prot · H20980 · 2015-03-27 00:00:00 — Avslutningsvis: Färdriktningen framåt i regeringens reformer innebär att man överger överskottsmålet, gör det dyrare att anställa unga, möter den demografiska utmaningen med att göra det mindre lönsamt för äldre att arbeta, överger ROT-avdraget och stoppar privat välfärdsverksamhet – alltså det som många i näringslivet känner en oro inför. Då blir min fråga till näringsministern: Hur bygger vi konkurrenskraft för näringslivet med den typen av reformer? 12 (SD): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag är ett industriland, som jag talade om i mitt tidigare anförande, och min och absoluta ambition är att vi ska fortsätta att vara just detta. Men det är inte någon brist på orosmoln, och vissa av dem kommer naturligtvis från en allt hårdare global konkurrens, medan andra kommer från politiken här i . Utvecklandet av en förnyad kunskapsintensiv industri måste gå hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. enda chans att vara en ledande industrination också är att förbli innovativt och ligga i framkant i ett brett spektrum av forskningsområden. Politikens roll i detta sammanhang är inte minst att säkerställa ett gott klimat för innovationer, vilket bland annat handlar om utbildningssystemets samtliga delar från grundskola till högre utbildning och forskarutbildning. På detta område kommer i relativ närtid att lägga fram förslag för hur vi kan stärka de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna från grundskola, för att få ungdomar teknikintresserade, upp till högre utbildning. Ja, detta kommer till viss del att ske på bekostnad av andra, säkert mycket trivsamma, utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden. Vi ifrågasätter om det är rimligt att man ska få läsa till precis vad man vill i hur stor utsträckning som helst och förvänta sig att skattebetalarna bekostar utbildningen. Vi vill ha bättre matchning mellan utbildning och vad arbetsmarknaden faktiskt efterfrågar. Det kommer att bli stor brist på ingenjörer , inte bara på dem med högskoleutbildning utan även på gymnasieingenjörer och industriutbildade. Här finns kanske den största bristen vad gäller att försörja framtidens industri med rätt kompetens och arbetskraft. Det räcker som sagt inte att rikta in sig på bara de forskningsintensiva företagen. Det viktigaste är att vi börjar med att säkra basindustrins framtid och ser till att investeringar kommer till . För det krävs upprättning i leden, inte minst i energipolitiken. Industrin behöver en stabil energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Det är en av de tämligen få konkurrensfördelar har. Men den håller på att slås sönder eftersom ett antal ytterlighetspartier har tillåtits göra ideologisk lekstuga av ett så pass viktigt område. Det handlar om , , och till viss del också Socialdemokraterna, som har haft särdeles svårt att sätta ned foten när det gäller vad man faktiskt vill åstadkomma. Jag hoppas att tillåts landa i något som inte är helt värdelöst för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Det är en ytterst viktig fråga. När det gäller infrastrukturen har vi en enorm infrastrukturskuld som vi skulle behöva komma till rätta med. Jag menar att det finns relativt lågt hängande frukter att plocka om vi bara genomför många av de investeringsprojekt som har blivit liggande. måste vi givetvis satsa betydligt större resurser på underhåll och utbyggnad så att industrin kan få ut sina varor ur . 13 (MP): Även om det inte är några replikskiften ska jag ta tillfället i akt och svara på den fråga jag fick från om TTIP. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag har tidigare meddelat att det är viktigt med frihandel. Vi välkomnar att det finns ett avtal, för vi måste utveckla handel och export. För oss är det extra viktigt när det gäller miljöteknik och annat som kan hjälpa till att driva vårt samhälle i en positiv riktning. Vi vill dock inte göra det på bekostnad av att stater ska kunna bestämma över viktiga saker för sin befolkning och sin miljö. Jag är övertygad om att vi kommer att komma fram till ett bra ställningstagande från både och EU. Jag ska också bemöta påstående att vi skulle vara helt oseriösa i energipolitiken. Det är en etikett som vissa partier tycker om att klistra på , men vi har aldrig föreslagit en oansvarig avveckling av vare sig det ena eller det andra. Vi har aldrig föreslagit att vi ska avveckla energislag som skulle göra att industrin är i fara. Det är en grundläggande förutsättning för en stabil energiomställning att vi också klarar det. I mitt förra inlägg talade jag mest om kompetensförsörjning och de utmaningar som finns för företag på det området, speciellt för högteknologiska och forskningsintensiva företag. Men det vore synd om dagens debatt stannade där. I finns det så många olika sorters företag, och vi måste värna dem alla. Olika delar av näringslivet har olika behov och svårigheter. Nedläggningar likt dem vi har sett i närtid visar tydligt att vi även måste satsa på företag inom andra branscher. För att få ett robust och hållbart näringsliv måste vi bredda företagen och öka antalet serviceföretag och tillverkningsföretag som satsar på hållbara lösningar för framtiden. Att ha bra regler och goda förutsättningar för små och medelstora företag att växa är det som kan ge oss ett utvecklat och stabilt näringsliv. Med alltför många stora företag och arbetsgivare blir samhället mycket sårbart när det fattar sina affärsmässiga beslut och flyttar utomlands. Det såg vi bland annat med Saabs nedläggning och den arbetslöshet som denna medförde i . Där hade dock staten, regionen och kommunen ett bra samarbete i krisen, men vi måste också hitta vägar att samarbeta på ett konstruktivt sätt innan kriserna är ett faktum. Många av de idéer som leder till livskraftiga företag med marknader både i och utomlands tas inte sällan fram av enskilda uppfinnare eller designer som startar från i stort sett ingenting. Detta är en grupp företagare som har det svårt , för utan eget kapital i ryggen är det nästan omöjligt att gå från idé till framgångsrikt företag. Att underlätta för dessa entreprenörer att hitta kapital och kunna utveckla sina företag är också en framgångsfaktor för framtida konkurrenskraft på den globala marknaden. Kommunikationer och infrastruktur måste ses som en helhet och är givetvis väldigt viktigt. Det är ingen hemlighet att vill se att en större del av resorna sker på järnväg framöver. Därför var det också en viktig satsning i regeringens budgetförslag att satsa på underhåll av järnvägen, vilket nog hade varit välkommet för flera företag i landet. När det gäller kollektivtrafik har nog många företag ungefär önskat att deras anställda kom . Jag har stora förhoppningar om att regeringen återkommer med förslag för att göra mer attraktivt för företag och arbetskraft och för att utveckla kreativa miljöer i hela landet. 14 (C): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Jag kan precis som näringsministern konstatera att vi är överens om analysen och problembilden. Men medan Socialdemokraterna så sent som skyllde alla varsel på den dåvarande regeringen har vi valt att blicka framåt och diskutera vad det är som skiljer näringspolitiken framåt och vad den politiken får för effekt för kommande konkurrenskraft. Vi behöver ha politiker som ser till att staten är snabbfotad och inte står i vägen för företag som lanserar innovationer. Vi behöver politiker som inte kommer med gårdagens lösningar på dagens och morgondagens problem. Vi behöver också politiker som lyssnar på industrin och företagen och som också gör verkstad. Efter de nationella industrisamtal som jag som näringsminister hade med fack och näringsliv, med små och stora företag i allt från tillverkningsindustri till forskningsintensiva företag, landade vi i många åtgärder och svar. Det mynnade ut i en gemensam strategi. I stället för att ta tag i denna strategi och åtgärdslista väljer och regeringen att uppfinna hjulet på nytt och sätta sig i lyssnarläge. Anledningen är att och regeringen inte vill ta till sig de åtgärder som finns på listan eftersom de går på tvärs med Socialdemokraternas ryggmärgsreflex att reglera mer och höja skatterna. Regeringens svar är inte sänkta kostnader och förbättrade konkurrensvillkor. Regeringens svar är en copy and paste på den politik som Socialdemokraterna drev . Framtidens företagsklimat för såväl forskningsintensiva företag som alla andra typer av verksamheter ska räddas av en industrikansler bakom ett skrivbord på , om man får tro ord. I stället för att genomföra de riktiga reformer som efterfrågas och som även internationella forskarorganisationer pekar på tillsätter regeringen ett statligt innovationsråd. Förutom innovationsrådet och industrikanslern ska ord som innovationskatapulter, statliga investeringsplaner och nyindustrialiseringspolitik fixa framtidens konkurrenskraft och företagsklimat. För mig är inte det en modern näringspolitik. Det kommer inte att underlätta situationen för de kunskapsintensiva företag som konkurrerar på en allt hårdare global marknad, som behöver mer riskvilligt kapital och som inte hittar rätt personal. Det var inte politiker i som uppfann innovationer som skiftnyckeln, pacemakern eller Spotify, utan det var entreprenörer. reste jag till för att träffa innovativa och entreprenöriella företag som Tesla, Google och Facebook. Jag kan varmt rekommendera ett besök – jag vet att näringsministern ska göra ett sådant – för att sätta sig in i den miljö som gör att innovativa företag frodas. Inte ett enda av dessa företag lyfter fram att en industrikansler är svaret på deras problem eller receptet på deras framgång. Inte ett enda av dem ropar efter ett statligt innovationsråd – inte ett enda – utan de pratar om finansiering, de pratar om flexibilitet, de pratar om nätverk och de pratar om sänkta kostnader. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag En aktiv, modern näringspolitik står nu mot 90-talspolitik och kvarlevor från svunna tider. Framväxten av företag som Spotify och en stark tillverkningsindustri står mot industrikanslern. Jag vet vem jag skulle satsa på som vinnare av jobbmatchen framöver. 15 (V): Jag tackar för debatten . Jag vill börja med att återge hur sammanfattade utmaningen för innovationspolitik 2012: Det vi i lever på att sälja till omvärlden har någon annan gjort billigare och kanske även bättre. Vi har ingen medfödd flytväst – om vi slutar simma sjunker vi. Med detta vill jag säga att det säkert finns saker och ting som blir svåra att matcha ute i världen – vissa branscher eller nischer. Men jag tror inte att vi ska försöka rädda alla branscher till vilket pris som helst. I slutändan finns det en naturlig förklaring till varför det blir så. Många har varit inne på bostadsbyggandet och hur det kan leda till utveckling i många branscher. Det tror jag också, men man ska göra kopplingen hur vi som är en nation med mycket trä kan bidra till en utveckling av bostadsbyggandet i industriell skala. Det är verkligen en innovations- och utvecklingsmöjlighet som har, och där finns jättebra möjligheter. Vilka är det då som ska göra innovationerna, och var ska vi sätta in krutet? Jag ska läsa ur alliansregeringens proposition 2012/13:30: ”Det är inte regeringen som avgör utifrån vilka områden som kan bli aktuella utan detta bör avgöras utifrån gemensamma processer för problemformulering omfattande bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut. Samverkan i fråga om gemensamma forskningssatsningar mellan näringslivet och staten är viktig.” Jag håller med om att idéerna givetvis måste komma utifrån; som någon var inne på är det inte som ska komma med idéerna. Däremot hävdar jag bestämt att det finns några inriktningar där vårt land har bättre förutsättningar. sa att det finns tre saker som hämmar: arbetsrätten, den totala skatten och lönespridningen. Jag tror säkert att skatten kan ha betydelse, men vi har en jättebra nation. Jag är mycket stolt över att vi har , och – Aero finns ju kvar även om personbilstillverkningen är borta. De finns i ett litet land som . Någonstans har man i alla fall haft en jättebra politik för utveckling och innovation. sa att vi bör stanna upp och tänka hur vi ska agera på för att lyckas. Jag tror att det ligger mycket i det, men det är inte skatterna som hämmar företagens utveckling. Karriärstegen leder till stor omsättning av personal i chefspositioner, ingenjörer och forskare. Den har blivit en motor. får ni missförstå mig rätt. brann människor för sin bransch och sitt företag, men gör girighet att de i stället söker efter var de själva som enskilda personer bäst kan göra karriär. stannar de inte kvar, och på grund av deras personliga karriärsökande får vi inte de där nischerna som utvecklar företag. 16 (FP): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Det är precis den attityden som vi nu hörde från som är så oroande. Några kommer säkert att flytta, men vi har ändå och . Ja, än så länge! Även de ägs numera av utländska intressen, och vi vet inte hur det blir . Det är därför vi måste se till att vi blir konkurrenskraftiga så att dessa företag kan stanna kvar i . Om vi hade stått här hade vi sagt: Vi har , och vi är så stolta. har vi knappt längre. hade vi sagt: Vi är stolta över . Det är vi fortfarande, men från att ha legat på en nivå på 40 000–50 000 anställda i är det en bråkdel kvar. Företaget har visserligen fortfarande svenska rötter, men företaget är ytterst globalt och kommer att lokalisera sin verksamhet där förutsättningarna är bäst. är och ska vara en industrination. Det var en av orsakerna till att jag återinförde fyraårig teknisk linje med gymnasieingenjörer, som avskaffades av . Det är oerhört viktigt att se till att vi har ingenjörer. Efter de reformer vi gjorde med meritpoäng i skolsystemet är civilingenjörsutbildningen mycket mer eftertraktad bland ungdomar nu än . Det har vänt. Det tar ett tag innan de är ute i företagen, men utbildningen har en hög attraktionskraft. Denna riksdag röstade för att införa mer matematik i skolan. Jag hoppas att de rödgröna partierna i regeringen följer det, för det är precis den typen av åtgärder som behövs i vårt skolväsen, utifrån det perspektivet. Ni i de rödgröna partierna gillar att företag i är framgångsrika, men ni gillar inte framgångsrika företagare. Det är där problemet finns. Ni blir avundsjuka. När människor personligen blir framgångsrika blir ni avundsjuka. De ska helst tvingas utomlands. Två mycket framgångsrika företagare i har valt att flytta till : Per från och från . De är verkliga höginkomsttagare i sina länder och enormt framgångsrika entreprenörer och företagare. Frågan är: Ska vi vara glada över det, eller ska vi vara besvärade? Jag är glad. blev under alliansregeringen ett land som drog till sig företagare. På den socialdemokratiska tiden jagade man ut Kamprad. lockar vi motsvarande personer till . Det är bra för oss. Vi ska inte vara besvärade över det. De skatteåtgärder som signaleras kommer att vända den utvecklingen. Ni pratar om allt utom skattetrycket, . Ams-åtgärder och annat är jättebra och behövs naturligtvis men löser inte konkurrenskraft långsiktigt. har världens högsta marginalskatter för framgångsrika personer. Varför räcker inte det? Varför är det för lågt? Varför ska den höjas nu? Vi ligger redan högst i världen, och vi vet att det är en av de faktorer som spelar roll för den typen av företag. Varför är världens högsta marginalskatter inte tillräckligt för er socialdemokrater? 17 (KD): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag På tidningen topplista över de största inom forskning och utveckling i finns det 42 företag. Det är sammanlagt drygt 44 000 forskare och utvecklare. är trots uppsägningar fortfarande störst. Det företag på den här listan som har minst antal personal på området är , med drygt hundratalet. Mixen av produkter i de här företagen är verkligen bred. Det handlar om mjölkrobotar, ytmonteringsutrustning, digital analys av vävnadsprover, växlade jetmotorer med mera. Det kan i sammanhanget vara lätt att bara se till de stora företagens stora forskningsprojekt och avdelningar. Men vi ska komma ihåg att det faktiskt finns mindre företag som också är forskningsintensiva, med forskare som har hittat nya områden att jobba med och som även har startat egna företag. Jag skulle vilja nämna ett litet sådant: Alzecure, som finns i , med ett gäng forskare där några kommer just från i och andra företag. De har tillsammans, med sina erfarenheter, blivit en multidisciplinär grupp som har bildat en stiftelse för att bedriva vetenskaplig forskning inom området åldersrelaterade sjukdomar. Att bilda en stiftelse som möjliggör både forskning och utveckling och inte minst ha kvar verksamhet i och se hela processen fram till färdig produkt genom olika kontakter är också en väg att gå. Allt behöver inte vara aktiebolag och storformat. Just inom området life science tycker jag att det är extra viktigt att se olika möjligheter, med samspel mellan bolag och stiftelser för att få ökad utdelning av forskningsinsatserna. Life science-sektorn, som också nämnde, har 40 000 anställda i . av alla doktorerade i den privata sektorn finns inom life science, så det är klart att det är en mycket betydelsefull bransch för vårt land, med en export på bara farmaceutiska produkter för , vilket var mer än för både stål och järn. Likaså kan vi konstatera att två tredjedelar av dem som är forskarutbildade inom läkemedelsbranschen är kvinnor, vilket jag tycker bör uppmärksammas när vi pratar om forskare. Just branschen läkemedel representerar av alla forskare inom svensk industri. Jag inser ibland, inte minst när det gäller just min hemstad, att det handlar mycket om teknik på andra sätt när vi diskuterar forskning och utveckling. Men det finns så många forskningsområden, vilket inte minst den lista som jag nämnde visar på. Det är klart att om just svensk life science ska lyckas fortsätta attrahera utländsk kompetens, så att de framgångsrika forskare och utvecklare som bolagen har vill stanna här, behövs satsningar även på universitetssjukhusen, gemensamma satsningar med privat och offentligt kapital för produktutveckling, så att inte processen stannar efter forskningsgenombrottet på grund av brist på möjlighet till kliniska prövningar eller intresse från vårdsektorn för att ta till sig nya innovationer, vare sig det gäller medicintekniska produkter eller läkemedel. Då uppstår naturligtvis frågan: Hur ska mer kapital komma till eller stanna i ? Forskning och utveckling inom life science, likaväl som inom rymdindustrin och andra industrier, kräver varaktiga investeringar. En utveckling av en produkt kan ju ta , innan den har nått marknaden och har kunnat generera något tillbaka till dem som har investerat. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Jag tror att vi har mycket att göra här. Det handlar om ett samspel mellan privat, offentlig och – faktiskt – ideell sektor, med forskningsfonder som finns. 18 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill spinna vidare på inlägg senast. fokuserar vi bara på de stora företagen. Det som håller på att hända är också den här omställningen. Även de stora företagen talar alltmer om kreativa kluster. I öppnar till exempel upp sin forskning och utveckling mot andra småbolag och bjuder på en del forskning för att skapa en kreativ miljö, och det är väldigt spännande. När jag talar med säger de: Vi hade inte haft så mycket forskning och utveckling i om vi inte hade haft som ett kluster runt omkring oss, inte bara för direkta samarbeten utan också för att kunna rekrytera talangfulla människor och vara i en spännande miljö. Man kan titta på ITC-området, eller it-sektorn, och se vilka enormt framgångsrika svenska bolag vi har , där och allt oftare faktiskt jämförs med som start-up-scen för de digitala bolagen. Det är en enorm möjlighet för . Det handlar om att rekrytera talang och kapital till men också att se att vi aldrig får ställa dessa mot varandra. Jag tror inte att det var det ville göra, men hon talade om Spotify eller industriklustret. Själva poängen är att länka samman den traditionella industrin med den digitalisering som vi står inför och göra något bra av det för . Här har vi väldigt bra förutsättningar. Avslutningsvis, kopplat till life science, som var uppe senast: Det är ett styrkeområde som har, där just samverkan och samarbete är själva nyckeln till utveckling av forskning och utveckling på det här området och nya innovationer. Om inte sjukvårdssystemet spelar med kommer det inte att bli mer forskning och utveckling i vårt samhälle. Där har inte minst det statliga riskkapitalet en viktig roll. När det är så långa ledtider måste staten finnas med som en aktör tillsammans med privat kapital för att se till att innovationerna når en marknad. Här har vi satt stor fart. ska vi komma tillbaka med förslag för att få lite ordning på det statliga riskkapitalet, så att det jobbar i större utsträckning och jobbar i tidigare faser. Det kommer att gynna inte minst life science-sektorn i . 19 (M): möter nu – och om vi blickar något decennium framåt – en serie av större utmaningar, med en hårdnande internationell konkurrens, ett nationellt behov av att få fram fler jobb, att göra fler reformer politiskt för att få företag att växa, att ta tag i de demografiska utmaningarna. Den listan kan fortsätta, men det är där någonstans den politiska diskussionen behöver tas. Jag tror ibland att det lite enkla i politiken är att skissartat måla upp en färdväg eller säga att något ska halveras, fördubblas eller något sådant. Men det viktiga är att få tanken att hänga ihop med konkret handling. Det är där som jag med viss oro ser vart regeringen är på väg. Detta med näringsklimat mäts ändå i konkret handling, för det är det som långsiktigt lägger en grund för fler jobb och växande företag. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Mitt svar i detta handlar om att vi behöver göra mer saker när det gäller forskning, utbildning, infrastruktur och finansieringsfrågor. Detta med skatter gäller både talangfulla personer och attraktivitet för företag. Vi har bostadsfrågan och öppenheten för talangfulla personer, där vi behöver fler personer i olika städer runt om i landet. För att också ta ett konkret exempel: fattade beslut om att ge regeringen i uppdrag att ta fram en flygstrategi. Det handlar om den branschen, men ytterst handlar det också om något sådant som att få fler direktlinjer från , och andra flygplatser, helt enkelt en kommunikationsväg, som är helt avgörande för att vi ska vara ett attraktivt land och lägga en grund för företag och konkurrenskraft. Näringsklimatet och vad vi vill framåt, signalerna om att vi ska vara det attraktiva landet, mäts i konkret politisk handling. Där ser jag med en viss oro på vart regeringen är på väg med detta. Därför undrar jag avslutningsvis: Hur kan den serie av reformer som regeringen kör – som slår mot jobb och konkurrenskraft – lägga en grund för fler jobb och växande företag? 20 (SD): Tack för en bra debatt! Det har kommit fram mycket intressanta uppfattningar och skiljelinjer från respektive parti. Lite grann fascinerande är det naturligtvis hur så många goda idéer kan komma från Alliansen , efter det att man har gått i opposition – om man nu kan kalla det opposition. Man har ju gått i något slags icke-opposition där man avsäger sig makten och egentligen bara lotsar fram en rödgrön regering. En liten reflexion från min sida är att inte en enda av debattörerna här har tagit upp att vi måste komma med i den europeiska gemensamma valutan euron. Det var ju för sedan en paradgren från inte minst , som har initierat dagens debatt. Från min sida vill jag naturligtvis passa på att tacka den majoritet av svenska folket som gick emot nästan hela den politiska adeln och röstade nej till att införa just gemensamma valuta.