prot · H30919 · 2015-10-23 00:00:00 — Min bedömning är att vill man kunna klara ut de här frågorna och kunna dra de här lederna ska det naturligtvis i första hand ske på frivillig väg med frivilliga avtal. I de flesta fall klarar man det. Men om man inte klarar det måste man vara beredd att vidta expropriationsåtgärder. Vi får se vad framtagandet av cykelstrategin kommer att leda till. Jag vet inte det, för det är inte mitt departement som bereder den. Men både denna regering och tidigare regering har sagt att anläggningslagen ska användas för att reglera förhållanden mellan fastighetsägare. 11 (M): Precis som ministern nämnde kom det en utredning . Jag tror att det var 2002 som Lantmäteriet gjorde rapporten av anläggningslagen. Det var så detta kom upp. Översynen gick ut på remiss, och några var kritiska till den, bland andra LRF. I översynen finns motivering och fullständigt förslag till författningstext och allt avseende ändring i anläggningslagen med innebörden att kommuner och eventuellt ska få tillgång till enskild mark eller väg när detta krävs för anläggande av sammanhängande cykelleder. är länge sedan. Cykel som transportmedel och som del i besöksnäringen har blivit mycket vanligare. försöker vi komma i fatt och , där man tagit sig med cykel mellan bostad och arbete om man jobbar tillräckligt nära. Det ger också stora intäkter till besöksnäringen. Det finns bra exempel i , men det har som sagt tagit att komma framåt med det. Vi har till exempel Sydostleden och Fyr till fyr på . I är arrangörerna av mycket aktiva i att få till cykelleder, för de ser intäktsmöjligheterna. En aspekt är att det är bra för folkhälsa, miljö och klimat. Det finns dessutom en uppsida ekonomiskt för markägare. De kan till exempel ha bed and breakfast, och cyklisterna kan stanna till vid mindre hotell för att sova över och sedan cykla vidare. Sådant är mycket vanligt i övriga . Det är översynen gjordes, och det har hänt mycket . När översynen remissbehandlades fanns det, precis som ministern sa, remissinstanser som var kritiska till de slutsatser och förslag som fanns i översynen. Bland andra var LRF negativt, men är det kanske just LRF:s medlemmar som skulle kunna få goda intäkter om anläggningslagen gjordes om eller om man på något annat sätt gjorde det enklare. Många markägare ute i landet vill gärna få en led dragen hos sig, men grannen kanske inte vill ha den på sin mark. Det skulle också bli lättare att ta sig mellan olika gårdar anslutna till Bo på lantgård. Det händer mycket positivt, men många hårt med byråkrati och kanske med en granne som inte vill ha ens några få meter på sin mark, och då går det inte att bygga det. Det är bland annat därför jag har tagit upp detta. Det kom en cykelutredning , tror jag. Utredaren tog också upp att man skulle kunna göra förenklingar i anläggningslagen för att enklare kunna komma framåt. En cykelväg för människor som är på semester eller tar sig mellan jobb eller skola och bostad borde inte vara störande utan positivt. Jag undrar varför det saknas ett lagförslag. Jag hoppas att ministern skickar med till ansvarigt statsråd att man ska titta på detta också. Det händer mycket positivt i landet, och vi behöver komma framåt i denna fråga. 12 Justitie- och migrationsminister (S): Som säger finns det en gammal utredning från Lantmäteriet med en översyn av anläggningslagen. Den fick stark kritik från vissa håll. Man menade att dessa möjligheter redan fanns. Eftersom anläggningslagen i första hand är till för att reglera förhållanden mellan fastighetsägare känns det fel att lägga in denna möjlighet i den lagstiftningen. är det viktigt att vi kommer framåt. I första hand är det på frivillig basis, men i andra hand finns den tvångsåtgärd som en expropriation är. En cykelled är en kollektiv nyttighet. Om många markägare går med på det men någon är emot ska ansvaret att övertala denne inte vila på grannarna. Ansvaret måste vila på stat och kommun, och stat och kommun har de möjligheter som finns i exproprieringslagstiftningen. säger att LRF-medlemmar kan få intäkter på detta. Det stämmer, för om man tillgriper exproprieringslagstiftningen ska samhället enligt de nya reglerna ersätta markägaren med bedömd marknadsvärdesminskning plus . Vi ersätter inte bara det markägaren går miste om, utan vi lägger till och med till en peng. Min uppfattning är att det givetvis måste finnas lagliga möjligheter att komma framåt. Dessa lagliga möjligheter finns redan. Låt mig ställa en fråga till : Vi redan har exproprieringslagstiftningen, varför vill hon inte använda den? Jag vet inte varför man i de aktuella fallen med Kattegattleden inte har använt den. Det har jag inte tittat på. Jag anser att man ska använda de tvångsmedel som redan finns i första hand i stället för att stifta nya lagar. 13 (M): Enligt den information jag har fått av dem som är aktiva med dessa olika cykelleder har det utifrån lagstiftningen varit mycket svårt att komma framåt. Det har tagit eftersom det överklagas och är svårt att hantera. Man går ihop i ekonomiska föreningar för att kunna knyta ihop lederna. Det är cykelentusiaster som inte vill något hellre än att detta ska fungera bra. Det har kostat stora pengar att komma framåt, för det har varit problem med vissa markägare. Cykelturismen i omsätter 50–100 miljarder. Det är svindlande summor. Det vore fantastiskt om vi i kunde få till det på samma sätt. Det skulle ge markägare, exempelvis lantbrukare, i vårt vackra land ytterligare ett ben att stå på om de kunde knyta ihop med till exempel bed and breakfast. Jag och de som håller på med detta anser att det saknas ett lagrum som ökar framkomligheten för dessa leder. Att de aktiva ständigt lyfter upp denna fråga visar att de har stött på svåra problem när de har försökt komma framåt. Jag hoppas, och skickar med ministern, att denna fråga ska tas med i cykelstrategin. Att kunna knyta ihop cykelstråk i nätverk i våra regioner skulle vara bra på många sätt. Det skulle komplettera kollektivtrafiken. är rimligt att cykla till och från jobb och skola. Då behöver det bli lättare att komma fram. Blir cykelvägen för lång i förhållande till den vanliga vägen kommer människor inte att använda den. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har inga meningsskiljaktigheter i synen på hur viktig cykeltrafiken är. Det är en självklarhet att den ska utvecklas, och därför har regeringen inlett arbetet med cykelstrategin. Det handlar ibland om vilken teknik man ska använda sig av för att komma framåt. Vi har redan en exproprieringslagstiftning. säger att det tar att genomföra och är krångligt, men ska vi lösa det genom en ny lag som ska beredas kommer det att ta . I de aktuella lägena måste stat och kommun vara beredda att använda sig av exproprieringslagstiftningen. Det tror jag är det effektiva systemet. Det är mycket mer effektivt än att tillskapa nya lagar för att lösa ett problem som redan kan lösas med en annan lagstiftning. Sedan får man se vad man kommer fram till i i arbetet med cykelstrategin. Men det är i så fall en senare fråga. Använd den lagstiftning som finns. Det är min signal till dem som planerar cykellederna. Det har man inte kunnat lösa. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2015/16:21 om Teach for 15 Statsrådet (S): har frågat utbildningsministern om ministern och regeringen är beredda att gå från ord till handling och säkerställa Teach for finansiering för åtminstone framåt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Satsningen på Teach for är en satsning för att öka rekryteringen av lärare, särskilt i vissa ämnen där tillgången till behöriga lärare är otillräcklig, men också en satsning för att höja skolresultaten. Det råder en stor enighet om att vi står inför en omfattande lärarbrist. bedömer i sin prognos att antalet lärare som examineras behöver i det närmaste fördubblas jämfört med dagens nivåer för att skolväsendets behov ska tillgodoses. Regeringen har därför bland annat i budgetpropositionen lämnat flera förslag på angelägna åtgärder för att öka antalet examinerade lärare. Förslagen omfattar både medel för fler platser inom utbildningar som leder till en lärar- eller förskollärarexamen liksom flera insatser för att lyfta läraryrkets attraktivitet för att därigenom locka fler att arbeta i skolväsendet. En av de viktigaste åtgärderna för att öka läraryrkets attraktivitet är det mycket omfattande lärarlönelyft på på årsbasis som regeringen avser att genomföra. För att möta lärarbristen behöver vi också fler vägar in till läraryrket. bedrivs flera viktiga försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning. Det arbete som Teach for bedriver tillsammans med och är en sådan verksamhet. Regeringen ser positivt på dessa försöksverksamheter och har därför i budgetpropositionen föreslagit att ytterligare medel tillförs dessa –2018. Regeringen följer utvecklingen av pågående försöksverksamheter och avser att utvärdera dem. Jag är glad att höra att vi är överens om att det är viktigt att verksamheten som Teach for bedriver kan fortsätta men också om vikten av att den utvärderas. 16 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Det är glädjande att höra att regeringen delar positiva syn på initiativet att starta Teach for i . De erfarenheter man kan se i andra länder, inte minst och , är hoppingivande. De bästa studenterna blir lärare i de tuffaste områdena. Teach for ser också till att studenterna får mentorer från näringslivet och ledarskapsutbildning. Det gör dem till bra förebilder ute i de skolor som har de allra tuffaste förutsättningarna. Det har gjorts en utvärdering av Teach for som också bådar gott. Såväl studenter som skolor som tagit emot är jättenöjda. Det enda som gnisslar är samarbetet med universitet och högskolor och kvaliteten på utbildningen där. Jag hyser en förhoppning om att ju mer etablerat Teach for blir, desto mer kommer det samarbetet att utvecklas positivt. Teach for har tydliga ambitioner att ta in fler sponsorer för att finansiera sin verksamhet, precis som man gjort i andra länder där Teach for finns. Men man kommer att behöva statligt stöd för slippa bekymra sig för finansieringen och för att kunna upprätthålla kvalitet och också kunna öka antalet kandidater. Det kommer glädjande nog inte att bli särskilt svårt eftersom de har väldigt många som söker, och ryktet om Teach for framgångar sprider sig. Statsrådet säger i svaret att pengar finns avsatta 2016–2018. Både jag och Teach for är nyfikna på hur mycket pengar det rör sig om. 17 Statsrådet (S): Detta är en av flera åtgärder som vi nu vidtar. Jag tror att det finns en ganska bred enighet i om att vi behöver ha fler vägar in i läraryrket som vi fortsätter att stärka kvaliteten i lärarutbildningen och jobbar för att göra läraryrket mer attraktivt och på det sättet kan höja söktrycket till lärarutbildningen. När det gäller pengarna som har avsatts är det totalt för all typ av kompletterande utbildning 18 miljoner , samma sak och 14 miljoner . Det är också för den övriga KPU, det vill säga kompletterande pedagogisk utbildning, som vi nu satsar på, och vi satsar på ytterligare 500 nybörjarplatser. Jag vill också säga att vi precis har skickat ut på remiss ett förslag om en kompletterande pedagogisk utbildning för forskarutbildade. Det är också riktat till just bristämnena. Man ska kunna läsa in sin KPU med ett studiebidrag på . Detta är ytterligare en av de åtgärder vi vidtar. Även om vi är nöjda med Teach for och anser att försöksverksamheten kan fortsätta är det viktigt att vi jobbar på bred front. Möjligheten att få in forskarutbildade gör också att vi kan rekrytera fler lektorer till skolan. Det är någonting som jag tror att alla tycker är önskvärt. Mot den bakgrunden hoppas jag att vi kan fortsätta att jobba för att både stärka kvaliteten i lärarutbildningen och se till att göra läraryrket mer attraktivt så att fler söker till lärarutbildningen. Vi måste också se till att jobba med att hitta fler vägar in till läraryrket. 18 (M): Teach för ser själva inte detta som någon försöksverksamhet. De ser det som en långsiktig satsning. De har starkt stöd även från den Teach for-organisation som finns i ett stort antal länder runt om i . Det som är unikt med utbildningen är att de får börja jobba på en gång ute i skolorna. De får dessutom utbildning i ledarskap och mentorskap från näringslivet. Det gör att de har bättre förutsättningar att bli starka ledare och bra förebilder inte minst för elever i dessa områden. Statsrådet talar nu om att det är 18 respektive 14 miljoner totalt avsatt. Det ska dessutom finansiera 500 platser på övrig KPU. Det verkar inte som att Teach for kan känna sig lugn med att det finns någon större mängd statliga medel avsatta för att verksamheten ska kunna fortsätta. Detta är olyckligt när det finns ett etablerat koncept som har utvärderats i många andra länder och som man vet fungerar. Det har fått en väldigt bra start i . Det samarbetar även med näringslivet, vilket är en viktig aspekt av Teach for . Att man inte är tydlig med och ser till att det finns en bra finansiering för verksamheten är beklagligt. 19 Statsrådet (S): Jag var nog otydlig där. De 500 platserna på övrig KPU är utöver detta. Detta är just för Teach för och andra försöksverksamheter som pågår bland annat vid . Av dessa pengar går den största delen, , till projektet . Man har, som du säger, också extern finansiering från flera privata företag. Vi ser detta som positivt. Men det är inte det enda som krävs för att vi ska råda bot på den stora lärarbrist vi har. Det är därför viktigt för mig att framhålla att vi också satsar mycket pengar på bedömning och validering av utländska examina, bland annat lärarexamen. Vi ska även inom ramen för det genomföra kompletterande utbildningar så att de människor som kommer till eller har varit länge i och har en utländsk lärarexamen kan få den bedömd, validerad och kompletterad i den mån det behövs. Genom att på detta sätt göra flera saker kan vi möta det stora behov vi har av nya lärare i den svenska skolan. 20 (M): Då blev jag genast lite lugnare. Det handlar också om behovet på satsningar för att få fler vägar in i läraryrket och att kunna validera utländska lärarexamina för att på detta sätt få in inte minst tvåspråkiga lärare, vilket skulle vara en enorm tillgång i vår skola för att möta den mängd nyanlända elever som vi nu ser komma in i våra skolor. rör interpellationen just Teach for , och jag blir glad när jag hör att det är 10 miljoner avsatt till deras verksamhet. Jag tror att det skulle lugna dem och ge större stabilitet och möjlighet för dem att utveckla sin verksamhet. Jag tror att det är ett välkommet tillskott med tanke på den lärarbrist som vi har i . 21 Statsrådet (S): Jag tackar för en angelägen debatt och diskussion om någonting som vi ändå är relativt överens om: Vi behöver verkligen göra allt nu för att få fram fler lärare till den svenska skolan och för att se till att de är kompetenta och rustade för det arbete som ska göras och för att bidra till bättre skolresultat. Det handlar också om att kunna möta den stora grupp av elever som kommer att komma, inte minst i samband med flyktingkrisen. Jag tror att det är viktigt att vi kan göra många saker . Teach for är ett utmärkt projekt som så långt vi kan se har goda resultat. Men det finns mer att göra, och regeringen kommer att löpande återkomma med förslag om hur vi både kan stärka lärarutbildningen och få fler platser och fler sökande där och hur vi kan få fler vägar in i läraryrket. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:22 om förbättrad lärarutbildning 22 Statsrådet (S): har frågat mig varför jag och regeringen inte vill göra andraspråksinlärning obligatorisk på lärarutbildningen och om jag och regeringen är beredda att göra specialpedagogik obligatorisk på lärarutbildningen. finns fyra nya lärar- och förskollärarexamina. I högskoleförordningens bilaga 2, examensordningen, anges de krav som ska vara uppfyllda för att en student ska kunna erhålla examen. De preciserade krav som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i respektive examensbeskrivning ska också vara uppfyllda för att studenten ska kunna erhålla examen. Gemensamt för samtliga lärar- och förskollärarexamina är att examensbeskrivningarna slår fast att studenten för att erhålla examen ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som lärare eller förskollärare i den verksamhet som utbildningen avser. I läroplanerna för respektive gymnasieskolan betonas det språkutvecklande perspektivet. I läroplanerna anges dessutom att det är varje lärares uppdrag att organisera och genomföra arbetet så att eleven får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling. Att undervisningen ska bidra till elevernas språkutveckling framgår också av olika kurs- och ämnesplaner. På motsvarande sätt anger läroplanerna att alla som arbetar i skolan ska uppmärksamma och stödja elever som är i behov av särskilt stöd. För att ytterligare betona vikten av de två områden som lyfts fram i interpellationen finns det också särskilda mål i examensbeskrivningarna. Samtliga fyra examensbeskrivningar omfattar till exempel krav på att studenten för examen ska visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra hantera specialpedagogiska behov. Lärar- och förskollärarutbildning finns vid 28 lärosäten. Det går säkert att finna exempel på lärosäten och utbildningar där de nämnda områdena betonas mer respektive mindre. Mot den bakgrund som jag just har redogjort för ser dock regeringen inga behov av att från statens håll hårdare reglera examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarutbildningarna inom dessa områden. Vägen till en bättre lärarutbildning går inte via ytterligare detaljreglering utan genom att låta universitet och högskolor använda sin omfattande kompetens och själva besluta om utbildningarnas upplägg och innehåll inom ramen för det tydliga regelverk som finns. 23 (M): Jag tackar statsrådet även för detta svar. Jag är visserligen rätt ny som riksdagsledamot, men jag ägnade mitt första år åt att resa runt ganska mycket i landet och besöka många skolor. En fråga som ofta kommer upp är lärarutbildningen, och ofta specifikt hur oförberedda många nyutexaminerade lärare känner sig inför den verklighet de möter i klassrummet. Det gäller tyvärr även de lärarstudenter som är ute och gör VFU och som går den nya lärarutbildningen. Även om vi nu har en helt ny lärarutbildning med avsevärt förbättrad kvalitet tack vare Alliansen finns fortfarande områden som behöver mer utvärdering och även förbättring. Det var tidigare här i kammaren en debatt om kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända ensamkommande barn. En viktig del är att skolan fungerar och kan ta emot barnen. Många kommuner har som sagt stora utmaningar när det gäller att säkerställa kvaliteten i undervisningen för alla nyanlända. Vi kommer framöver att se barn med annat modersmål i princip i vartenda klassrum i . En nyckel för att dessa elever ska lyckas är att de lär sig svenska. Det handlar om en bra start. Man har fattat beslut om en obligatorisk kartläggning av kunskaper och annat, och det är en bra start. De behöver intensivträning i svenska, men det behöver också finnas lärare med andraspråkskompetens ute på våra skolor. En lärare med sådan kompetens kan, oavsett ämne, arbeta på ett språkutvecklande sätt som stöder invandrarelevers utveckling i svenska i alla ämnen i skolan och inte bara när man har svenska som andraspråk. Statens ansvar – ett ansvar som tyvärr tidigare regeringar före alliansregeringen inte har tagit på allvar – är att utbilda kompetenta lärare som kan möta de elever som huvudmännen har i sina skolor. Det finns få utbildningar på universitets- och högskolenivå som har fått så mycket kritik tidigare som just lärarutbildningen. I svenska skolor finns många elever med specialpedagogiska behov och även behov av andraspråksinlärning. Om huvudmännen ska kunna möta framtidens utmaningar och säkerställa en likvärdig skola där alla elever får en chans att lyckas måste staten ta ett tydligare ansvar för att säkerställa att lärare som lämnar lärarutbildningen är laddade med den kompetens som behövs. Det är många som kritiserar kommunerna för att de inte tar sitt ansvar för att se till att lärarna får den fortbildning som de borde ha. Men vilket ansvar tar regeringen för att säkerställa att lärarstudenterna har rätt kompetens med sig från grundutbildningen? Lärarstudenterna själva genom lärarfackens studerandeförbund vill ha denna förändring och ser behovet av både specialpedagogik och andraspråksinlärning som obligatoriska inslag i sin utbildning. Är inte regeringen beredd att lyssna på dem? När vi vet att antalet nyanlända i våra skolor kommer att öka är behovet av kompetenta lärare som kan möta denna grupp elever viktigt på både kort och lång sikt. Andraspråksinlärning bör ingå både i den utbildningsvetenskapliga kärnan och i de didaktiska momenten i olika ämnen. Jag har varit i kontakt med experter på Nationellt centrum för svenska som andraspråk. De förordar också att andraspråksinlärning blir obligatoriskt på lärarutbildningen. Det märkliga är att utbildningsministern talat sig varm för behovet av mer specialpedagogisk kompetens. Han har också aviserat ett ”lyft” i frågan. Det är viktigt för de lärare som är verksamma i våra skolor . Men eftersom vi vet att denna kompetens behövs tycker jag att det är svårt att förstå att regeringen inte vill se till att den blir obligatorisk i lärarnas grundutbildning. 24 Statsrådet (S): Det är få utbildningar som har ändrats oftare än lärarutbildningen, och det är få utbildningar – faktiskt ingen – som är så detaljreglerade med examensmål som just lärarutbildningen. Det ger som sagt ett begränsat utrymme att anpassa, men det finns möjligheter för högskolorna och lärarutbildarna att göra anpassningar som man jobbar fram i det samverkansuppdrag man har, inte minst med skolhuvudmännen. Min övertygelse är att vi behöver stärka just detta samverkansuppdrag ännu mer. pågår ett försök med övningsskolor där man ska säkerställa kvaliteten i den verksamhetsförlagda utbildningen. En positiv effekt som vi ser av det är just att kontaktytorna mellan verksamheten, högskolorna och lärarutbildningarna verkligen ökar. På det sättet kan man möta de behov som man ser ute i skolan – redan i lärarutbildningen. Jag delar helt uppfattningen att vi behöver möjliggöra för personer som kommer med utländsk lärarexamen, till exempel, att börja jobba i skolan så att de kan fungera som studiehandledare som de kompletterar sin utbildning eller vad som krävs för att man ska kunna jobba som behörig lärare. Jag ser också att vi har ett stort behov av fler modersmålslärare och lärare som har svenska som andraspråk. Det kan också i allra högsta grad vara så att vi behöver utveckla möjligheten att läsa in de här ämnena på de lägre årskurserna. genomförs som sagt många kompetenshöjande satsningar genom Lärarlyftet, och regeringen har sett till att förlänga dem. Inom ramen för Lärarlyftet kan man också komplettera sin lärarutbildning med just de här ämnena så att fler har den här behörigheten framöver. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att det är först som vi faktiskt ser en större grupp som har gått den nya lärarutbildningen, och ännu har ingen samlad utvärdering gjorts. Innan vi börjar detaljreglera ännu mer i den här redan hårt reglerade utbildningen skulle jag vilja att vi gjorde en nationell utvärdering när vi har det nya kvalitetssäkringssystemet på plats. 25 (M): Generellt sett kan jag säga att jag inte är för detaljstyrning, och som kommunpolitiker förespråkade jag det kommunala självstyret starkt. Jag tror i grunden på att den högre utbildningen ska ha autonomi. Det är en frihet under ansvar, och där upplever jag tyvärr att det finns stora brister kvar även efter att den nya lärarutbildningen har införts.