prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — Jag vill dock vara tydlig med att jag tycker att det är riktigt att vi ska vara tuffa och hårda mot dessa skrupelfria människosmugglare. Det ingår, för de har inget som helst medlidande med människor i svåra situationer. Det kan självfallet finnas många anledningar att hålla ordning på landgränser. Det vill dessa länder också. Det är ett åtagande som man har som land. Att i den mån vi kan hjälpa dem att förhindra de nätverk som jag talade om tidigare och att hålla koll på landgränserna så att människosmugglarna får det svårare kan ingå i ett sådant uppdrag. I texten tog man bort precis den mening som man tidigare refererat till skulle kunna göra det svårare för människor att ta sig till . Det var inte lätt, men den togs bort. Det argumenterade jag för. När det gäller visum från tredjeland och lagliga vägar tog jag upp det. Jag konstaterar att av 28 medlemsstater var det ett land som tog upp det, och det var . 34 (KD): Jag tackar statsministern för svaret. Jag blir dock varken tryggare eller klokare av det, för det står faktiskt i punkt 3 f att vi fortfarande ska övervaka gränserna. Då kommer människor inte att kunna söka sig ut. Det som har tagits bort är att de inte ska kunna ta sig till . Migranterna ska alltså stoppas ännu tidigare. Jag kan förstå detta. Det finns människor som söker sig hit av ekonomiska skäl och som kanske inte har asylskäl. Men på vilket sätt, statsministern, ska människor som behöver skydd från förtryck och tortyr få ett nödvisum eller få ett visum? Var ska de söka asyl? Det är min tydliga fråga till statsministern. 35 Statsminister (S): Vi tog upp frågan om fler lagliga vägar men var ensamma om detta bland de 28. Det är svårt att få majoritet när 27 är emot eller i varje fall inte är intresserade. Det låter sig inte göras. Men vi har tagit upp frågan, och vi tänker fortsätta att driva den. Vi tycker att kommissionen ska återkomma med förslag. Anledningen var att frågan över huvud taget inte fanns där från början. Vi avser att fortsätta att följa upp den, men jag måste vara ärlig här i kammare och säga: Vi var det enda av 28 länder som tog upp frågan. Det är inte lätt för oss som enskilda att säga precis hur detta ska gå till. 36 (S): som EU:s statschefer hade sammanträde sammanträdde också och diskuterade precis samma sak som statscheferna, det vill säga de tragiska drunkningsolyckorna i . Återrapportering från Europeiska rådets möte I den rapport som debatterades och slutligen antogs ställde man sig bakom följande: att man ska öka lagliga vägar inklusive kvotflyktingar, att man ska säkerställa familjeåterföreningar och att övriga åtgärder som UNHCR föreslår ska vidtas. Det är ett tydligt mandat från de 47 medlemsländerna i – alltså fler länder än i EU. Det kan finnas ett stöd för det som statsministern känner sig ensam om. Detta är ett medskick till statsministern om att han gärna kan hänvisa till den diskussion som fördes i vid nästa sammanträde med statscheferna, eftersom det verkar som att man tycker olika på olika ställen. 37 Statsminister (S): Jag har ingen kommentar. Jag tar naturligtvis del av detta, och jag kan bara konstatera att i den situation som rådde vid det här tillfället var det ett – för att uttrycka det milt – njuggt mottagande av frågan om fler lagliga vägar. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Svar på interpellation 2014/15:519 om kärnkraftens förutsättningar 38 (SD): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! Arbetet med den som regeringen har aviserat och även sjösatt är någonting som också välkomnar. Det är nödgat för att man långsiktigt ska kunna nå fram till någon form av hållbar energiöverenskommelse med ett ramverk som tryggar möjligheterna för investeringar inom energisektorn. Men det som är bekymret är ju att tidshorisonten för är ju framför allt den effektsituation som företrädesvis kommer att inträffa efter 2025 då flera kärnkraftsreaktorer kommer att tas ur drift av åldersskäl. Det som händer visar verkligen på sprängkraften i en av de frågeställningar som fanns med i interpellationen om hur statsrådet ser på frågan huruvida regeringens agerande riskerar att tidigarelägga det scenario som ska sätta fokus på, nämligen effektsituationen efter 2025. Avgiften till Kärnavfallsfonden togs också upp i interpellationen. Det är ingenting som motsätter sig. Det är givetvis bra att man gör konservativa antaganden och bra avvägningar för att se till att det inte är skattebetalarna som ska stå för kostnaderna för det framtida slutförvaret utan att kostnaderna ska tas ut i produktionsskedet. Det välkomnas och kan kanske användas också beträffande andra produktionsslag att man bär sina kostnader fullt ut. När det gäller framtiden för de svenska kärnkraftsreaktorerna måste skatten givetvis tas ut på den bärkraft som finns. har energipriserna kraftigt sjunkit som regeringen gör bedömningen att skatten på den termiska effekten kan ökas, alltså att man ökar uttaget. För mig framstår det som väldigt naivt om man inte gör bedömningen att det kommer att påverka förutsättningarna för hur länge som anläggningarna kan drivas. Det är en utmanande situation hur länge anläggningarna kan drivas. Energiministern refererade under den föregående interpellationsdebatten till verkställande direktör som har sagt att detta är på marginalen och därmed inte påverkar någonting. I en artikel i fick vd frågan om den ändrade inriktningen för driftstiden för . Han svarade då att utan skatten hade man inte fattat det här beslutet. Detta är ju en direkt följd av regeringens ekonomiska politik. Anläggningar som inte har fallit för åldersstrecket och som är välfungerande produktionsanläggningar ska tas ur bruk på grund av den ekonomiska politik som förs. Det är välkommet att man i svaret anger att man inte har avsikt att genom den ekonomiska politiken se till att anläggningar stängs . Men någonstans brister sambandet mellan ord och handling. Man säger en sak, men i handling gör man något helt annat. Man straffbeskattar och ökar skatten på kärnkraften i ett skede när det inte finns någon bärkraft för aktörerna att ta ut kostnaderna från konsumenterna. Det här forcerar verkligen det scenario som ska arbeta med. Jag tycker att statsrådet är svaret skyldig på den andra frågan som inte blev besvarad om de energipolitiska aspekterna på regeringens ekonomiska politik. 39 (SD): Tack, , för svaret på en del av interpellationens frågeställningar! I näringsutskottet hade vi besök av näringsminister . Han redogjorde då bland annat för regeringens exportstrategi. Det som framkom var inte så jättekonkret, kanske av naturliga skäl. Så det är väl för tidigt att uttala sig om ifall denna strategi kommer att bära frukt eller inte. Men vi ställer oss naturligtvis inte negativa till att regeringen sätter fokus på den här frågan. kan vi konstatera att detta inte innebär någon jättesatsning på svenskt näringsliv. Med den andra handen tar man ut betydligt större belopp i form av höjda skatter från näringslivet. Vid svensk export måste man utgå från förutsättningarna att svenska företag faktiskt kan erbjuda varor som är efterfrågade på marknaden till konkurrenskraftiga priser. Saknas den grundförutsättningen spelar det kanske inte så stor roll hur duktiga myndigheterna är på att erbjuda hjälp för att finna nya marknader och liknande. har halkat efter jämförbara länder ganska rejält när det gäller varuexport. En förutsättning för att marknaden ska kunna återta dessa marknadsandelar är att det finns fungerande infrastruktur, en fullgod kapitalförsörjning och kompetensförsörjning, och inte minst att vi kan erbjuda driftssäker energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Det är en grundförutsättning för att vi över huvud taget ska kunna få fram de varor som efterfrågas på världsmarknaden. På dessa punkter menar jag att regeringen har mycket att bevisa. Det är väl inte obekant för någon att Socialdemokraterna valde att bilda regering tillsammans med ett parti som ifrågasätter ekonomisk tillväxt och inte minst är rabiat motståndare till kärnkraft. deklarerade tydligt både i valrörelsen och efter regeringsbildningen att flera kärnkraftsreaktorer skulle stängas . får hon, som det verkar, precis som hon vill då regeringen tvingar fram de förtida nedstängningarna genom att höja effektskatten och därmed även kärnavfallsfondsavgiften, som i ett slag blir högre. Det sker i ett läge när elpriserna är dopat låga på grund av det man gjort tidigare med elcertifikat och så vidare. Dagens besked från om att stänga två reaktorer, kanske redan i slutet av den här mandatperioden, tycker jag är tungt. Det är tungt för landets industri, tungt för landets arbetare och tungt för landsbygdens förutsättningar för framtida tillväxt. Jag tycker att det är en sorgens dag. 40 Statsrådet (S): En central del av regeringens politik är att se till att vi fortsatt har en stark basindustri i landet, en tillverkningsindustri som förutom att generera jobb och tillväxt i landet kan vara en viktig del av vår export och därmed generera exportintäkter. Det är sant som interpellanten och framför att en grundförutsättning är en säker och trygg tillgång på elenergi till konkurrenskraftiga priser. Det är målet för hela energipolitiken. Men det gäller också att göra det på ett klimatsmart och miljövänligt sätt. Om dessa går att kombinera är det naturligtvis något som vi ska eftersträva, och det gör vi också. Jag fick frågan huruvida regeringens politik syftar till att via politiska beslut stänga kärnkraftverk . Svaret på den frågan är nej. Det ska vara upp till marknaden och ägarna. Sanningen är att våra reaktorer håller på att bli gamla. Det är ett känt faktum . De äldsta reaktorerna är mellan 40 och . Alla förväntar sig att de ska fasas ut. Det var grunden för den borgerliga överenskommelsen 2009–2010 och utgör riktlinjerna för energipolitiken eftersom ställde sig bakom det beslutet . Den lösning man då såg var att det skulle byggas ny kärnkraft, och det är väl här motsättningen finns. Ny kärnkraft som byggs har visat sig vara förknippad med mycket höga kostnader, kostnader som antingen garanteras av stater eller i andra fall av industrin. I har sagt att ny kärnkraft bara kan byggas på marknadsmässiga grunder, det vill säga att den inte får garanteras och inte subventioneras. Det har inneburit att ingen har anmält intresse för att bygga ny kärnkraft i , av den enkla anledningen att det inte är ekonomiskt lönsamt. Varför är det inte ekonomiskt lönsamt? Jo, därför att priserna i är väldigt låga. Vi har ett pris . Det är en halvering på spotmarknaden. Det har skett en halvering . Anledningen till det är naturligtvis att vi har lyckats öka elproduktionen i landet. Vi har ett överskott, och även med beslutet från om att 2018–2020 fasa ut de två reaktorerna kommer vi fortsatt att ha ett överskott. Alla bedömare tror dessutom att vi fortsatt kommer att ha låga priser. Dock kan det vara så, och det har vi haft en diskussion om redan före det här beslutet, att vi efter 2020 har en del bekymmer med effektbalansen för att alla, såväl hushåll som industrier, ska kunna vara säkra på att ha tillgång till el även de kallaste vindstilla dagarna . Det är mot den bakgrunden regeringen meddelar att vi kommer att återkomma till om att upphäva det beslut som fattades under den borgerliga regeringen: att stänga effektreserven, som ju är en del av energisystemet . Den ska enligt riksdagsbeslutet stängas . Vi kommer att föreslå att den upphävs så att vi alltid kan garantera tillgången till el och alltid till konkurrenskraftiga priser. Jag undrar lite grann vad egentligen vill. Ja, ni är för kärnkraft, det har jag förstått, på samma sätt som det finns andra partier som är för och emot. Min fråga är: Menar ni på fullaste allvar att kärnkraften inte ska ta ansvar för de kostnader som är förknippade med kärnkraft? Jag tycker mig nämligen höra lite både och. Är ni verkligen emot att regeringen höjer kärnavfallsavgiften? 41 (SD): Vad gäller statsrådets fråga, hur ser på avgiften till Kärnavfallsfonden, framgår det tydligt av den interpellation jag ställt att det är något som vi välkomnar, liksom att man gör konservativa antaganden för Kärnavfallsfonden för säkerställandet av att man inte vältrar över kostnaden på skattebetalarna för att nedmontera kärnkraftverken och ta hand om det använda kärnbränslet. Det är något som välkomnas och något som borde tas ut också av andra kraftslag. Kanske borde man överlag ha haft andra modeller för industriella etableringar så att man i slutändan inte vältrar över kostnaderna på skattebetalarna. När det gäller effektskatten är det inte en skatt eller avgift som härrör sig till vilka samhällskostnader kärnkraften gäller, utan det handlar enbart om avgiften till Kärnavfallsfonden. Det blir lite problematiskt när statsrådet å ena sidan säger att man vill ha en stark basindustri där man förutsätter trygga elleveranser och å andra sidan med sin ekonomiska politik ser till att fullt funktionsdugliga produktionsanläggningar tas ur drift genom att med politiska medel göra dem olönsamma. Det äventyrar och utmanar driftssäkerheten i de svenska elnäten när man tar ut baskraften. Det handlar om nästan som man kommer att förlora och som går över effektbalansen och den kraftbalans som finns i det svenska systemet. Redan med dagens förutsättningar kommer man att ha bekymmer med att under en tioårsvinter ha negativa värden. Jag vet inte när senast, om någonsin, har haft den här kraftbalansen. Där har vi en utmaning vad gäller förutsättningarna under de kallaste vintrarna när dessa anläggningar har tagits ur drift. Varningsklockorna har ringt. Det kan ses av remissvaren, där alla varnat för de energipolitiska konsekvenserna av den ekonomiska politik som man vill föra. I det avseendet har regeringen valt att inte lyssna. Frågan blir framöver hur man ska lyckas garantera att det alltid finns effekt i systemet. Det är en fråga som aktualiseras ännu mer. Det är tacksamt att statsrådet har tagit upp och debatterat exempelvis effektreserven. Bekymret blir den baskraft som försvinner och vad den ska ersättas med. Företrädesvis är det med vindkraft inom elcertifikatssystemet. Den tillgänglighet som man räknar med i kraftbalansrapporterna är för vindkraften . För att kunna ersätta måste nästan vindkraft byggas om vi ska ha samma betryggande marginal vad gäller driftssäkerheten i kraftbalansrapporten. Vi måste nästan fyrfaldiga den mängd vindkraft som finns i landet för att bära bortfallet av de två kärnkraftsreaktorerna. Och har vi kanske inte ens sett slutet om man kortsiktigt vill försöka pressa ned elpriserna ytterligare. Statsrådet säger att det är upp till marknaden och ägaren om de vill lägga ned eller inte. Javisst, det är ett sätt att se på det. Tvingar man dem att fatta det beslutet genom att höja skatterna är det inte att låta det vara upp till marknaden och ägarna att avgöra, det vill säga om man ser till att det blir avsevärt mycket dyrare att driva anläggningarna. Det finns inget annat produktionsslag i sammanhanget som har en effektskatt som tas ut. Det är bara kärnkraften som har en effektskatt. Det är en fråga som bör belysas ytterligare. Vi har inte sett slutet ännu, inte heller hur man ser på leveranssäkerheten i de svenska elnäten. Det här bortfallet kommer inte att lättvindigt kunna ersättas av vindkraftverk. 42 (SD): säger – nu kommer jag inte ihåg den exakta formuleringen – att vi måste ha ett energisystem som är klimatsmart och miljövänligt. Enligt min ekvation står kärnkraften inte på något vis i strid med det. Kärnkraft är tvärtom det energislag i som har bland de absolut lägsta koldioxidutsläppen, sett ur ett livscykelperspektiv. De är till och med lägre än det som man i folkmun brukar kalla förnybart. Det är intressant att till och med IPCC, FN:s klimatpanel, talar om vikten av kärnkraften för att kunna möta utmaningarna och kunna sänka världens koldioxidutsläpp. Det är inget problem i ekvationen att använda sig av just kärnkraft. säger att det inte finns någon som har anmält intresse för ny kärnkraft. Det beror väl på hur man väljer att se på frågan. Vi vet alla att ville sjösätta en sådan plan, för att åtminstone undersöka vad det skulle innebära att bygga ny kärnkraft i . De ville undersöka möjligheterna, men inte ens det fick de göra för den nya regeringen, som uppenbarligen hyser särskilt agg mot just kärnkraften. Regeringen satte stopp för att ens undersöka förutsättningarna för vad det skulle kosta och vilka säkerhetskrav vi skulle behöva sätta upp. Den möjligheten fick alltså inte ens. Och det är otroligt beklagligt. Vi hade kunnat ta med oss det arbetet, inte minst in i som just ska diskutera framtidens energislag. Men vet vi inte det, på grund av att regeringen var snabb med att stoppa den undersökningen. Det är mycket beklagligt. 43 (S): Jag skulle tippa på att diskussionerna om kärnkraften lär fortsätta i den här kammaren . Det har alltid varit en stor fråga. Det viktigaste i sammanhanget är att fråga sig om det finns någon stor risk för kraftigt höjda energipriser eller brist på energi i det här landet. Ingen enskild bedömare är ens i närheten av sådana teorier över huvud taget. Tvärtom har de flesta energiföretag just nu väldiga bekymmer med att priset på energi bara går nedåt. Vi vet från flera håll att man är bekymrad. Bolag som tidigare kunde leverera jättestora överskott till sina ägare kan inte göra det på samma sätt . Det vet vi också från flera olika håll. Sanningen när det gäller att bygga ny kärnkraft är att det inte någonstans, i varje fall inte i – jag känner inte till hur det är i hela världen – finns ett enda exempel där man har byggt ny kärnkraft utan att ha varit tvungen att ha ganska stor statlig subvention. När det gäller att bevara den gamla kärnkraften är den ett av de kanske billigaste energislagen, som dessutom kan framställas i våra gamla kärnkraftverk. Och det är ett känt faktum att i princip alla regeringar därför har tagit ut avgifter på kärnkraften, men man har gjort det också på vattenkraften i form av högre hyror på fastigheter. Man har velat se till att just de bolagen inte har någon fördel av att ha väldigt låga kostnader. Men vi har den nordiska marknaden och det sätt på vilket priser sätts där, vilket innebär att energipriset motsvaras av det högsta budet för dagen. Det måste vi försöka hantera på något lämpligt sätt. Jag tror inte att man kommer att lägga ned kärnkraftverk av något annat skäl än att de blir just gamla. Hur fort det kommer att gå är jag inte människa att bedöma. Men det finns de som bedömer att det kommer att ta ; andra säger att man kommer att göra det . Jag kan inte det och ska därför inte gå in i den diskussionen. Man ska dock inte komma och påstå att det skulle finnas någon risk för att vi kommer att lida brist på energi i . Något sådant finns inte. Ett exempel är att snart har ersatts med en kraftig utbyggnad av vindkraft i , eller elområde 1 som det heter. 44 Statsrådet (S): har ett stort överskott av el, tack vare att vi har haft en kraftig utbyggnad inom certifikatsystemet. Och det gäller inte bara vindkraft. Certifikatsystemet är teknikneutralt. Det är huvudsakligen biomassa, bioenergi och vindkraft. Vi vill utöka detta just eftersom vi ser framför oss att en del av de äldsta reaktorerna ska fasas ut. Frågan har alltid varit ifall det kommer att bli 2018, 2020 eller 2022. Frågan har alltså inte varit om utan snarare när. Reaktorerna är gamla, och vi har väldigt låga elpriser . Och enligt alla bedömare kommer framtida elpriser att fortsätta att vara låga, om man tittar på de närmaste fyra fem sex åren. Vi föreslår en utökning med just därför att vi vill försäkra oss om att vi kommer att ha fortsatt överskott. Det gör vi i kombination med att också föreslå en förlängning av effektreserven så att vi klarar att ha den effekten, så att vi alltid har tillgång till el – också under de kallaste vinterdagarna, även om de inte inträffar ofta . Vi har också startat en för att lösa de långsiktiga utmaningarna. Även om vi kommer att ha en ganska gynnsam situation, precis som säger, kommer de stora och nyare kärnkraftverken förr eller senare att fasas ut, av ekonomiska och säkerhetsmässiga skäl. gör bedömningen att övriga fem reaktorer som de är ägare till eller delägare i kommer att vara i systemet till framåt 2040. Jag har ingen anledning att göra någon annan bedömning men kan konstatera att vi behöver komma fram till vad vi ska göra när också dessa ska ersättas. Vi ska kunna garantera hushållen och vår industri att vi alltid har tillgång till energi och alltid tillgång till el, till konkurrenskraftiga priser. Det är det som är politikens uppgift. Den uppgiften har inte skötts särskilt bra. Jag kan inte säga att det är den enes eller den andres fel. Jag kan konstatera att energipolitiken i landet har präglats av frågan om ja eller nej till kärnkraft. Och vi har haft råd med det. Vi har haft råd med det eftersom vi har haft en vattenkraft som har levererat trygg och säker el, förnybar sådan. Ungefär 40, 45, av elen har kommit därifrån. Så kommer det att vara också . Det är en välsignelse för landet att vi har tillgång till det energislaget. Det andra har kommit huvudsakligen från kärnkraften. Vi har haft råd att käbbla eftersom det har varit på det sättet. Men har vi kommit till den punkt då reaktorerna håller på att bli gamla. Och nej, det är inte politiska beslut. Även om politiska beslut naturligtvis påverkar handlar det framför allt om att energipriserna är låga, inte bara i utan över hela . Större delen av den europeiska marknaden präglas av rekordlåga elpriser. Det sätter naturligtvis press på bolagen. Inte bara i utan i en rad länder stänger man nu ned gamla enheter, oavsett sort egentligen, eftersom de inte är affärsmässigt lönsamma. Så är det även i . Regeringen har inte beslutat att inte ska gå vidare med sina undersökningar. har tagit ett självständigt beslut, just utifrån de marknadsmässiga och affärsmässiga grunder som jag talade om. Politiken, över alla partigränser, har ett stort ansvar för att inom ramen för sätta sig ned och ta fram långsiktiga förutsättningar så att vi får investeringar i kraftslag i . 45 (SD): När det gäller avbrutna analysarbete, som statsrådet talade om sist, kan man fråga sig hur pass självständigt det är när regeringen i budgetpropositionen trycker på och framför uppfattningen att just ska avbryta analysarbetet. Jag skulle vilja hävda att det inte är särskilt självständigt utan bolaget har fått en tydlig signal från ägarna. Det är olyckligt att det återkommande i debatten talas mycket om energi och inte effekt, om hur mycket energi som tillförs med ambitionshöjningar i elcertifikatssystemet. Det hjälper inte eftersom man inte kommer att få ut effekten för att kunna ersätta de två reaktorer som faller ur systemet. Det krävs lika mycket vindkraft som vi har och så mycket därtill för att kunna ersätta det i kraftbalansen och säkerställa att vi har samma marginal de timmarna när det är som svårast . Ledamoten hävdade i debatten tidigare att det inte finns någon risk för effektbrist och att det inte är någon som hävdar det i sammanhanget. Det framstår som märkligt när till exempel i remissvaret inför punktskattefrågorna skriver att en enkel analys grundad på denna indikerar att en stängning av 1 och 2 och markant skulle öka risken för effektbrist i . har det enligt svaret aviserats att de två yngre reaktorerna i sammanhanget har en betydligt kortare driftstid. För de två äldre har det inte aviserats någonting, men de löper samma risk att inte vara kvar. Jag kan bara återigen beklaga det. Det är ytterst olyckligt att man inte beaktar de energipolitiska effekterna av den ekonomiska politik man för och vilka konsekvenser det får för och den svenska industrin. Vi kommer framöver att hamna i en situation där man riskerar att hamna i effektbrist och det därmed kanske inte alltid finns el i eluttagen. Det kan jag bara beklaga. 46 (S): Till det sista sa kan jag bara säga följande.