig till. Bli lite mer moderna! Skattesänkningar är inte svaret på allt. Det är bara att konstatera att den sexmånadersblockering som just nu har fastnat hos er gör att det väl är bra att ni är i opposition, så att ni får tänka till, tänka nytt och tänka annorlunda. Kom tillbaka till den verklighet vi har ! Era metoder fungerade inte. Var ärliga och säg det vid nästa debatt. Rannsaka er själva. Lägg ned lite tid och kraft. Ni skulle företräda arbetslinjen, och arbetslösheten stod still. Det hände nada, njet och ingenting – i alla fall marginellt lite. När ni anklagar och kritiserar den nuvarande regeringen för dess näringspolitiska ambitioner känns det som att ni inte har gjort någon som helst självrannsakan eller hemläxa. Ni har inte funderat över vad det var som gick fel och varför ni inte vann valet. Väljarna var ju trötta på de tomma, plakatpolitiska pamfletterna ni framförde i valrörelsen. Man ville ha något annorlunda, en ny modell och en ny metod, för . Man ville skapa hopp och förutsättningar – skapa någonting som gör att de unga faktiskt kommer i arbete med riktiga villkor och sjysta löner och där företagen inte nödvändigtvis får subventioner för att anställa. I stället ska det byggas en grund för en näringspolitik där företagen jobbar med sund konkurrens och där man kan få fram bra innovationer som fortsätter att stärka den svenska exporten. Man ska fortsätta gynna och främja den svenska forskningen, som så och – – har varit oerhört framgångsrik. Det är på det viset man bedriver en bra näringspolitik. 104 (S): Man borde väl ändå ha lärt sig vid det här laget att vi har ett budgetsamarbete men att faktiskt är ett eget oppositionsparti precis som alla andra oppositionspartier här i . Därför står det oss fritt att ha uppfattningar även i frågor som ligger utanför själva budgeten. Jag tycker att det bör klargöras en gång för alla. Om det bara var som kritiserade TTIP vore det väl en sak, men det finns många andra också. Det är det som är den stora konsten med TTIP och all annan handelspolitik, det vill säga att få en förankring hos människor såväl rent generellt som bland de olika organisationerna för att diskutera sakfrågorna och vad det egentligen står i TTIP. Tyvärr är det så att det i alla handelsförhandlingar som bedrivs och som inte är offentliga finns en tendens att komma fram, säga ”Titta vad jag har här!” och vifta med ett papper. ”Så här kommer det att se ut!” säger man. Alla som har varit med vet att det inte är så. Jag vill bara säga en sak. När vi förlorade valet hade vi en gruppledare som hette , och han sa en gång till oss: Låt deras politik få genomslag innan vi kritiserar. Det finns bara en utredning om kilometerskatten, och det finns en förhandlingsman när det gäller . Det är inte så att det finns något beslut här och som vi ska ta ställning till. Detta blir bara ett självspelande piano. 105 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för debatten. Den har handlat om flera olika frågor. Det började med frågan om handelsavtal och så, vilket regeringen uppfattar som en viktig del av vår tillväxtpolitik i . är ett land som är väldigt beroende av export; hälften av vår bnp kommer från exporten. Det betyder att det avtal som förhandlas mellan och kommer att betyda mycket inte bara för våra svenska förutsättningar framöver utan också för som helhet. Jag tror att det gynnar både och att få ett handelsavtal på plats, inte bara för de kortsiktiga ekonomiska relationerna utan också långsiktigt. Jag tror nämligen att avtalet, om det är modernt, bra och klokt utformat, kan bli ett modellavtal för många andra handelsavtal runt om i världen. Men då krävs också att man lyssnar på en del av kritikerna. En del av kritikerna pekar nämligen på svagheter i gamla handelsavtal, som man kan dra nytta av och lära sig av. Jag tror att det är viktigt att se att det här avtalet är viktigt för men att vi också måste ha en dialog med människor som är kritiska, både för att se förutsättningar och fördelar med avtalet och för att vinna den allmänna debatten. Det handlar inte bara om att få rätt utan också om att få fler människor att känna tillhörighet i frågan. När det gäller debatten om näringspolitiken i övrigt lär vi väl återkomma till den , men jag slås ändå av att det verkar som att och regeringen har olika syn på investeringar och behovet av dem. Det är faktiskt vad det kokar ned till. Man kan som regeringen göra en analys som visar att måste öka sina investeringar i kunskap, infrastruktur och bostadsbyggande. Vill man göra det måste man ta fram de resurser som krävs, för annars kommer tillväxt att hämmas. Här gör och vi olika bedömningar, och jag tror att det vore skadligt för om fick fortsätta styra med en inriktning där underinvesterar. Det stärker nämligen inte möjligheter . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna i . § 17 Svar på interpellation 2014/15:410 om demokrati och mänskliga rättigheter i svensk handelspolitik 106 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att svenskt exportfrämjande ska vara samstämmigt med vår politik för global utveckling (PGU) och de utrikespolitiska målen om demokrati, jämlikhet och solidaritet, samt vad jag avser att göra för att öka möjligheterna till insyn i den verksamhet som () och AB () bedriver och vad jag avser att göra för att öka möjligheterna till ansvarsutkrävande för den verksamhet som EKN och SEK bedriver. Regeringens övergripande sysselsättningspolitiska mål är att ska nå lägst arbetslöshet i EU . En aktiv näringspolitik, inklusive ett aktivt handels- och investeringsfrämjande, spelar i detta sammanhang en viktig roll. Främjandet är centralt i arbetet för att skapa tillväxt, sysselsättning och välstånd. Regeringen tar därför fram en ny exportstrategi. För att nå regeringens övergripande mål prioriterar främjandet de tillväxtmarknader där statens resurser gör mest nytta för att öka exporten. Regeringen har därför tagit fram en lista om 26 prioriterade marknader där tillväxten förväntas vara hög och exportpotentialen stor. är som land starkt beroende av vår handel med omvärlden. Exporten motsvarar nästan hälften av bnp, men även import och utländska investeringar i är viktiga förutsättningar för sysselsättning och välfärd. Regeringen är av uppfattningen att kontakter och utbyte mellan människor och länder är bra och gynnar att värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter sprids över världen. I dessa kontakter ingår handel och investeringar som viktiga komponenter. verkar för en fri och rättvis handel. Regeringens politik ska genomsyras av samstämmighet mellan centrala områden i syfte att bidra till rättvis och hållbar utveckling i enlighet med PGU. Det betyder att åtgärder inom hållbart företagande och exportfrämjande liksom inom handelspolitiken ska bidra till rättvis och hållbar global utveckling. Värnandet av mänskliga rättigheter är en hörnsten i regeringens politik. Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet såväl i som utomlands. För att stötta företagen har regeringen stärkt arbetet med hållbart företagande. Konsultationer har genomförts med företag, fackföreningar och det civila samhällets organisationer kring en svensk handlingsplan för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. EKN och SEK ska stötta företag med exportkrediter på svåra marknader där risker finns som privata aktörer inte kan garantera. Verksamheten i EKN förutsätter att de företag som ansöker om exportkrediter kan lita på att känslig affärsinformation inte når deras konkurrenter. Därför omfattas exportkreditverksamheten av sekretesslagen. Den operativa styrningen av myndigheten hanteras av dess styrelse. Regeringen tar inte ställning till enskilda affärer. Myndighetens verksamhet följs löpande upp inom de vedertagna processerna för myndighetsstyrning som myndighetsdialog. Precis som alla myndigheter granskas EKN av . Både i instruktion och i regleringsbrev till EKN har myndigheten i uppgift att se till att villkoren i garantierna står i överensstämmelse med internationella överenskommelser om statsstödda exportkrediter. I regleringsbrevet förtydligas att EKN i sin verksamhet ska bidra till genomförandet av politik för global utveckling. SEK är ingen myndighet och omfattas därför inte av offentlighetsprincipen. SEK är ett publikt bolag som måste följa börsens regler i de länder som bolaget är listat. Bolaget måste också förhålla sig till bank- och affärssekretessen i lagen om bank- och finansieringsrörelse och står under tillsyn. Den operativa styrningen av verksamheten ligger hos styrelsen som har det yttersta ansvaret för bolagets organisation och utförande av bolagets uppdrag. Verkställande direktören ansvarar för den löpande förvaltningen. Bolag med statligt ägande ska arbeta för efterlevnaden av internationella riktlinjer såsom FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. SEK har tagit flera steg för att öka transparensen. Bolaget har bland annat i årsredovisningen beskrivit i vilka länder bolaget har utlåning samt ungefärliga belopp per land. Både EKN och SEK driver aktivt ett ökat fokus på mänskliga rättigheter vid exportkrediter genom att följa ”Common Approaches” som reglerar sociala hänsyn och miljöhänsyn vid exportkrediter. 107 HANS (V): Jag får börja med att tacka handelsministern för svaret. fattade ett historiskt beslut. Då antog man en politik för global utveckling, PGU. Man slog fast att all svensk politik skulle vara samstämmig. Oavsett om det handlade om jordbruksfrågor, högskolepolitik eller försvar skulle politiken genomsyras av ett rättighetsperspektiv och utgå från de fattigas perspektiv på utveckling. Tyvärr får vi nog konstatera att PGU inte har fått det genomslag som vi hade hoppats på, och det gäller, tyvärr, i synnerhet på den svenska handelspolitiken. Gång på gång har vi kunnat se hur andra intressen har fått styra utvecklingen av svensk handelspolitik. Också ser att är ett litet exportberoende land. Vi ser även att handel är avgörande för att säkra välstånd, jobb och välfärd i . Det finns många exempel på hur vi genom handel både har lyckats skapa välstånd i och lyckats främja mänskliga rättigheter i andra länder. Men vi ser också exempel på motsatsen. Få skulle hävda att investeringar i bidrog till ökad respekt för mänskliga rättigheter. bidrog knappast till hållbar utveckling när de sålde Ranossystemet till regimen i – ett system som har gjort det möjligt för diktatorn al-Assad att spåra upp oppositionella via deras mobiltelefoner. jobbar 1,3 miljoner människor utomlands i företag som har sitt huvudsäte i . Det är en fördubbling . Bara i jobbar 700 000 människor, i synnerhet kvinnor, i fabriker som tillverkar kläder åt Hennes & . Dessa svenska investeringar skapar arbetstillfällen och bidrar till minskad fattigdom, men de väcker också frågor. Vilken arbetsmiljö har de på Björnkläders textilfabrik i ? Vilka möjligheter finns det på i att organisera sig fackligt? Det är viktigt att se att effekten av handel helt beror på vad man handlar med, vem man handlar med och vilka krav man ställer. Detta är kärnan i min interpellation. Att regeringen säger att handel per automatik promotar mänskliga rättigheter är förenklat och naivt, och det inger oro. talade i sitt svar om vikten av hållbart företagande och hållbar utveckling. Det är ganska vaga initiativ, och det är svårt att se vad regeringen konkret ska göra. Det finns redan konkreta initiativ som regeringen skulle kunna stödja. har ett hundratal företag tecknat så kallade globala ramavtal. Det är globala överenskommelser om arbetsmiljö och om löntagares rättigheter och inflytande som tecknas mellan företagskoncerner och löntagarorganisationer. Redan har SKF, SCA och undertecknat sådana konkreta avtal, och det pågår samtal med fler svenska företag. Är regeringen beredd att understödja det viktiga arbetet med globala ramavtal? som retoriken om hållbart företagande är ganska vag är regeringens exportsatsningar mycket konkreta. Man har listat 26 länder som ska prioriteras , och här hittar vi några av vår tids absolut värsta diktaturer: , , och . ser vi hur ekonomin växer i en lång rad demokratier som inte finns med i regeringens satsning, till exempel , , , och . På vilket sätt utgick regeringen från PGU och de fattigas perspektiv på utveckling när ni prioriterade och men inte och ? 108 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för interpellationen. Jag deltog i biståndsministerns uppstartsmöte om PGU. PGU fick inte önskvärt genomslag i svensk politik under de borgerliga regeringsåren, och vi gjorde nog inte heller tillräckligt mycket även om vi startade arbetet. gjorde vi en omstart, och jag deltog som sagt i det seminariet. Det är fel att säga att handel per automatik leder till mänskliga rättigheter och demokrati. Så är det givetvis inte. Det krävs fler förutsättningar för att det ska hända. Dock är handel och öppenhet ofta en förutsättning för kontakter och utbyte mellan länder, och därigenom kan man promota demokrati och mänskliga rättigheter. Ett perspektiv på handeln som oroar mig är den växande protektionismen i världen. Regeringen beställde en undersökning för att se vad som har hänt med handelshinder i världen. Det visade sig att de 900 miljoner människorna i världens fattigaste länder har drabbats av över 500 protektionistiska åtgärder från den rika världen – framför allt från , som ligger bakom två tredjedelar av denna protektionism. Det har hindrat de fattiga länderna att delta i världshandeln. De facto har de gått miste om en 30-procentig ökning av sina exportmöjligheter. Efter finanskrisen har protektionismen brett ut sig. Alla länder har försökt skydda sig själva. I sådana tider finns det ett egenvärde för att stå upp för fri och rättvis handel, för vi vet att det hindrar världens fattigaste länder att delta i handeln på lika villkor. gör mer än så. Det räcker inte med en handelspolitik som öppnar möjligheter för handeln. Det krävs också institutionella möjligheter att delta i handeln. Därför satsar på Aid for Trade som ger fattiga länder möjlighet att göra egna handelsförhandlingar och medverka i institutionsbyggande för att delta i handeln. Grundprincipen handlar om att det är viktigt för PGU att ha också ett handelsperspektiv när vi talar om att minska handelshinder. När det gäller var som nation kan göra mest nytta för att främja handeln mellan och andra länder har vi inte bara tittat på var tillväxttakten är störst, för det kan vara en tillväxttakt på små nivåer, utan också på storleken på ekonomin och på vilka länder som har ett näringsliv som matchar svenskt näringsliv. Förutsättningarna för att främja export är ju större om vi har produkter och tjänster som stämmer överens med de länder vi vill exportera till. Det betyder dock inte att avstår från att driva handelspolitik och öppna för handel med fattiga länder. Det är en viktig prioritering för oss i internationella handelsavtal och i bilaterala relationer. Men ska vi ha en exportstrategi som ska få upp svensk export måste vi titta på vilka ekonomier som är hyggligt stora och har en tillväxtpotential som är större än på de marknader vi har . 109 HANS (V): Min interpellation handlar om hur vi kan stärka kraven på mänskliga rättigheter, demokrati och hållbar utveckling och hur vi kan få en handelspolitik som bidrar till hållbar utveckling och utgår från de fattigas perspektiv på utveckling. Handelsministern svarar med en ganska lång utläggning om protektionism och handelshinder. Jag ställer mig lite frågande till det, för det är inte det diskussionen handlar om. Eller anser handelsministern att krav på mänskliga rättigheter och demokrati, att understödja fackliga rättigheter och att stödja globala ramavtal är en form av protektionism? Det har varit en lång diskussion här med fokus på . Jag tycker att det är märkligt att diskussionen om svensk handelspolitik har kokat ned till en diskussion om . Låt oss komma ihåg att av den svenska exporten går till . har vi dessutom sett hur denna export har sjunkit. Med tanke på oljeprisets utveckling är knappast en spännande tillväxtmarknad, även om vi bara fokuserar på den ekonomiska utvecklingen. ser vi en lång rad demokratier där ekonomin växer snabbt, och det är inte bara små ekonomier. , och är betydande ekonomier som växer snabbt, och här ser vi också en respekt för de mänskliga rättigheterna. Varför väljer näringsministern att prioritera stagnerade diktaturer på framför att gå in och arbeta i länder där vi ser en demokratisk utveckling och en spännande ekonomisk utveckling? Jag vet att det finns starka intressen för bland annat , , och i svenskt näringsliv och goda möjligheter att göra affärer. Jag beklagar att regeringen inte är beredd att ta denna chans. I min interpellation lyfter jag också upp och . De är centrala verktyg i den svenska handelspolitiken och i det svenska exportfrämjandet. Det är organ som har stor påverkan globalt. bad att titta på de garantier och krediter som gavs till länder som klassades som diktaturer av under förra mandatperioden. utfärdade exportkrediter på till 51 diktaturer under förra mandatperioden. Det är inte ansvar, men jag vill ändå få in det i diskussionen. Fem länder dominerar: , , , och . Vi vet att man har använt mångmiljardbelopp ur dessa exportkrediter för att främja vapenexport till exempelvis . Här måste man ställa sig en del frågor. Även EKN:s och SEK:s verksamhet ska vara samstämmig med övrig politik. Även deras verksamhet ska utgå från de fattigas perspektiv på utveckling. Jag har ibland lite svårt att se det. Utgår man från de fattigas perspektiv på utveckling när man använder mångmiljardbelopp för att till exempel säkra vapenexport till ? Utgår man från ett rättighetsperspektiv när man går in i med mångmiljardbelopp? Vi från har följt dessa frågor och ställt tydliga krav. Jag ser att EKN och SEK har förändrats till det bättre på flera punkter. Jag ser också att när till exempel och granskar de organen ser man tydliga förbättringsåtgärder. När jag däremot lyssnar på handelsministern här verkar kan ganska nöjd med sakernas tillstånd. Det är trots allt regeringen som är ytterst ansvarig för verksamheten. Genom regleringsbrev och ägarpolicy styr man verksamheten i grunden. Man har möjlighet att understryka vikten av PGU och respekt för de mänskliga rättigheterna. Är handelsministern inte beredd att vidta några åtgärder över huvud taget för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i de två organen? 110 (S): Jag håller med i många delar av det han framför. Det är en väldigt viktig interpellation. Det är viktigt att respektera och följa upp PGU men också att ha ordentlig och ambitiös politisk agenda som verkligen respekterar mänskliga rättigheter. Jag blir dock ändå lite förvånad över det perspektiv som framhärdar i.