prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i riksdagsstyrelsen och att (MP) avsagt sig uppdraget som ersättare i riksdagsstyrelsen . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i riksdagsstyrelsen och som ersättare i riksdagsstyrelsen . vice talmannen förklarade valda till § 4 Anmälan om gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som gruppledare för partigrupp . § 5 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp . § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:233 Interpellation 2015/16:233 Arbetsmarknaden för unga på orter med få arbetsgivare av (M) Interpellationen kommer att besvaras den 17/12 2015. Skälet till dröjsmålet är på grund av inrikes resor. Interpellation 2015/16:256 Interpellation 2015/16:256 Nedlagda utredningar trots DNA-bevis av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16:261 Interpellation 2015/16:261 Ålfiskets framtid av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:52 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:3285 till försvarsutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2015/16:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden 2015/16:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i 2015/16:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU12 Rovdjurspolitikens inriktning § 9 Internationellt bistånd betänkande 2015/16:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2015/16:1 delvis) 1 (M): debatterar vi biståndspolitiken. Alliansen deltar inte i anslagsbeslutet. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 4, punkt 4, om utvecklingspolitikens inriktning. Helst hade jag i dagens debatt velat prata om politikens innehåll. Det är bra att den biståndspolitiska plattformen ännu styr svenskt bistånd, med de övergripande prioriteringarna demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Det är bra med långsiktighet och samsyn. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ligger också kvar: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Men en del av politiken oroar. Regeringen tappar landfokuseringen och klarar inte av att ha ordning och reda i finanserna. Först kommer inga besked. Sedan kommer olika besked . Resultatstrategier får inte längre heta så utan bara ”strategier”, för det här med resultat verkar inte längre vara så viktigt. Vaccin prioriteras inte längre. Regeringen är monumentalt ointresserad av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR. De tror att det handlar om bara jämställdhet eller hälsa. De lutar sig på en strategi som handlar om ungefär 350 miljoner i fråga om söder om eller på någon pliktskyldig debattartikel. De har fullständigt förlorat rättighetsperspektivet i den frågan. Det riskerar att drabba människor. Men hanteringen av budgeten har överskuggat allt annat. debatteras en budget som redan är överspelad. Visst, omvärlden förändras. Situationen är exceptionell. Men det är hur förändrade förutsättningar hanteras som räknas. Höstens hantering av budgeten har varit under all kritik. De två partierna i regeringen kunde inte enas om hur mycket av biståndsramen som skulle gå till flyktingmottagande i . Sedan landade de på . Och sedan hade de inte kraft nog att få med sig sitt stödparti på den överenskommelsen. Retoriken matchar inte politiken hos S och MP, som har haft ett väldigt högt tonläge när det gäller de avräkningar som fanns under Alliansens tid – av biståndsbudgeten. I budgeten på bordet ligger siffran på , baserat på juliprognos. Det är mer än en tredubbling. Men regeringen har utfäst något som alltså är mer än fyrdubblat. Exakt hur detta blir ska regeringspartierna meddela i en vårändringsbudget, har de lovat. Redan nu vet vi alltså att de ramar som S, MP och V ställer upp på inte kommer att gälla så . har också inlett en granskning av avräkningarna. Är detta anförande så tjurigt för att jag är moderat och bara pratar om budget, utgiftstak och det finansiella ramverket eller för att jag är en trist formalist? Ja, det är möjligt att det är så av båda anledningarna. Men dessutom är budgeten det dokument som ger oss alla facit till den politiska retoriken. Det ger möjlighet att granska regeringen. Här får vi se om det som utlovats stämmer. Som det ser ut gör det verkligen inte det. En möjlig åtgärd är att yrka på att budgeten ska återförvisas till utskottet för att vi ska få en riktig behandling av den och kunna belysa det som skaver. Men bilden är att regeringen inte kan klara av att ge några som helst rimliga besked och att man bara hänvisar till vårändringsbudgeten. Däremot har detta varit så dåligt hanterat att jag KU-anmäler regeringen. Med en så här svag regering måste riksdagssamarbetet fungera, men det fallerar gång på gång. Jag beklagar att vi riskerar att förlora den samsyn och långsiktighet inom biståndet som varit en framgångsfaktor och som gjort skillnad. Det är tråkigt att fler och fler tappar förtroendet för regeringspartierna också i den här frågan. Det skadar anseende. 2 (SD) replik: lyfter fram en befogad kritik kring hur regeringen har hanterat biståndsbudgeten – det gäller framför allt frågan om avräkningar. Jag förstår kritiken. Jag håller till med om kritiken. Regeringen har lagt fram en budget som redan har fallit; den gäller inte längre. Men jag tycker att vi också måste gå till kärnan, själva sakfrågan, som handlar om de höga avräkningarna. Jag tycker inte att det räcker att bara kritisera formfrågorna och hur regeringen har hanterat det här. Alliansregeringen hade också väldigt höga avräkningar. Det var inte . Men det var kanske runt 8 miljarder av biståndet som lades på flyktingmottagande. Det brukade inte sällan bli ännu högre när vårbudgeten lades fram. Vad hade skillnaden varit? Hur hade en alliansregering hanterat en liknande situation med ett ökat flyktingmottagande? Även om nu har ändrat signalpolitiken i fråga om hur man ska hantera flyktingmottagandet har även alliansregeringen bidragit till det stora mottagande som vi har . Vad anser om att man ska ta av biståndet för att finansiera flyktingmottagandet i ? Är det rätt, eller är det fel? Vilken nivå anser ni vara lämplig? 3 (M) replik: Generellt verkar det vara hett i debatten just nu med hypotetiska frågor. Vi såg Agenda i går – där var det också en del sådana. Jag vill inte spekulera, utan det är så här: Vi har två regeringspartier som har sagt att de ska ta ansvar för . De har lagt fram en budget som de också har ansvar för att lotsa igenom . När det gäller de mer principiella frågorna kan jag konstatera att det är stora skillnader i fråga om synen på människor mellan och de andra partierna i riksdag. Jag tycker att vi ska ha ett bra flyktingmottagande och att det ska vara ordning och reda. När det gäller just de kommer att få ta ställning till det i vårändringsbudgeten, har de två regeringspartierna lovat. Då avvaktar jag. Jag vill veta exakt hur, exakt vad och vad effekterna blir innan jag tar ställning till det. 4 (SD) replik: Men det är ju vi har en debatt och har möjlighet att fatta olika beslut om biståndsbudgeten. Då tycker jag inte att det duger av att kritisera hanteringen från regeringen men själva inte ha något konkret förslag för vilka avräkningar de vill se. Vi har ett konkret förslag: Vi vill begränsa avräkningarna till att omfatta kostnader för mottagning av vidarebosättningar. Det är det vi framför i vårt särskilda yttrande, som ramarna redan är fastlagda. Kan inte framhålla något förslag på vad man tycker är en lämplig nivå? När beslutet kommer i vårbudgeten kan vi ju bemöta det, men jag tycker ändå att borde kunna ge besked om vad de själva tycker är en lämplig nivå för avräkningar i biståndet. 5 (M) replik: Jag tycker att det är väldigt viktigt att man har ordning och reda i riksdagsarbetet. har vi debatt om den budget som ligger på bord. Vi har inte debatt om slumpmässiga uppgifter i medierna, debattartiklar från regeringen eller pressmeddelanden från . Vi ska ta ställning till det som ligger på bordet. presenterar sin syn, särskilt inriktningen när det gäller biståndspolitiken. Vi har det som en reservation, och vi har yrkat på den reservationen. Där beskriver vi moderater vår syn på biståndet. Det är det vi tar ställning till . Resten är bara spekulationer. 6 (S) replik: gör en beskrivning av en oreda i budgethanteringen. Den har ju en orsak i den migrationssituation vi har och som ställer väldigt mycket på huvudet när det gäller planeringsförutsättningar. Detta påverkar naturligtvis förutsättningarna för en budget. Precis som beskriver insåg vi redan när budgeten landade på bord att de prognoser som den är baserad på naturligtvis inte längre gäller utifrån att antalet människor som söker asyl i vårt land hade ökat väldigt mycket. Sedan utbröt en diskussion om hur stora avräkningarna för asylmottagningen skulle bli och hur mycket som skulle räknas av från biståndsbudgeten. Multiplicerade man hur vi har brukat göra rakt av talades det till och med om avräkningar på halva eller mer än halva biståndet. Det skulle naturligtvis få förödande konsekvenser för de utvecklingssamarbeten som bedriver runt om i världen. Precis som beskriver bestämde sig regeringen för att sätta ett tak och har också meddelat att man återkommer senast i vårändringsbudgeten med förslag om hur avräkningarna kommer att justeras. Det är sena besked; det kan jag hålla med om. Men det är också en exceptionell situation. Min fråga till , och det här är inte någon hypotetisk fråga, är hur man ändrade i biståndsbudgeten under innevarande år som ni och den förra regeringen ledde biståndsarbetet. 7 (M) replik: beskriver det intensiva informationsutbytet som riksdag och regering har haft i utrikesutskottet. Vi har bett att få information, och vi har också fått den. Men det har varit ganska sent. Vi var tvungna att skjuta upp justeringen, vilket alltså är den sista behandlingen innan ärendet kommer hit till kammaren, trots att regeringen vet om hur riksdagsarbetet går till. En motfråga till är naturligtvis om han är nöjd med hanteringen av informationen i utrikesutskottet och hur vi har arbetat. Jag tycker nämligen att det finns en del förbättringspotential, om jag ska vara lite hård. Det är klart att saker och ting förändras, och det sa jag också i mitt anförande. Omvärlden förändras , men det är hur man hanterar förändringarna och det är hur man arbetar med vårändringsbudget, kommunikation och information till som är det viktiga. 8 (S) replik: Jag noterar att jag inte fick något svar på hur den tidigare borgerliga regeringen med en moderat biståndsminister ändrade biståndsbudget under innevarande år. Det var ju ett antal gånger som det i vårändringsbudgeten flyttades pengar till ökade avräkningar. Det var till och med så att man i vårändringsbudgeten ökade avräkningarna för att sedan i höständringsbudgeten säga: Prognosen föll inte ut så, och därför flyttar vi tillbaka pengarna. Vart de pengarna egentligen tog vägen kan jag säga var väldigt oklart. Är jag nöjd med hanteringen? Är jag nöjd med informationen? Nej, jag är en person som alltid söker så mycket information som möjligt, så jag känner nog egentligen aldrig att jag har fullt tillräcklig information. Jag vill alltid söka efter mer information så att jag kan fatta så välinformerade beslut som möjligt. Här kan jag konstatera att vi, om än sent i de beslutsprocesser som vi har haft i utrikesutskottet, har haft mer information jämfört , när moderata biståndsministrar har berättat först i samband med vårändringsbudgeten vilka förändringar det blir. Jag ställer återigen frågan till : Hur ändrade ni? 9 (M) replik: Jag konstaterar att upprepar sig. Det som är viktigt är just hur man hanterar förändringarna. Precis som jag vet att biståndsbudgeten oftast är en budget som behöver förändras efter omvärldsförändringar men också vartefter bni förändras, till exempel. Det är ett av få budgetområden där det är beslutat att man ska försöka uppnå . Jag konstaterar att Alliansen uppnådde , och jag kan konstatera att S och MP inte riktigt når ända fram. Det är inget konstigt att man behöver förändra en budget när omvärlden ser ut som den gör. Situationen säkerhetsmässigt och annat har ju förändrats fantastiskt mycket. Men det handlar om hur detta hanteras. Hanteras det genom att reta upp alla biståndsorganisationer och bara vägra ge svar, inte meddela någonting? Hanteras det genom att den största public service-myndigheten berättar vad effekterna skulle bli om biståndet skulle halveras, eller snarare om hälften av pengarna skulle gå till flyktingmottagning i ? Jag tycker inte det. Jag tycker att det har saknats ett ansvarstagande, en känsla för ordning och reda, och jag tycker också att det saknas respekt för arbetsformerna i . 10 HANS (V) replik: Jag måste säga att det är med stor fascination jag lyssnar till . Jag tror aldrig att jag har hört en biståndspolitisk talesperson i en biståndspolitisk debatt som vägrar prata om sin egen biståndspolitik. Det är som om helt skulle sakna en sådan. är det ju inte så. Jag har läst motion, även om nu väljer att inte prata om den. Jag kan notera att man i motion föreslår neddragningar på den svenska biståndsverksamheten med . vill ni minska biståndet med, i när vi har nya utvecklingsmål som ger oss hopp om att kunna utrota fattigdomen, i när vi precis har haft ett klimattoppmöte som ger oss hopp om att kunna stoppa klimatförändringarna, i när vi ser den värsta humanitära katastrofen i vår livstid i . Då väljer att minska biståndet med . Detta nämner inte med ett kommatecken i sitt anförande. Jag skulle vilja fråga några saker om den moderata biståndspolitiken, för frågetecknen är många. I sitt anförande säger att regeringen har tappat landfokuseringen. Vad innebär detta? Vilka länder vill att vi ska fasa ut det svenska biståndet till? Tycker man att regeringen har tappat landfokuseringen måste ju ha något annat alternativ där man tycker att det borde vara färre länder, och då får ni gärna presentera vilka länder vi ska fasa ut det svenska biståndet till. Sedan föreslår i sin motion att man ska minska det bilaterala biståndet med – en halv miljard. Det motsvarar det samlade svenska biståndet till , , och . Men inte heller här presenterar man några som helst förslag eller idéer om varifrån pengarna ska tas. Därför vill jag ställa en fråga till , biståndspolitisk talesperson för . I vilka länder vill skära ned en halv miljard av det svenska biståndet? 11 (M) replik: Det är intressant att höra , som ändå beskriver sig vara i opposition men som representerar ett av regeringens stödpartier när det gäller att få igenom budgetramarna. har alltså ställt upp på ett tak på 30-procentiga avräkningar eftersom ni kommer att rösta för regeringens förslag. Eller är det möjligen på något annat sätt? Jag är jättenyfiken på att höra vad har att berätta om det. Jag är som moderat mycket stolt över vår biståndspolitik. Det arbete som har genomförts under både och har varit ett oerhört bra arbete. Det har handlat om landfokusering. Det har handlat om att få på plats en biståndspolitisk plattform, att städa upp i den skog av policyer som har kritiserats. Jag är glad över att det finns en entusiasm över biståndsarbetet. Mycket har att göra med klimatmötet och hållbarhetsmålen. Jag hade gärna pratat mer om själva innehållet i biståndet, men jag kan konstatera att innehåll är ingenting om man inte har formerna klara, det vill säga om det inte råder ordning och reda i budgeten, om det inte går att vara tydlig med vad som ska gälla, om inte arbetsformer respekteras och om det inte går att få efterfrågad information. När det gäller inriktningen på biståndet har vi redogjort för den motmotion vi väckte när regeringen lade fram sin budget. Vi har föreslagit en utfasning av och . Vi vill gärna öka biståndet på det humanitära området. Det har vi också kommunicerat vid senare tillfällen i medierna. Jag är övertygad om att det egentligen inte är så stora skillnader i det biståndspolitiska engagemanget i riksdag. Det är möjligen ett parti som sticker ut, och det är inte . 12 HANS (V) replik: Jag noterar att helt har gått vilse i formfrågorna. Ja, vi behöver diskutera formfrågor, men vi behöver också diskutera politikens innehåll. har väckt en motion, och jag ställer konkreta frågor om den eftersom det finns stora frågetecken. Jag får inga svar. Varför vill i detta politiska läge skära ned det svenska biståndet med ? Svara på det, ! Ni säger att man har tappat landfokuseringen. Vilka länder är det som vill fasa ut biståndet från? Jag hör och . Menar på fullaste allvar att i den kris vi ser just nu i borde packa ihop och dra därifrån? Tycker verkligen att efter att det första demokratiska presidentvalet har genomförts i 55-åriga historia ska det svenska biståndet läggas ned? Är det besked att ska vända ryggen åt dem som kämpar för demokrati och förändring och mot fattigdom i och ? Var ska de tas från? Även om vi avvecklar allt i och skulle det inte räcka till. är det att ge besked om var står. Det är dags att visa att ni har en biståndspolitik. 13 (M) replik: Jag noterar att med en viss elegans låter bli att svara på hur det är att vara stödparti till Socialdemokraterna och i budgetfrågorna. Jag konstaterar också att hade ett annat förslag till budget. Det ligger 820 miljoner under. Jag kan också konstatera att under detta hullabaloo som har rått ska 4 miljarder kanske gå till biståndsverksamheten, det vill säga flyktingmottagande i . Det kommer 2 miljarder veckan efter som kanske ska tidigareläggas. Det är oklart vad som är regeringens politik. I fråga om strategierna och och Alliansens biståndspolitik konstaterar jag att politiken är bra. Vi har levererat. har vi haft en bra samsyn och försökt att komma överens om viktiga svenska värderingar, och vi har levererat i den frågan. Jag noterar också det höga tonläget från . Det är möjligen så att det kan bli en utmaning framöver när S, V och MP ska komma överens om nästa biståndsbudget. Vi vet också att det 30‑procentiga taket bara gäller . Vad är det som händer sedan? Det vill antagligen vara med och bestämma om, och det kommer att bli intressant för hela och biståndsvärlden. 14 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 5 och 10 från . Vi har även ett särskilt yttrande som berör ramarna i biståndet, men eftersom ramarna redan är fastlagda har vi i stället ett särskilt yttrande om vår ekonomiska politik i biståndet. Vi behandlar utrikesutskottets betänkande Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. För är det viktigt att biståndsramen inte understiger av bni, och har vi landat på en biståndsbudget som totalt sett överstiger regeringens budget med inom utgiftsområde 7. Den stora frågan i utrikesutskottet, som vi redan har hört en del om denna höst, har varit att vi har behandlat en biståndsbudget från regeringen som redan har fallit. I budgetpropositionen hade regeringen beräknat att ta ca 8 miljarder från biståndet för att bekosta flyktingmottagning i , vilket utgör av det totala biståndet. avser regeringen att höja avräkningarna till , vilket skulle innebära att ytterligare 4 miljarder tas från biståndet och läggs på flyktingmottagning i . Det kommer ett tydligare besked i vårändringsbudgeten. vill i stället kraftigt begränsa avräkningarna till att endast omfatta kostnaden för dem som kommer via vidarebosättning genom UNHCR. Ökade avräkningar för flyktingmottagning anser vi vara en mycket allvarlig och negativ trend i svenskt bistånd. Med minskat bistånd innebär det sämre möjligheter att bistå flyktingar i krisens närområde både med humanitär hjälp och med långsiktiga insatser, vilket kan skapa en ond cirkel med fler människor på flykt och ytterligare minskat bistånd. Med tanke på att vi står inför den värsta flyktingkatastrofen sedan anser vi att flyktinghjälp i krisernas närområde är ett område i biståndet som behöver prioriteras mycket högre. Även andra viktiga insatser för att bekämpa och förebygga fattigdom för de mest utsatta människorna, såsom satsningar på vatten och sanitet, jordbruksutveckling och utbildning, är viktiga och behöver förstärkas. Enligt UNHCR har över 4 miljoner människor tvingats fly från till närliggande länder. Därtill kommer att 7 miljoner syrier är internflyktingar och att runt 12 miljoner, över hälften av landets befolkning, är i behov av humanitär hjälp. I grannlandet har 2 miljoner människor tvingats lämna sina hem, och de befinner sig på flykt i eller utanför landet. Jag har varit på besök i både och och sett de enorma behov som finns. Programme har haft så lite resurser att de fått halvera eller helt lägga ned sitt matprogram i vissa områden. Vinterns kyla närmar sig, behovet av värme till flyktingar är akut och FN behöver extra resurser till sitt vinterprogram. dog små barn på grund av kyla i och i flyktingläger. Det är oacceptabelt. När jag har träffat organisationer på plats har en del av budskapet varit att alla människor antingen inte vill eller inte kan ta sig till . Därför anser jag det vara djupt orättvist att så stora pengar i biståndet läggs på flyktingmottagning i medan många familjer står utan hjälp för de mest grundläggande behoven. Jag blir illa berörd över att och andra länder i fullständigt har snöat in sig på att enda sättet att hjälpa är att fortsätta med budskapet att om de har råd, om de är beredda att ge sig iväg på en livsfarlig resa över , då finns resurser att hjälpa dem, men om de stannar i krisens närområde eller försöker komma den lagliga vägen som kvotflyktingar, då är de inte prioriterade. Det är bra att regeringen ger ett kärnstöd till UNHCR på ca 700 miljoner och aviserar att man vill göra en förstärkning på 800 miljoner. Men det räcker inte – långt därifrån. Därför har budgeterat 9 miljarder till flyktinghjälp i krisens närområde i form av både humanitära och mer långsiktiga insatser. Detta skulle kunna innebära en förstärkning på 3 miljarder till UNHCR, 3 miljarder till Programme, 1 miljard till respektive till långsiktiga insatser och 1 miljard till övriga organisationer som kan bistå internflyktingar. Jag är medveten om att denna förstärkning innebär vissa omfördelningar och omprioriteringar inom biståndet, men när barn är på väg att frysa ihjäl och svälta ihjäl anser jag det vara nödvändigt. Först och främst tar vi 7 miljarder mindre än regeringen från biståndet till avräkningar. Andra saker vi gör för att omprioritera är att avveckla reformsamarbetet med , generellt budgetstöd och andra liknande biståndsformer såsom stöd till bankväsen och finansiella tjänster.