prot · H209121 · 2015-08-27 00:00:00 — Är det då helt uteslutet att fångar ska få jobba på anstalt? Det är en fråga man måste ställa sig om man ska se på helheten. Jag tycker att det är bra att domstolarna får pröva var gränserna ska gå. Men i den lagstiftning som prövas ska man också väga in det allmänintresse som kan finnas i en verksamhet. Jag har fortfarande inte hört argumentera för och motivera vad det här allmänintresset är och när det ska tillämpas. När propositionen lades fram ville ni inte lista vilka allmänintressen som skulle förekomma. Ni hänvisade då till domstolspraxis. kommer domstolspraxis, och hänvisar ni till att vi ska lista vilka saker som inte ska vara allmänintresse. Jag undrar när allmänintresset kommer att bli tydligt för . Det är ändå en del av lagstiftningen som ska prövas. 64 BORIANA (M): Det är ingen tvekan om att fångar ska ha en meningsfull sysselsättning medan de avtjänar sitt straff, så att de ska kunna rehabiliteras och återanpassas till ett vanligt liv. Det är ingen i denna kammare som har någon annan åsikt om det. Däremot leder Kriminalvårdens agerande till att privata företag inom tvätteribranschen riskerar att drabbas av konkurs. Då försvinner arbetstillfällen för människor som redan nu har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden på grund av låg utbildning, brist på erfarenhet, språksvårigheter etcetera. Den rödgröna regeringen säger sig värna om jobben. Man satsar miljarder – som i och för sig finansieras med skattehöjningar vilka i sig riskerar att slå ut tusentals jobb – på mer eller mindre konstlade jobb. slår man på detta vis undan benen på riktiga jobb i riktiga företag som inte har några skattesubventioner. Detta borde man titta på när man har makten. Jag tycker att Kriminalvården måste upphöra med den osjysta konkurrensen. 65 Närings- och innovationsminister (S): Målet med regeringens arbete på konkurrensområdet är att skapa förutsättningar för effektiv konkurrens. Det är viktigt med effektiv konkurrens, och den ska ske på sjysta villkor och i enlighet med de spelregler som gäller. Jag tror att det är viktigt för ett dynamiskt näringsliv att konkurrenskraftiga och entreprenöriella företag blir vinnare. Jag tror att det är långsiktigt bra. Det är självklart att följa upp och förbättra förutsättningarna för konkurrens. Till exempel tillsatte regeringen en utredning om utökad beslutanderätt för när det gäller förbud mot konkurrensskadlig företagskoncentrering. Syftet är att ge större möjligheter att bekämpa konkurrensbegränsande samarbeten och missbruk av marknadsdominerande ställning. Frågan om konkurrens måste man följa , för det finns risker att vissa aktörer tar sig friheter som begränsar konkurrens på ett sätt som inte är tillbörligt. Det är också viktigt att upprätthålla sjysta spelregler så att man inte får någon form av lönekonkurrens eller underbudskonkurrens, där vissa företag inte följer de spelregler vi har satt upp i , för det kan göra att vissa företag som rundar spelreglerna gynnas snarare än de företag som följer spelreglerna. När det gäller just den här lagstiftningen, som trädde i kraft , sker det nu en process där domstolarna prövar den och formar praxis. Det var tanken med lagstiftningen, och görs det. Mitt konkreta svar på frågan om vi vill göra en översyn av lagstiftningen är att vi inte vill göra det i det här läget, eftersom praxis fortfarande håller på att utformas av domstolarna. Överläggningen var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2014/15:689 om företagens sjuklöneansvar 66 Socialförsäkringsminister (S): har frågat finansminister om finansministern avser att förlänga företagens sjuklöneansvar med , hur finansministern bedömer att höjda kostnader för anställdas sjukskrivningar kommer att påverka företagens benägenhet att nyanställa och hur finansministern bedömer att höjda kostnader för anställdas sjukskrivningar särskilt kommer att påverka företagens benägenhet att nyanställa människor som på grund av sjukdom stått långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I likhet med vad jag har framfört i en interpellationsdebatt vill jag inledningsvis påpeka att det från regeringens sida inte finns några planer på att införa en tredje sjuklönevecka. , liksom då, är jag dock av uppfattningen att det är angeläget att vid stigande sjukfrånvaro se över alla möjliga åtgärder som kan bidra till att få människor tillbaka i arbete och kan förhindra att nya sjukfall uppstår. Jag menar att det är viktigt att kunna diskutera olika aktörers ansvar i sjukskrivningsprocessen. Där är arbetsgivarna en mycket viktig part. Alla berörda aktörer måste bidra om vi ska lyckas bryta utvecklingen. Arbetsgivarna har en central roll i att både förebygga anställdas sjukfrånvaro och svara för att åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Det finns tydliga belägg för att arbetsplatsen måste vara involverad för att en medarbetare som varit sjukskriven för psykisk ohälsa ska komma tillbaka på ett bra sätt, oavsett orsak till sjukskrivning. Det tycker jag är viktigt att hålla i åtanke. Med detta sagt vill jag lyfta fram att det finns en ny ersättning till arbetsgivare för höga sjuklönekostnader. Syftet med kompensationen är att minska den börda sjuklönekostnaderna kan utgöra, inte minst för de riktigt små företagen. Genom reformen beräknas ersättning bli aktuellt för dessa företag redan efter att arbetsgivaren har utbetalat sjuklön per anställd och år. Företagens börda har således minskat, dock i en annan form än genom borttagning av den andra sjuklöneveckan. 67 (M): Välkommen tillbaka från sommaruppehållet! Jag skulle vilja beröra det här med vallöften. Vallöften är, skulle jag säga, en central del av demokratin. När det vankas valrörelse går politiker och partier ut och möter väljarna med olika typer av löften om vad man vill göra i det fall man vinner regeringsmakten. Då har väljarna en chans att ta ställning till vad de olika partierna lovar och säger att de ska göra och avgöra vad det är man tycker är bäst. Sedan, i den bästa av alla världar, genomför också regeringen den politik man gått till val på. Under sina slog den tidigare alliansregeringen närmast rekord i att genomföra sina vallöften. av de saker man lovade väljarna under de två valrörelserna 2006 och 2010 har man också genomfört. Man kan inte alltid genomföra allting. kan det vara så att de ekonomiska förutsättningarna förändras. Man kanske inte har ekonomiskt utrymme att göra det som man har lovat. Det kan inte ställas orimliga krav på att precis allting som har sagts också ska genomföras. Det vi ser nu är nog det precis motsatta. Under den korta tid då de rödgröna suttit vid makten har man nästan slagit rekord i att bryta mot vallöften. Först lovade man att man inte skulle ändra ROT-avdraget. har man ändrat ROT-avdraget. Man har lovat att inte höja skatten för vanliga inkomsttagare. har man höjt skatten för vanliga inkomsttagare. De rödgröna har sagt väldigt tydligt att man absolut inte ska tumma på överskottsmålet. En av de första saker som finansministern gör är att deklarera att hon ska avveckla överskottsmålet. Man lovade att inte höja bensinskatten. höjer man bensinskatten. Man sa att man inte skulle stoppa Förbifarten. Det första man gör är att stoppa Förbifarten. Först när vi i övriga tvingar igenom en förändring accepterar man detta. Vad vi nu har är en regering som systematiskt bryter mot sina löften, som man inför ett demokratiskt val lovade väljarna att genomföra. Men , herr talman, har man tagit det här med löftesbrott till en ny nivå. Under valrörelsen sa de rödgröna att man ville ta bort den andra sjuklöneveckan, då en arbetsgivare måste betala lön till en sjuk anställd i stället för att betalar sjuklönen. , efter mindre än vid makten, börjar man diskutera att inte bara strunta i att genomföra det här vallöftet, utan också göra det direkt motsatta, nämligen utöka företagens sjuklöneansvar. Det är ett demokratiskt problem att Socialdemokraterna står i val och lovar dyrt och heligt att man ska göra en sak och sedan systematiskt struntar i att göra det och till och med gör det direkt motsatta, eller nu diskuterar det direkt motsatta. Alla som lyssnar på socialförsäkringsministern hör hur hon glider på formuleringar och undviker att göra ett tydligt ställningstagande. Det är för att man inte tänker hålla vad man lovar. Man är så mån om att kunna klara av att bygga ut bidragssystemen och öka skatten för att det inte ska löna sig att arbeta. Detta är någonting som kommer att slå mot svensk ekonomi. Det är också ett slag mot svensk demokrati att man så flagrant struntar i vad man lovade inför valet. 68 Socialförsäkringsminister (S): Jag tror nog att precis slog rekordet i oseriösa inlägg vid en interpellationsdebatt som jag har varit med om under alla de interpellationsdebatter som jag varit med om när jag har stått i den här talarstolen. Det var check på den, . Först och främst måste jag få vara oerhört tydlig med att vi står i en interpellationsdebatt och att håller ett valtal. Det tycker jag är väldigt intressant. Jag har svarat på den fråga som har ställt i sin interpellation i mitt svar som jag precis redogjorde för. Det är inte så att regeringen vid något enda tillfälle har framfört att vi har för avsikt att införa en tredje sjuklönevecka. Det stod jag senast i den här kammaren och redogjorde för. Den oro som företagen möjligtvis nu kan känna över detta skapas av med kollegor och bland annat också som har framfört precis samma sak. Det är ingenting som har framförts av mig som socialförsäkringsminister vid något enda tillfälle. Regeringen har inte för avsikt att införa en tredje sjuklönevecka. Det har jag sagt gång efter annan. Däremot tycker jag att det är oerhört olyckligt att man gör kammaren till en lekplats för politiskt käbbel i där vi står här och på medborgarnas uppdrag har ansvar för de viktiga utmaningar som de har lagt i vårt knä. I det här fallet handlar det om att när jag kom in fick jag ta emot en nota från den borgerliga regeringen på en ökning av sjukpenninganslaget med . Det är en 50-procentig ökning som har pågått . Det försöker regeringen med stor seriositet nu ta sig an. Jag blir lite beklämd när man väljer att i stället vända detta till politiskt käbbel om en fråga som jag dessutom redan har svarat på. När det handlar om vallöften, , genomfördes den förändring av företagens sjuklöneansvar som vi utlovade under valrörelsen , vilket mycket väl vet. Den modell som infördes var en modell som innebär att vi lättar på höga kostnader för främst små och medelstora företag för sjukskrivningarna. I och med att vi löpande för en diskussion med arbetsmarknadens parter om hur deras behov och verklighet ser ut stod det väldigt klart för åtminstone mig att med flera föredrog den modell som regeringen genomförde just därför att den skapade lättnader för företagen redan under den , som inte minst för små företag är den största belastningen. Att glida på sanningen på det sätt som precis gjorde tycker jag är ovärdigt. Jag tycker dessutom att det sätter en nivå på debatten som är väldigt olycklig. Med den utmaning vi står inför med de ökande sjuktalen skulle jag snarare önska att det fanns en vilja till dialog om vad vi ska göra åt detta med tanke på att det oavsett vilken färg regeringen har inte är önskvärt för någon. Det är dåligt för den enskilde. Det är dåligt för den svenska staten. Det är dåligt inte minst för de företag som hamnar i en situation där de nu får stå med ökade kostnader för sjukskrivningar. 69 (M): Det är tydligt att jag trampade på en öm tå. Det måste vara väldigt jobbigt för Socialdemokraternas företrädare att ha lovat dyrt och heligt en rad olika saker i valrörelsen. Sedan har man låtsats som att man inte behöver samarbeta med och och har därmed tvingats till en massa eftergifter. Det gäller till exempel och , bensinskatten och överskottsmålet. Det är klart att det är jobbigt. Det är klart att blir upprörd och irriterad när man påpekar den typen av löftesbrott som är ett slag i ansiktet på väljarna när ni lovar en sak i valet och sedan gör det direkt motsatta. En sak som jag tycker är intressant är formuleringen som använder: Vi har inga planer på det. Det är precis den formulering som använde för när hon sa: Jag har inga planer på att höja bensinskatten. , herr talman, står vi där, och man höjer bensinskatten. När säger att hon inte har några planer på att utöka företagens sjuklöneansvar betyder det antagligen att hon inte har några planer på att göra det . Vi lär få se ett sådant förslag. Det är ett förslag som går direkt på tvärs mot vad man lovade under valrörelsen. Ett annat exempel på hur man glider på sanningen från Socialdemokraterna är att man i valrörelsen lovade att ta bort andra sjuklöneveckan. säger man från Socialdemokraternas sida, precis som vi hörde: Vi har infört en lite annan modell för det. Företagen får komma och ansöka om pengar. De flesta företagare är inte insatta i exakt vad det är för olika typer av stödsystem som finns och olika typer av bidrag de kan söka från . Det gör att stödet antagligen inte alls kommer att användas eller att användas i en väldigt liten omfattning. De flesta företagare är inställda på att sköta sin verksamhet och inte på att sätta sig in i alla olika typer av bidragssystem som politiken konstruerar. Med det sagt är det viktigt att sätta frågan i ett historiskt sammanhang. försöker att sätta bilden av att vi hade kraftigt ökande sjukskrivningar . Man kanske ska påminna om hur det såg ut. , när Alliansen tog över, hade vi en halv miljon människor som var förtidspensionärer. Man hade under med som statsminister aktivt förtidspensionerat bort människor och aktivt sett till att få människor in i sjukskrivning. Varför gjorde man detta? Jo, man gjorde det så att och de socialdemokratiska politikerna kunde stå och säga i tv: Titta, vi har minskat arbetslösheten. Man tog alla arbetslösa och gjorde dem sjuka. Det var en utveckling som vi vände på radikalt. Först blev det en ganska tydlig effekt. Men sedan var det ganska många människor som började komma tillbaka in i sjukförsäkringen. Det är den ökningen som vi nu ser. Jämför vi 2015 med 2006 är det fortfarande radikalt lägre kostnader för sjukskrivningen. Det är därför som försöker hitta på beskrivningen av att kostnaderna har ökat . Säg som det är! Jämför med 2006! Jämför med hur det såg ut när vi tog över efter er när ni hade gjort en halv miljon svenska människor förtidspensionerade. Det handlar egentligen om att Socialdemokraterna sviker löften och att Socialdemokraterna för en politik som kommer att göra att fler människor fastnar i utanförskap och bidragsberoende. 70 Socialförsäkringsminister (S): Jag konstaterar att fortsätter i samma oseriösa debattstil. Det kanske är signifikant för dig, vad vet jag. Jag kan apropå ordning och reda dock konstatera att när regeringen tillträdde var det inte bara så att man hade lyckats låta sjukförsäkringskostnaderna dra iväg med 12 miljarder. Det är vad vi talar om när du säger att jag står och hittar på. Det är en ökning med 12 miljarder . Vi talar alltså om . Det är vad vi talar om. Dessutom kom vi in och fick ta över i ett läge där vi fick ett underskott på 75 miljarder i knät som en liten present från de borgerliga när de lämnade. Det är den verklighet som vi hade att hantera. Det är också den verklighet vi har haft att hantera under både och den senaste våren. Till detta ska också läggas att man inte bara lyckades låta sjukkostnaderna dra iväg med 12 miljarder under dessa år, utan dessutom utförsäkra 100 000 individer. Det är inte heller sant att ökningen handlar enbart om de återvändare som har snurrat runt i systemet – en del nu för tredje gången – på grund av utförsäkringspolitiken. Det ökar, och har ökat, också i och med nya sjukfall och längre sjukfall. Det gäller att också ha lite koll på fakta när man står och debatterar, . Man kan inte bara dra lite politiskt käbbel. Ursäkta att jag säger det, men jag blir ganska upprörd. När det handlar om den förändring för företagen som vi genomförde gällande höga sjuklönekostnader var det ganska befriande att höra egentligen såga detta jäms med fotknölarna, inte minst med tanke på att det var er regering som arbetade fram det förslag som vi sedan valde att genomföra nästan till punkt och pricka. Dessutom underkänner du uppenbarligen Svenskt Näringslivs och de andra arbetsgivarorganisationernas åsikter i detta fall. De var tydliga med att detta var det förslag som de trodde skulle stödja de små och medelstora företagen på bästa sätt. Återigen: Det gäller att ha koll på fakta, . Jag trodde att vi skulle stå här i en debatt om sjukförsäkringen och om företagens situation kopplat till att sjuktalen nu ökar, vilket för många, inte minst små och medelstora företag, är betungande. Vi som politiker har naturligtvis ett ansvar för att nu försöka vända på alla stenar som vi kan för att företagen ska kunna ha kvar sina medarbetare ute på arbetsplatserna friska och produktiva i stället för inne i vårt sjukförsäkringssystem. Det hade jag önskat att debatten skulle ha kunnat handla mer om. Vi skulle ha kunnat ha en dialog om huruvida det vi gör är tillräckligt. Vad behöver vi göra mer? Men några sådana öppningar bjöd inte på, utan han föredrog att i stället hålla valtal i kammaren. 71 (M): ska jag ställa en fråga till , och jag sätter ganska mycket pengar på att jag inte kommer att få svar på den. Vet vad kostnaden var för statens utgifter för sjukdom – ersättning till människor som är sjuka – ? Svaret på frågan är 129,6 miljarder. , 2015, uppskattar man den till 99 miljarder. Vi talar alltså om en diff på mer än 30 miljarder; vi har sett minskande sjuklönekostnader på 30 miljarder . 30 miljarder – det är ganska mycket pengar. Det är mer än alla valmanifest sammantaget för de rödgröna och Alliansen . När vi har sett en sådan radikal minskning – i historia har man aldrig sett en sådan stor minskning av sjuklöneansvaret – står socialförsäkringsministern här i talarstolen och beskriver denna den största minskningen i historien som en stor ökning. Ja, det har varit en ökning . Ja, det handlar i stor utsträckning om människor som kommer tillbaka. Men det är självklart också ett nytt inflöde, och det är självklart att vi ska föra en politisk diskussion och ha en dialog om hur vi ska stävja detta. Det ändrar dock fortfarande inte det faktum att den beskrivning av verkligheten som socialförsäkringsministern gör nästan ligger i paritet med att påstå att jorden är platt. Vi har alltså sett den största minskningen i historia , och vi kommer inte att få något svar från socialförsäkringsministern där hon förklarar hur det har blivit så och hur det går ihop med den beskrivning som hon själv ger. 72 Socialförsäkringsminister (S): Jag kan försäkra att jag har järnkoll på var de här siffrorna ligger någonstans. Jag ägnar mig och stundligen åt bland annat analyser av dessa siffror både bakåt i tiden och när det gäller vad som krävs framåt i tiden för att detta ska hamna på en anständig nivå. Jag kan också tala om för att som du talade om när sjuktalen ökade förra gången var jag bland annat fackordförande för tjänstemännen i . hade jag också det övergripande ansvaret för arbetsmiljöfrågor i . Jag kan tala om för att jag väldigt väl känner till karaktären på detta och framför allt hur enskilda människor drabbas när sjuktalen stiger. Jag kan lova dig att jag har ägnat av mitt liv just åt dessa frågor. Det är också med sanningen överensstämmande, , att den socialdemokratiska regeringen vidtog kraftfulla åtgärder för att få ned sjuktalen, som ökade bland annat på grund av finanskrisen och stora förändringar i den offentliga sektorn. Där var jag bland annat facklig och satt på den andra sidan bordet. Omstruktureringarna gjorde att många, inte minst äldre kvinnor i offentlig sektor, slogs ut och behövde hanteras i andra system. Den socialdemokratiska regeringen införde ett halveringsmål, och sjuktalen hade börjat gå ned betydligt 2006 när ni tog över och sedan införde rehabiliteringskedjan. Jag kan inte påstå att detta har varit en av de mest givande interpellationsdebatter jag har stått i. Om vill tala med om bensinskatten tycker jag att han ska skriva en interpellation till henne. Överläggningen var härmed avslutad. § 26 Svar på interpellation 2014/15:709 om en osäker situation för de finansiella samordningsförbunden 73 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig om jag anser att det är tillfredsställande att förbunden, landstingen och kommunerna får vänta så länge på besked om medelsfördelningen från , vad jag avser att göra för att denna situation inte ska uppstå framöver och därmed möjliggöra en mer långsiktig planering samt om regeringen är beredd att öka medelstilldelningen till samordningsförbunden åren framöver. är det möjligt för , Arbetsförmedlingen, kommunerna och landstingen att genom samordningsförbund vidta samordnade rehabiliteringsinsatser. Vid utgången av 2014 fanns det 85 samordningsförbund, vilka omfattar 240 av 290 kommuner. Det finns planer på att bilda samordningsförbund i ytterligare kommuner. Det är positivt, då samordningsförbunden möjliggör individanpassade rehabiliteringsinsatser utifrån lokala förutsättningar. Det är angeläget bland annat för att motverka den ökade sjukfrånvaron. uppgår de statliga medlen för samordningsförbunden till . arbetar, i samråd med Arbetsförmedlingen, och Kommuner och Landsting, med att utveckla principer för medelsfördelningen mellan samordningsförbunden. Det är bra att sådana principer fastställs. Jag är medveten om att det finns faktorer som behöver beakta, vilket innebär att medelstilldelningen ännu inte har kunnat fastställas. Hänsyn behöver tas till hur många nya samordningsförbund som kommer att bildas. Den ekonomiska situationen för pågående samordningsförbund behöver beaktas. Dessutom lämnas besked om medelstilldelningen i budgetpropositionen, som presenteras . Regeringen avser att i budgetpropositionen ge besked som framöver ger goda förutsättningar för samordningsförbundens verksamhet. 74 (M): Jag får tacka för svaret från socialförsäkringsministern. Men jag är inte särskilt nöjd då jag inte tycker att jag har fått svar på mina frågor. Som framgår av svaret och även av min interpellation finns dessa förbund i . De är tänkta att stärka samarbetet när det gäller rehabilitering mellan staten, i form av och Arbetsförmedlingen, och eller regionen och en eller flera kommuner. Förbunden arbetar ofta med dem som är längst ifrån arbetsmarknaden och som således behöver mest hjälp. Bland de prioriterade grupperna finns till exempel unga med aktivitetsersättning. var det lite trevande. Men fungerar samarbetet på ett mycket bra sätt på många håll. Dessa förbund uppgår nu till ca 85 stycken och finns i 240 av landets kommuner. Det sker en ständig utveckling. Nya förbund startar, och andra slås samman. Finansieringen ska, enligt lagen om finansiella förbund, vara en fördelning från staten, från och från kommunerna. Denna finansieringsform är lite komplicerad då den innebär att om någon av de ingående parterna ändrar sig – uppåt eller nedåt – påverkar det med omedelbar verkan. Det kan således slå både uppåt och nedåt i anslag. Denna ryckighet är ett problem. Olika fördelningsmodeller har diskuterats . Man har diskuterat olika mått och fördelningar och verkar ha kommit fram till en modell. De föreslagna modellerna har varit på remiss, ofta med kort svarstid över sommar och annat. Problemet är att man kommer med besked så här sent. Det senaste brevet jag har sett kom från , strax . skrev: Vi vill betona att de tidigare kommunicerade beloppen kommer att förändras, både uppåt och nedåt – med hänsyn till de många osäkerhetsfaktorer som råder . Ska jag tolka svaret om medel framöver som att regeringen är positivt inställd till förbunden? Jag förstår att vi ej talar om direkta nivåer i form av här. Jag talar om en inställning.