prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:683 Interpellation 2014/15:683 Ett rättssäkert asylsystem av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM35 En strategi för en inre digital marknad i KOM(2015) 192 till näringsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2014/15:FiU21 Vårändringsbudget 2014/15:SkU25 Redovisning av skatteutgifter 2014/15:JuU20 Åklagardatalag 2014/15:JuU21 Genomförande av brottsofferdirektivet 2014/15:JuU22 Erkännande och uppföljning av beslut om övervakningsåtgärder inom Europeiska unionen 2014/15:JuU25 Den nya polisorganisationen – några frågor om personuppgiftsbehandling m.m. 2014/15:CU17 Arv i internationella situationer 2014/15:CU18 Avtal om val av domstol – 2014/15:UbU14 Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? 2014/15:UbU15 En nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande § 6 Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2014/15:UFöU5 Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 (prop. 2014/15:109 delvis) 1 (FP): Jag hade förmånen att få vara på Ravlunda skjutfält i , och från en upphöjd plats kunde jag beskåda delar av den nu pågående Baltopsövningen. Det var ett storslaget sceneri som utspelade sig med polska landstigningsfartyg, amerikanska stabsskepp, brittiska helikopterhangarfartyg, i luften samt svenska och finska stridsbåt 90. Det var mycket imponerande och ytterligare ett bevis för att vi alltsedan blev partner till Nato 1993–1994 fortsatt våra ansträngningar att integrera oss i försvarsalliansens tekniska, taktiska och organisatoriska strukturer. Det har vi gjort så väl alltsedan dess att vi nu på en lång rad av områden har utvecklat ett ensidigt beroende av försvarsalliansen . Därtill har vi skuldra vid skuldra slagits med Natoländernas soldater på och i . Parallellt med dessa förändringar ute på fältet har vi politiker arbetat vidare på vår integration. Just nu sitter – det kan låta något motsägelsefullt, men likväl är det så – en rödgrön regering och förbereder ett värdlandsavtal för som ska göra det möjligt för oss att planera och förbereda för militär hjälp från just Nato. Detta är helt i enlighet med det guldkort som erhöll vid det senaste Natotoppmötet i . Trots alla dessa aktiviteter och den bredd de har fortsätter att proklamera militär alliansfrihet. , herr talman, inte minst när man står och tittar ut över Baltopsövningen på Ravlunda skjutfält, undrar man hur omgivningen uppfattar denna proklamerade alliansfrihet. Är det så att de lyssnar till vad vi säger, eller är det så att omgivningen mer ser till vad vi gör? Jag tror att det är det senare som gäller. Det min uppfattning och absoluta bedömning att bland annat , tidigare , sedan åtminstone vetat var någonstans hör hemma. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Detta har försatt oss i den unika positionen att som vi har en proklamerad alliansfrihet med mycket låg trovärdighet i omgivningens ögon har vi inte heller tagit steget in till ett medlemskap i och därmed tillgodogjort oss de ömsesidiga försvarsgarantier som denna allians har att erbjuda. Utan medlemskapet, herr talman, finns ingen andel i det kollektiva försvaret. Senast att påminna om detta var ambassadör vid Nato, som konstaterade att kollektiv säkerhet omfattar enbart medlemmar. på Folk och Försvar i kom moderatorn att ta upp olika försvars- och säkerhetssamarbeten. Hon tillfrågade en förutvarande försvarsminister på följande sätt: var ni här och talade om ett europeiskt försvar. var ni också här, och då talade ni om ett nordiskt försvar. är det ett svensk-finskt försvar som är uppe till diskussion. Vad blir det ? var hennes fråga till försvarsministern. Det här visar på och understryker den ständiga jakt på fikonlöv som svensk försvars- och säkerhetspolitik har varit involverad i . Vi vill ha försvarssamarbeten med alla och envar. I försvarspropositionen finns på s. 8 beskrivet ett uppdrag, nämligen en utredning om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Utredningen ska hjälpa till – som det heter – att tydliggöra ett brett förhållningssätt till vår säkerhet. Embryot till direktivet, herr talman, lyder att regeringen uppdrar åt en expert att ta fram en rapport som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området och . Det känns lite svårt för mig, herr talman, att förstå hur ett sådant direktiv ska medverka till att tydliggöra breda förhållningssätt till säkerhet. För Socialdemokraterna har det aldrig varit läge att gå med i Nato. ansågs den säkerhetspolitiska situationen vara sådan att det var helt obehövligt. Det var ju förbi. upprepar samma socialdemokratiska företrädare att det nu är för farligt för att gå med i Nato. Det skulle öka spänningarna i och i vårt närområde. , vårt andra statsbärande parti, har efter valet avancerat i Natofrågan. Men anser inte heller att är moget för ett medlemskap. Det är väl detta som är så signifikativt för svensk säkerhetspolitik. Man befinner sig ständigt i en flykt mot framtiden. Man pratar om tidtabeller. Men jag känner mig inte alls övertygad om att omgivningen håller sig med tidtabeller, kanske inte med de tidtabeller som vi själva har. Vi måste nu börja fundera över möjligheten att allvaret plötsligt kan komma att inställa sig och fråga oss själva vad vi ska göra då. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det är min bedömning att borde ha anslutit sig till Nato . har 9 miljoner invånare. har mer än 140 miljoner invånare. Den försvarsuppgörelse som landades av de rödgröna och tre fjärdedelar av Alliansen innebär att vi kommer att räkna upp det svenska försvarsanslaget med i storleksordningen netto en handfull miljarder. omfattar det ryska militära upprustningsprogrammet 4 500 miljarder. Vi klarar inte att på egen hand anta allvarliga säkerhetsutmaningar från stormakter som till exempel . Som medlemmar av Nato hade vi fått ett inflytande – vi hade fått en röst vid bordet i stället för att, som av internationella operationer, få vänta ute i hallen på att ett besked ska komma. Som medlemmar av Nato skulle vi också ha möjligheten att avskaffa vårt ensidiga beroende av organisationen. Det är inte farligt med beroenden, herr talman – inte ens på säkerhetspolitikens område. Men det blir farligt när beroendena är ensidiga, och för vidkommande som icke-medlem är de just nu ensidiga. Det tog av den internationella flyginsatsen Unified Protector i innan svenska flygförare fick tillgång till den lägesbild deras kollegor inom Nato hade. Detta berodde på att vi inte fick tillgång till de som krävs för att vi ska vara fullt ut kompatibla med övriga Natomakter. Vi har talat om en strategisk timeout i . En sådan rådde förvisso under i stort sett och 00-talet, fram till ungefär 2010. Nato har inte upplevt någon strategisk timeout; de har aldrig upphört att betrakta den säkerhetspolitiska verkligheten med stort allvar. Ett litet men talande bevis för detta är att för länge sedan avskaffade förmågan att slåss i brigadformatet medan det är något det lilla Natolandet fortfarande upprätthåller. När vi vävs in tillsammans med andra länder som också har sett de strategiska säkerhetspolitiska tragedierna – ja, då inställer sig det operativa allvaret, och då finns det inte utrymme för strategiska timeouter. Jag avser att återkomma i de försvarspolitiska delarna. För tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 10. 2 (SD): Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer. Människan är fantastisk på att organisera sig. Tack vare detta lever vi i industriländerna i rikt överflöd. Oreglerad tillväxt leder dock i längden till problem – utan politisk reglering uppstår oönskade effekter. På ekonomins område krävs konkurrenslagstiftning för att inte marknadsmonopol ska bildas, och på det säkerhetspolitiska området krävs diplomati och skrivna överenskommelser för att inte krig ska genereras per automatik. startade på grund av säkerhetspolitik som inte fanns eller som var dysfunktionell. De deltagande länderna tvingades in i kriget som om de vore delar i en enda stor maskin. När ett land delvis mobiliserade var de andra tvungna att göra likadant för att inte vara hopplöst efter om de blev angripna. När sedan ett land mobiliserade helt var det likadant – de andra fick följa efter. När alla länder mobiliserade hela sina befolkningar och samhällsapparater gick det inte stoppa. Kriget blev en naturlig följd, trots att inget land önskat det. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 fick en annan upptakt: Två stora diktaturer rustade och planerade för krig, medan övriga nedrustade och inte tog situationen på allvar. När de två stora diktaturerna sedan startade hade de ett stort övertag i krigsmateriel och övning av förbanden. På detta följde att en tredje stark diktatur med en mäktig krigsmakt i gick till anfall, och den övriga världen fick bjuda allt sitt motstånd för att till slut segra . Inbäddat bland kämpande brödrafolk kom undan . föll utan att kunna göra motstånd. gjorde gott motstånd, och i det bjöd finnarna ett heroiskt motstånd. Mot slutet av var det uppenbart för de flesta att en av förövarna – en av diktaturerna – skulle överleva kriget, och det till och med stärkt. Länderna i östra skulle genomleva som ockuperade och som en påtvingad vän. Genom atombomben hade krigets teknik förändrats radikalt. förberedde sig för att bygga egna atombomber, det så kallade . Men – och det var säkert ett av våra svåraste beslut – vi valde att inte bygga egna atombomber. Det var en gåva till världen, för vi minskade eventuellt vår absoluta säkerhet för att världen i gengäld skulle bli något säkrare. Här har vi alltså en pelare i säkerhetspolitik: Vi har valt att inte möta kärnvapen med kärnvapen. En angripare med kärnvapen kan bara hämnas av ett annat land med kärnvapen. De två supermakterna i fick en terrorbalans – de hade båda andraslagsförmåga och kunde om den andre angrep utplåna sin motståndare i ett nukleärt motangrepp. Detta ohyggliga faktum har besparat oss det tredje världskriget. Ingen kunde nämligen angripa i stor skala, för då väntade egen förödelse. De bägge supermakterna samlade var sin allians kring sig. När kriget sedan spred sig ut i rymden visade det sig att ena supermaktens ekonomiska system inte klarade kostnaderna. Den andra supermakten vann alltså det genom en rent ekonomisk seger. Efter nedrustade hela , men gjorde det mest av alla. Om hade varit med i då hade vi protesterat. Försvaret bör alltid ha en hög lägstanivå, och det är svårt att återta militär förmåga om man först raderar den. känsliga geopolitiska och militärstrategiska läge är en orsak till vi att alltid bör ha militär beredskap – även när det för tillfället är lugnt. Hur stormakterna i vår närhet är rustade säger oss vilken beredskap vi måste ha. Det politiska läget kan däremot förändra sig över , så det är inget vi kan lita på. Vad är då bästa möjliga säkerhetspolitik ? Många debattörer säger att vi ska behålla våra låga försvarsanslag och gå med i Nato. Därigenom skulle betala vår säkerhet. Detta bedömer jag som ett önsketänkande. Det är också uppenbart att det för är viktigare att vi höjer vårt försvarsanslag än att vi går med i Nato. Vi måste ta ansvar för säkerheten i vår del av världen. Vi har råd att göra det, och det är en skam om vi inte gör det. Världsläget nu pekar på att försöker rusta för att kunna ge sig ut i världen på hangarfartyg och börja ta hand om sina globala intressen – och kanske till och med ta över roll som världspolis om det är möjligt. Än så länge har ett tydligt övertag i den militära rustningen mellan dem och , men vi vet inte säkert hur det ser ut i perspektivet 10–. Säkert är dock att måste koncentrera sina styrkor till och låta ta över ansvaret för att hålla stången. Om och bildar militär allians förstärks bilden av ett nytt kallt krig. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Vad är då roll i det nya säkerhetsläget? I det förra var välrustat. var en dämpande faktor genom att varje ryskt försök att nå skulle bli kostsamt och ta tid. Det svenska försvaret var att räkna med. Tyvärr har det svenska försvaret till största delen avrustats. när vi ska återta militär förmåga skapar det en onödig kostnad. Det hade varit bättre om vi hade stannat kvar på den nivå försvaret hade . och satsar av bnp på försvaret. De flesta länder i övrigt i vårt närområde ligger av bnp, och trenden är kraftiga höjningar. Enligt FOI har försvarsanslag sjunkit till av bnp. Efter den satsning som regeringen tillsammans med M, C och KD nu föreslår kommer anslaget fortfarande att ligga kvar på av bnp. Är detta ett kusligt skämt på bekostnad av säkerhet? Försvarsberedningen slog ju fast att den ryska upprustningen påverkar säkerheten i vårt närområde och att vi måste förhålla oss till detta. Jag frågar därför regeringen, , och : Hur ska denna minimala höjning av försvarsanslaget räcka till någon riktig upprustning? Säkerhetspolitik består av många komponenter. När allt fungerar har vi fred som ger frihet till alla nationer. Säkerhetspolitik kan vara ekonomiskt samarbete, gränsöverskridande samarbete av många olika former, en hyfsad och vettig diplomati eller gemensamma strategier mot katastrofer. Men det kan också fortfarande vara militär förmåga att skydda sitt territorium. När säkerheten är som bäst spelas det säkerhetspolitiska spelet med öppna kort. Men när det finns nationella intressen är korten mer slutna. Ett kort som inte får saknas är den militära förmågan att skydda sitt territorium. En hand utan det kortet saknar spelvärde – nu och . Där har ingenting förändrats. Säkerhetspolitik är svårt, och inga absoluta formler finns för framgång. Men jag vill påstå att det är ganska lätt att peka ut några grundsatser för en god svensk säkerhetspolitik. Vi ska fortsätta lämna kärnvapenbalansen åt de länder som har kärnvapen och verka för icke-spridning. Vi ska möjligt skriva på en försvarsallians med . Vårt anslag till försvaret ska vara av bnp. Vi ska tydligt markera att vi inte är allierade med någon stormakt. Vi ska delta i militärt bistånd, så kallade internationella insatser, men bara om de vilar på en vettig strategi. Vårt bidrag till nationer och folk i nöd ska ske på plats och inte genom invandring till . Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Vi ska verka för frihandel, möjligen med undantag för livsmedel. Vår diplomati ska grunda sig på respekt för varje nations särart. 3 (V): Inför det nu aktuella försvarsbeslutet heter rapporten i en globaliserad värld. Där tecknas en mångdimensionell bild av globalisering, teknikutveckling, miljö och klimat, geopolitik och rustningar. , , går man direkt på Försvarsmaktens inriktning. Alla de hot och säkerhetsproblem som inte kan mötas med militära medel lämnas i stor utsträckning obeaktade och överlag ofinansierade. Så säger , professor. Det är svårt att inte instämma i huvuddelen av hans kritik. Jag beklagar att det är på det sättet, för de säkerhetspolitiska utmaningarna finns i hög grad här och . Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska förstås vara att värna vårt lands säkerhet. Det kräver en modern försvarsmakt som har förmågan att möta de olika former av hot som vårt land ställs inför, men som också har möjlighet att vara en fredsbevarande kraft i andra delar av världen. Det kräver att har en trovärdig militär alliansfrihet. Men det kräver också ett brett engagemang – ett internationellt engagemang för nedrustning, konfliktförebyggande insatser, ett starkt FN, en återupprättad respekt för folkrätten och en minskad vapenhandel. Vårt lands säkerhet bygger också på att vi har en trovärdig och självständig utrikespolitik med ett brett engagemang för rättvisa och nedrustning. Vi bör också ha social rättvisa i fokus samt minskad vapenhandel och förbud mot vapenexport till diktaturer, krigförande stater och länder som begår svåra och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi bör som land verka för ett internationellt förbud mot massförstörelsevapen. bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter i större utsträckning än . anser att vi ska synliggöra detta arbete i regeringens rapporter och utvärderingar. Vi anser dessutom att regeringen bör upprätta en heltäckande handlingsplan och en organisation för konfliktförebyggande verksamhet. Regeringen bör också utarbeta en skrivelse till om hur arbetet fortlöper och både utvärdera tidigare insatser och diskutera framtida prioriteringar. beklagar att deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat som har fokuserat alltmer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Vi vill att i stället ska prioritera deltagande i internationella insatser, och vi understryker att det bör ske med FN-resolutionerna och 1820 som vägledning. 1325 är en resolution som fokuserar på kvinnors fred och säkerhet, och 1820 fokuserar på användningen av sexualiserat våld som ett medel under konflikter. har denna riksdag fattat beslut om insatsen i och utbildningsstyrkan i , och vi hoppas att det är ett trendbrott. Vi strävar efter att det ska vara så. Vi är dock glada för att utskottet vill understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt och att detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planering och genomförande av en insats. Vi är glada för att utskottet erinrar om att som medlem i FN och i enlighet med den nationella handlingsplanen för genomförande av säkerhetsrådets resolutioner och 1820 arbetar för detta. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 menar däremot, herr talman, att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Bara skämdes ett i övrigt bra uttalande från parlamentet mot av att man ville ha med ett krav på konsolidering och ett fördjupande av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Vi ser med oro på hur militära alliansfrihet urholkas genom att samarbetet med Nato fördjupas steg för steg. Därför motsätter vi oss det värdlandsavtal som den borgerliga regeringen slöt med Nato flyttkartongerna packades på . Detta skadar trovärdighet som militärt alliansfritt land. Däremot, herr talman, är det nödvändigt att samarbeta med andra länder och organisationer. ser möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, däribland , på en rad områden. Där tycker vi att regeringen har gjort väldigt goda och kraftfulla insatser. Men en förutsättning för ett fördjupat samarbete med övriga nordiska länder är att det inte inskränker militära alliansfrihet. Det är en förutsättning för att vi ska föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning, men det bidrar faktiskt också till att värna vårt lands säkerhet. Därför ser vi med oro på att militära samarbete med Nato bibehålls och fördjupas. Det svenska närmandet till Nato präglas av stegvisa glidningar och smygande förändringar utan ordentlig debatt. Jag har liknat det vid ett slags politiskt moonwalk – man ser ut att röra sig åt ett håll men tar sig i själva verket åt det motsatta hållet. säger nej till svenskt medlemskap i – punkt. Jag är glad över, och tror på, att regeringen menar samma sak. Men för en utomstående betraktare kan det vara lite förvirrande. bör inte vara med i något som ytterst faktiskt är en kärnvapenallians. Kärnvapenstrategin är central för Nato och går helt emot uttalade vilja att arbeta för kärnvapennedrustning. Ett svenskt medlemskap skulle försvåra för oss att med trovärdighet föra en egen utrikespolitik. Kärnan i Nato är ändå artikel 5, som innebär att varje medlemsstat är bunden att bistå en annan medlem vid en militär konflikt, som det står, även med militära medel. I stället för att sända svenska soldater i EU:s och Natos stridsgrupper vill vi bidra till att öka FN:s möjlighet att agera fredsbevarande. Därför är vi, som sagt, motståndare till värdlandsavtalet. Vi motsätter oss värdlandsavtalet eftersom det gör att det ännu mer kommer att uppfattas som ett steg på vägen mot ett medlemskap – där håller jag med . Vi motsätter oss också att alltmer upplåts som en stor övningsplats. Gång på gång, i väldigt stor omfattning och i en väldigt stor del av territoriet är vi en övningsplats, inte minst för Natoländer. Därför vill vi att värdlandsavtalet rivs upp. Vi ser stora behov av att stärka den militära alliansfrihetens trovärdighet, och detta är ett steg på vägen. Vårt territorium, vårt luftrum och vårt territorialvatten ska inte upplåtas för framtida Natoledda militärövningar. Och bör tydligt tacka nej till att delta i EU:s stridsgrupper och Natos snabbinsatsstyrka. Jag vill här i kammaren nöja mig med att yrka bifall enbart till reservation 7 under punkt 4 samt reservation 9 under punkt 5. 4 (S): Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Några av oss här i kammaren har jobbat intensivt med att ta fram underlag och sätta samman vår uppfattning om hur omvärlden ser ut och är. Det har tagit tid. Därför är det ett mycket väl genomarbetat betänkande som ligger framför oss att ta beslut om. Försvarsberedningen lade fram den säkerhetspolitiska rapporten och den försvarspolitiska rapporten . Vi har arbetat länge med rapporterna, och har omvärldsläget förändrats till det sämre. Men jag vill starta ännu tidigare. I den förra försvarsberedningen, där jag inte ingick, som var ledd av före detta försvarsminister , fick de ta ställning till en händelse i . Det har varit många händelser på gränsen mellan och , men 2008 hände det som inte fick hända: gick in i två områden i : och . Den konflikten visade att var berett att gå in i andra länder, och det var början till att visa att man återigen ville bli en stormakt. Att ha förmågan att ta över andra länder är en sak, men att ha viljan och dessutom verkligen göra det är något helt annat. Många länder har en förmåga av militärt försvar, men att använda den för att själv ta över grannländer är något helt annat. Att kunna är en sak, men att göra det är något helt annat. Det är att ha ökade ambitioner. är berett att använda militära medel för att nå sina politiska mål. Efter detta vet vi att även och östra har fått känna på samma behandling. Vi socialdemokrater vill därmed säga att det är en olaglig annektering av likväl som det är att bryta mot folkrätten i östra – det ska fördömas. Jag har stått på gränsen till . Det var ett stort taggtrådsstängsel som delade landet. Taggtråden gick rakt över kyrkogården och rakt över trädgården hos familjer, och den delade fastigheter för att skilja familjer åt. Barn och ungdomar nekades att gå till skolan , fick jag höra när jag besökte den OSSE-mission som fanns på plats. Därför är det fullt förståeligt att vi socialdemokrater upplever att vill stärka sin stormaktsstatus. Allt detta har stort ryskt folkligt stöd. Dessutom har , som vi har hört här från talarstolen, ungefär hälften av världens kärnvapenarsenal. är berett att använda militära medel för att nå sina politiska mål, och de finns i närheten av oss.