prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — Min fråga om idéer handlade om vad statsrådet har för idéer vad gäller tillgängligheten. Det är det som interpellationen berör. De andra frågorna kan vi ta vid ett annat tillfälle, kanske vid en allmänpolitisk debatt. Det skulle till och med herr talmannen tycka var mycket trevligare. Nej, i grunden handlar det här om på vilket sätt man ska ta till vara erfarenheter som är gjorda under och som har spelat roll eftersom vi vet att utmaningen för den enskilde är oerhört viktig. I går kunde vi höra att ambulanssjukvården i vissa delar av tar på sig att nå fram. Jag tror inte att de patienterna den dagen det händer känner sig nöjda med det. Jag tror inte heller att de som får vänta mer än på en höftled är nöjda med det. Då måste vi fundera: På vilket sätt kan vi använda de statliga resurser som finns för att bättre se till att tillgängligheten ökar och köerna minskar? Det är utmaningen. Statsrådet har fattat ett regeringsbeslut om att betala ut de pengarna i förskott. Stimulansen och prestationen i sig är inte det viktigaste, utan det viktigaste är att det pågår ett arbete lokalt. Det arbetet pågår ändå, för huvudmannen har det som skyldighet inför sina patienter och sina skattebetalare ute i regionerna. Men jag saknar statsrådets kort- och långsiktiga vilja att förbättra tillgängligheten och korta köerna. Det är statsrådet fortfarande skyldig att svara på. Eftersom statsrådet avslutar rundan får han gärna göra det. 129 Statsrådet (S): Jag har i mina inlägg försökt peka på de strategiska utmaningarna för vården som är viktiga inte minst när det gäller att förbättra tillgängligheten och samordningen. Jag har pratat om vikten av att staten engagerar sig mer i kompetensförsörjningen, i att lösa de problem vi ser med e-hälsan, i att förbättra insatserna mot den växande psykiska ohälsan och i vårdens organisering. Jag kan också prata vidare om tillgänglighet och samordning på ett mer specifikt plan. De pengar som beslutade om , den miljard som vi nu har, kommer naturligtvis att komma landstingen till godo på ett mycket bra sätt. Den kommer att anpassas efter de speciella förutsättningar som råder i respektive landsting utifrån regionala och lokala förutsättningar. Landstingen kommer att lämna in handlingsplaner. Det kommer inte alls att vara så att pengarna betalas ut i förskott. Där måste jag säga att är dåligt påläst. De kommer att betalas ut i efterskott. Jag måste säga att när den här överenskommelsen slöts var det i en väldigt bra dialog med Kommuner och Landsting. Man är väldigt glad över att staten uppmärksammar att de landsting vi har i det här landet har skilda förutsättningar att bedriva sin verksamhet och därmed också behöver behandlas utifrån att de har skilda förutsättningar. Det är därför, men också med tanke på kritik mot prestationsbaserade ersättningar, som vi tillför mer stimulansmedel. Det är helt enkelt ett bättre sätt att stimulera fram ökad samordning och tillgänglighet i ett land med en så decentraliserad vårdstruktur som . Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:442 om 130 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för ett genomförande av förslag trots dess rättsliga oklarhet som riskerar att , likt , dras inför . Det är mycket glädjande att är överens med regeringen om vikten av att värna den svenska ensamrätten till försäljning av alkoholdrycker till privatpersoner. En kommande reglering av e-handel med alkoholdrycker måste utformas på ett sätt som inte innebär att den svenska ensamrätten hotas. Ett kort och kärnfullt svar på frågan vore därför: Nej, jag avser att avvakta Alkotaximålets utfall innan en lagrådsremiss tas fram. Men eftersom frågor om hur den svenska alkohollagstiftningen förhåller sig till EU-rättsliga regler är komplicerade och därmed lätta att missförstå ska jag mer utförligt redogöra för vad som gäller i fråga om förslag, Alkotaximålet och regeringens ställningstagande. Målen med den svenska alkoholpolitiken är att minska de medicinska och sociala skadorna orsakade av alkohol och därigenom att värna folkhälsan. Ett av de främsta och mest grundläggande politiska instrumenten för att nå detta mål är en restriktiv lagstiftning på alkoholområdet. En väl fungerande lagstiftning ger möjlighet att kontrollera hanteringen av alkohol i samhället och särskilt begränsa tillgängligheten till alkohol i vissa miljöer och sammanhang. –2014 tillsatte den dåvarande regeringen två olika utredningar på området, varav den ena var , som refererar till. hade uppdraget att bedöma dels vad som är tillåtet och vad som är otillåtet när det gäller e-handel och hemleverans av alkoholdrycker, dels vad som bör vara tillåtet respektive otillåtet utifrån både den svenska alkoholpolitiken och de förpliktelser som följer av EU-medlemskapet. De förslag som lämnats är i överensstämmelse med EU-rättsliga regler, men regeringen, och många av remissinstanserna, anser att de inte är tillräckligt långtgående för att vara i enlighet med den svenska alkoholpolitiken. Förslagen klargör inte heller tillräckligt tydligt gränserna för vad som är tillåtet respektive otillåtet när det gäller e-handel. Förslagen innebär bland annat att distansförsäljning under vissa villkor skulle bli tillåten. Distansförsäljning innebär att e-handelsförsäljaren anordnar transporten till köparen i . Villkoret är att transportören är oberoende av säljaren. Konsekvensen av att tillåta distansförsäljning är att ytterligare en försäljningskanal av alkohol till konsumenter i möjliggörs, vilket kan äventyra det svenska systemet med ensamrätt. har precis som ett system med ensamrätt för alkohol, men i tillåts endast distansköp av alkoholdrycker, det vill säga att köparen vid e-handel måste anordna transporten till . Som Schulte nämner pågår ett mål i , det så kallade Alkotaximålet, avseende det finska systemet. hovrätt har begärt ett förhandsavgörande från gällande bland annat det i nu gällande kravet på detaljhandelstillstånd för import av alkoholdrycker när en finländsk köpare köpt alkoholdrycker från en säljare i en annan medlemsstat. Ett avgörande i målet kan komma att bringa klarhet i vilka restriktioner som kan upprätthålla när det gäller e-handel med alkoholdrycker. Ett uttalande från om att det är möjligt att förbjuda distansförsäljning skulle innebära att kan vidta mer långtgående insatser på området än vad utredningen har föreslagit. Det är viktigt att den svenska alkohollagstiftningen är restriktiv och så tydlig som möjligt. För att säkerställa att en kommande reglering av e‑handel med alkoholdrycker utformas på ett sätt som inte innebär att den svenska ensamrätten hotas, avser regeringen att avvakta Alkotaximålets utfall. Dom i målet kan förväntas omkring /16. I avvaktan på domen avser regeringen att se över alternativa förslag. Oavsett vad utfallet i målet blir avser regeringen att gå fram med förslag för att tydliggöra reglering av e-handel med alkoholdrycker. 131 (M): Det har inte undgått någon att vi har ett systembolag i , vilket gör att det är väsentligt svårare att köpa alkohol i det här landet jämfört med de flesta andra västerländska länder. kom en dom i det så kallade Rosengrenmålet, där man konstaterade att i och med att vi är med i EU och har fri rörlighet för varor och tjänster får en medlemsstat inte förbjuda import av alkohol. Det har gjort att privatimporten har vuxit, men det är fortfarande något som står för bara av alkoholförsäljningen i . Det är alltså av den legala försäljningen som sker på Systembolaget. Detta är alltså inget som hotar monopolet. Tvärtom är det något som öppnar möjligheter för moderna människor som har ett intresse för alkohol som sträcker sig bortom det traditionella svenska att man ska konsumera för berusningen. Det handlar om människor som intresserar sig för att vara hobbyvinsamlare eller som vill dricka speciella ölsorter, alla som tittar på matlagningsprogram och så vidare. Detta är en del av ett modernt samhälle med en modern syn på alkoholkonsumtion. Och, som sagt, det är inget som hotar monopolet. Det är bara som försäljningen via privatimport står för. Det finns en utredning som föreslår att man ska skärpa detta. Jag tycker att det är positivt att regeringen vill avvakta och se vad som händer i Alkotaximålet i . Det mesta talar för att det finska systembolaget och ambitionen att stoppa detta kommer att stoppas av , men det återstår ju att se. Det som däremot är beklämmande är att statsrådet säger att oavsett vad säger kommer vi att på alla tänkbara sätt försöka försvåra möjligheten till privatimport. Man kan fråga sig, herr talman, vad det är som driver och regeringen till att till varje pris vilja förstöra den här marknaden. Det kan inte vara att upprätthålla monopolet. av försäljningen kan inte vara ett problem. Problemet när det gäller alkoholpolitiken i är att unga tonåringar kan köpa öl och starksprit från flak på parkeringsplatser utanför livsmedelsbutiker runt om i , alltså den illegala smugglingen och den svarta marknaden för alkohol. Det är där problemet ligger – inte hos de som har ett genuint intresse för högkvalitativ alkoholkonsumtion. Vad är det som driver detta intresse hos statsrådet? Det måste vara det som vi diskuterade tidigare, alltså det inneboende arvet som så att säga ligger i Socialdemokraternas gener och som handlar om att förbjuda och försvåra för människor att göra det de själva vill. 132 Statsrådet (S): Jag måste börja där slutade. Han hänvisade till att mitt svar skulle bottna i något slags regleringsklåfingrig socialism. Visst är jag socialist, men jag är inte säker på att man behöver ha en regleringsklåfingrig socialism, utan jag tror att den kan tillämpas på lite olika sätt. När det gäller Systembolaget och ensamrätten på alkoholförsäljning har jag svårt att säga att detta skulle vara entydigt socialistiskt. Jag fick nämligen en skriftlig fråga från från , som undrade om samma utredning som , men naturligtvis med en annan utgångspunkt. gillar Systembolaget och ensamrätten på alkoholförsäljning. Precis som jag vet hon att den är en grundbult i den svenska alkoholpolitiken, som på många sätt har varit väldigt framgångsrik när det gäller att minska alkoholskadorna och de sociala problem som kan uppkomma av överdrivet alkoholbruk. Därför är Systembolaget viktigt. Som väl känner till tillåter EU olika typer av monopol, men de får inte vara diskriminerande på något sätt. Politiken bakom ett alkoholmonopol måste vara systematisk och sammanhängande. Det är därför viktigt att alla typer av försäljning av alkohol regleras, så att de kan inordnas i systematiken och kan betraktas som del i en sammanhållen politik. Det gäller också när vi talar om den här typen av försäljning. Det är också därför jag avslutar mitt interpellationssvar med att säga att vår avsikt är att gå vidare och lägga fram förslag för att tydliggöra regleringen av e-handeln med alkoholdrycker. Om det innebär en försämring eller inte vill jag inte spekulera i här och , även om verkar ha sin uppfattning helt klar för sig redan i förväg. 133 (M): Jag hade gärna velat höra en längre utläggning från om socialism och hur den inte kan vara klåfingrig. Det ligger ju på något sätt i sakens natur att det är politiken som ska styra och inte fria människor. Men den här debatten handlar inte om det, utan den handlar som sagt om alkoholpolitiken. Jag har väldigt svårt att köpa den beskrivning som gör. Det är alltså av den legala alkoholförsäljningen som sker via privatimport – . Jag kan förstå och hålla med om logiken bakom Systembolaget och systemmonopolet. Det var en politik som man fattade beslut om för snudd , som byggde på förutsättningar som var helt annorlunda än dem vi har . Vi hade ett utbrett samhällsproblem i alkoholkonsumtionen på ett sätt som man har i till exempel , där skillnaden i medellivslängd mellan män och kvinnor är . Så ser inte samhället ut längre. Det är klart att det finns en stor poäng i och ett viktigt behov av att ha en reglerad alkoholpolitik. Men man kan inte låsa sig fast beskrivningar från . De som handlar alkohol via privatimportörer – det är av alkoholförsäljningen som sker via privatimport – är människor som har ett genuint intresse och som har en finsmakarinställning till alkohol. Det är människor som vill dricka speciella typer av viner som det är svårt att beställa via Systembolaget. Systembolaget har ett fantastiskt utbud och sortiment för den vanliga konsumenten, men för den som har det här speciella intresset är det knepigare. Vad är det som driver att till varje pris ställa till det för de människor som har det här intresset? Det kan inte handla om att bekämpa sociala problem, för bevisligen kommer det inga sociala problem ur privatimporten. Det här är en väldigt liten grupp människor som har ett specialintresse som vill stoppa. Det stora problemet handlar om att ungdomar kan köpa alkohol på gatan från ett lastbilsflak eller från ett bagageutrymme i en bil i en gränd. Det är den illegala försäljningen, den svarta marknaden för alkohol, som är det allvarliga. borde ägna sin tid åt att bekämpa det problemet. Men det hör vi inte prata om, utan det handlar bara om att reglera och försvåra för människor där det inte finns något problem. Det här är inte pragmatism. Det här är en ideologiskt driven agenda från regeringen och som bygger på en problemformulering . Man är fast i den gamla beskrivning av ett samhälle som fanns . Det kan inte vara drivet av pragmatism. I sådana fall hade konstaterat: Det här är en väldigt liten del av marknaden. Det skapar inga problem. Låt oss i stället fokusera på de inslag i samhället där vi ser problem, där ungdomar far illa! Men den ideologiska kampen är viktigare för och regeringen. 134 Statsrådet (S): frågar vad det är som driver mig. Varför kommer jag fram till den slutsats jag kommer fram till i interpellationssvaret? Det enkla svaret på den frågan är naturligtvis att det handlar om att kunna minska både de medicinska och de sociala skadorna av alkohol i samhället. Jag har, liksom en majoritet i den här kammaren, vid ett flertal tillfällen slagit fast att en grundbult i denna politik är att Systembolaget ska ha ensamrätt på försäljning av alkohol. Vi i regeringen har därför stora ansträngningar att göra – det gällde också tidigare regeringar av olika färger – för att se till att Systembolaget kan fortleva och att man har en systematisk och sammanhängande alkoholpolitik som inte föranleder till exempel olika instanser i EU att hävda att monopolet på något sätt skulle vara diskriminerande. Så gäller också den aspekt som tar upp i sin interpellation. Jag tycker att det är väldigt viktigt att Systembolaget får fortsätta att vara den här grundbulten i alkoholpolitiken. Därför är det också viktigt att reglera den här typen av försäljning. Även om det bara handlar om, som hävdar, kan det uppfattas som att det på något sätt hotar Systembolaget och Systembolagets ensamrätt. Det är naturligtvis så att vi inte vet exakt detta. Det är därför vi väntar på utslaget i målet från . Men det står helt klart redan nu att vi behöver reglera detta på ett bättre sätt för att det ska vara en del i en systematisk och sammanhängande politik. Därav följer också mitt tydliga svar om att regeringen har för avsikt att göra detta. Om det är så som jag tycker att antyder mellan raderna i sina anföranden, att han inte alls tror på Systembolagets roll för den svenska alkoholpolitiken och inte tycker att det utgör grundbulten i en framgångsrik alkoholpolitik, kan jag väl tycka att det vore mer klädsamt om vi hade den debatten, om Systembolagets vara eller inte vara. Då skulle kammaren också få en chans att höra vad lösning är på de medicinska och sociala problem som kommer av alkoholen. Hur ska vi förebygga dessa, och hur ska vi se till att vi kan ha en minst lika framgångsrik svensk alkoholpolitik även utan ensamrätt för Systembolaget? Det skulle jag tycka vore en väldigt intressant debatt att ha. 135 (M): Jag redogjorde, tycker jag själv, ganska rakt för att jag vill ha en reglerad alkoholpolitik. Jag vill inte släppa alkoholförsäljningen fri. Jag tycker att den politik som vi i stora delar har bedrivit i är en bra inriktning. Jag håller med om och ifrågasätter inte på något sätt att regeringen bör sträva efter att minska de medicinska och sociala skador som alkoholen förorsakar samhället. Men är det inte riktigt det vi pratar om. Alkoholisten köper inte alkohol genom de här privatimportörerna. Alkoholisten säger inte: Ja, skulle jag vilja ha alkohol – därför beställer jag det via nätet. Alkoholisten går till Systembolaget. Eller tror ministern att det är familjer i social utsatthet som ägnar sig åt privatimport över nätet? Nej, det här är en väldigt liten skara människor som har finsmakandet som ett specifikt intresse. Det här vill till varje pris stoppa. Sedan hänvisar han till sociala och medicinska utmaningar. Är det hälsa du värnar om? Tycker du inte att han har ett tillräckligt sunt leverne? Jag tycker att det är så genomskinligt. Det som driver och regeringen är en typ av paternalistisk inställning. Ni vet bättre än andra människor, och ni vill till varje pris av ideologiska skäl stoppa människor som har det här intresset för fin alkoholkonsumtion. 136 Statsrådet (S): Som jag försökte förklara för handlar detta inte om den försäljning som han uppskattar uppgår till och heller inte om de personer som köper den typen av produkter. Det handlar om huruvida denna försäljningskanal skadar den sammanhängande och systematiska svenska alkoholpolitiken och därmed riskerar att skada själva grundbulten eller grundprinciperna för den politiken. Då riskerar vi att i slutändan stå där med något helt annat – något som varken jag eller, glädjande nog, skulle vilja se. Detta handlar om att se till att vi kan ha ett sådant regelverk att vi kan ha sådana principer för den politik vi bedriver att inga delar hotas eller kan ifrågasättas och vi därmed bakvägen får ett raserande av den svenska alkoholpolitiken. Detta är min och regeringens utgångspunkt. Jag är övertygad om att vi precis som förut kommer att hitta en väl avvägd bedömning och ett väl avvägt regelverk som innebär att man tillgodoser både de människor som pratar om, som har ett specialintresse för vin, och det stora allmänintresset av att begränsa alkoholens sociala och medicinska skadeverkningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:457 om snusets hälsoeffekter 137 Statsrådet (S): har frågat mig vilken forskning som jag baserar omläggningen i svensk snuspolitik på samt vilka hälsomässiga effekter det är man vill uppnå genom att begränsa snus. Som bakgrund till sina frågor hänvisar till regeringens beslut att utreda exponeringsförbud och krav på neutrala tobaksförpackningar. Tobaksbruket är en av de enskilt största hälsoriskerna. Anledningen till att regeringen nu beslutat att utreda möjligheten att införa exponeringsförbud och krav på neutrala tobaksförpackningar är att regeringen anser att det är åtgärder som ytterligare kan bidra till att minska tobaksbruket och inte minst förhindra att minderåriga börjar använda tobak. Det finns stark vetenskaplig grund för att införa åtgärder som begränsar marknadsföring av tobaksprodukter liksom stöd i ramkonvention om tobakskontroll, en konvention som anslöt sig . Det är nu uppdrag att analysera och bedöma om och i så fall hur exponeringsförbud och krav på neutrala tobaksförpackningar kan genomföras i . I sin fråga påstår felaktigt att snus är ett livsmedel. Jag vill understryka att snus inte är något livsmedel utan en tobaksprodukt. Tobak och tobaksprodukter exkluderas uttryckligen från definitionen av livsmedel enligt gällande EU-lagstiftning. Anledningen till att snus i vissa delar regleras i livsmedelslagen är framför allt för att man ska kunna ta om hand de speciella krav på hygien som är förenade med snusproduktion. Det förändrar dock inte det faktum att snus är en tobaksprodukt och som sådan omfattas av såväl regeringens tobakspolitik som tobakslagen. Som svar på frågor vill jag börja med att säga att regeringens tobakspolitik utgår från den samlade kunskap som finns om tobakens skadeverkningar och genomförs på saklig grund med stöd av ansvariga myndigheter och ramkonvention om tobakskontroll. Regeringens övergripande tobakspolitiska mål är ett minskat tobaksbruk. Målet beslutades av , under den tidigare regeringen, och återfinns i regeringens samlade strategi för alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobakspolitiken. Det övergripande tobakspolitiska målet gör ingen skillnad på olika tobaksprodukter och omfattar därmed såväl snus som cigaretter. Att utreda åtgärder som kan bidra till ett samlat minskat tobaksbruk kan inte betraktas som en omläggning av svensk snuspolitik. Slutligen, vad gäller frågan om vilka hälsomässiga effekter som man vill uppnå med att begränsa snus, vill jag påstå att det inte finns någon hälsopolitisk konflikt i att verka för en minskning av allt tobaksbruk, såväl rökning som snusning. Samtliga tobaksprodukter kan skada hälsan och är beroendeframkallande. 138 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, som är långt men något intetsägande. Snus är en gammal svensk tradition med på nacken. Tillsammans med midsommar och Falu rödfärg är snus något som är ganska typiskt svenskt och självklart när många tänker på . har snuset dock kommit att debatteras alltmer. Från EU-omröstningen fram till är det en debatt som bubblar upp med jämna och ojämna mellanrum, ibland för att EU vill införa nya regler och ibland – som – för att man från den svenska politiken vill införa nya regler. Tydligt och ganska bestående är dock att snuset har vissa tydliga effekter på folkhälsan. Tobaksbruket i , sett till hela tobaksbruket, sticker inte ut nämnvärt. Där ligger vi ungefär som jämförbara länder. Men det finns en viktig skillnad. Vi är det enda land som har en gammal snustradition, och vi är det land som sticker ut positivt när det handlar om tobaksrelaterade sjukdomar. har lägre frekvens av lungcancer och KOL än många andra länder i EU. Vi är dessutom ett land med färre än rökare. är jag inte någon forskare – det ska vara tydligt – men det finns starka samband mellan bruk av snus och färre tobaksrelaterade sjukdomar. Förklaringen – att snus till viss del ersätter rökning och är ett alternativ – verkar därför trolig och vinner gehör hos de flesta man möter. Det är ganska vedertaget när man diskuterar vid matbordet. har en lägre andel rökare, en större andel snusare och färre tobaksrelaterade sjukdomar än andra länder. Man kan anta att ett totalförbud mot snus skulle leda till att fler människor går tillbaka till rökning. Men det är inte ett totalförbud som folkhälsoministern föreslår i det tilläggsdirektiv som presenterades , herr talman. Det är i stället ett uppdrag att se över hur man kan göra förpackningar neutrala och förbjuda exponering av snusprodukter. Jag ställer mig lite frågande till detta. Det är därför jag har skrivit denna interpellation. Det föreslås i och för sig en begränsning också av rökprodukter, men cigarettbruk är till sin natur lite mindre undangömt än snusande. Det är inte alltid man ser när det ligger en prilla under läppen, men cigaretter kommer att finnas kvar i gatumiljön. Det finns en risk att snuset påverkas mer av ett exponeringsförbud än vad cigaretter skulle göra. Lägg därtill att det är stora ingrepp i marknaden för en laglig produkt – en produkt som minskar tobaksrelaterade skador i . Jag utgår ifrån att statsrådet, som han skriver i sitt interpellationssvar, är mån om att nå ett minskat tobaksbruk. Det är lovvärt. Men att rökare ska gå miste om den kanske mest effektiva produkt som används för att sluta röka kan få tvivelaktiga effekter. Mot bakgrund av detta och min ursprungliga fråga vill jag förtydliga min frågeställning: sig statsrådet mot någon specifik forskning i denna omläggning av snuspolitiken? Hur ett generellt tobaksbruk påverkar människokroppen är väl utrett.