prot · H30941 · 2015-12-08 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:208 Interpellation 2015/16:208 Regionala flygplatser av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 2 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM18 Meddelande om kommissionens nya handelsstrategi ”Handel för alla” KOM(2015) 497 till näringsutskottet § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:65 till socialförsäkringsutskottet KOM(2015) 550 till näringsutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2015/16:SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2015/16:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2015/16:NU3 Utgiftsområde 21 Energi 2015/16:FiU18 Extra ändringsbudget 2015/16:FiU14 Regelbunden finansiell information och offentliggörande av aktieinnehav § 5 Svar på interpellation 2015/16:209 om starta-eget-bidraget 1 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller åldersgränsen för starta-eget-bidraget. Regeringen ser som sin viktigaste uppgift att öka sysselsättningen och varaktigt minska arbetslösheten. Vår jobbpolitik tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. I budgetpropositionen föreslår regeringen bland annat att alla arbetssökande, oavsett yrkesbakgrund och utbildningsnivå, ska ges stöd och vägledning i ett aktivt arbetssökande. Arbetsmarknadspolitikens många möjligheter till insatser ska utnyttjas effektivt genom att rätt insatser ges till rätt person . Den tidigare styrningen av Arbetsförmedlingen var alltför detaljerad, med till exempel alltför många tidsgränser som begränsade vilka insatser som kunde användas för de arbetssökande. Regeringen har påbörjat arbetet med att reformera styrningen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme för professionella bedömningar. I en studie som har genomfört av programmet Stöd till start av näringsverksamhet visas det att deltagande i detta program var bättre för individen än att vara öppet arbetslös eller ta del av ett anställningsstöd . Resultaten i studien visade att det var ett program med gott resultat, även för unga. Arbetsförmedlingens egna utvärderingar visar att stöd till start av näringsverksamhet bedöms ha goda sysselsättningseffekter. De personer som fått detta stöd har övergått till arbete snabbare och i större utsträckning än deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program. Mot denna bakgrund anser regeringen att tillkännagivande om att även unga bör få möjlighet att ta del av stöd till start av näringsverksamhet är en angelägen fråga. I tillkännagivandet poängterar utskottet att avslutade studier med fullständiga betyg ger en god grund för anställbarhet och att detta även ska vara utgångspunkten för beviljande av programmet, även om undantag ska kunna förekomma. Det tycker jag är en klok utgångspunkt. Regelverket avseende en lägsta ålder för att kunna beviljas stöd till start av näringsverksamhet inbegriper flera åldersgrupper. Frågan om hur en sänkning av åldersgränsen till under kan göras på bästa sätt bereds just nu inom Arbetsmarknadsdepartement. Kan regeringen underlätta för fler unga att skaffa sig ett arbete genom start av eget företag ska vi göra det. 2 (M): Tack för det positiva svaret på min interpellation, arbetsmarknadsministern! Även är jag glad att svaret kom inom den tidsram vi har för interpellationer. Jag har tidigare uttryckt mig positivt om det till arbetsmarknadsministern. Vi debatterade den här frågan i kammaren när tillkännagav för regeringen att den anser att man bör sänka åldersgränsen och ge möjlighet till starta-eget-bidrag även för den som är . Vi vet att vi har höga trösklar in på arbetsmarknaden och att alldeles för många ungdomar har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden och få jobb. Vi tycker därför att det är angeläget att vi skapar fler vägar in på arbetsmarknaden. En sådan viktig väg är just att starta eget företag. Det handlar om att förbättra möjligheterna att öka entreprenörskapet. Vi vet att starta-eget-bidraget, som kallas stöd till start av näringsverksamhet, är ett effektivt och bra sätt för staten att hjälpa personer igång med eget företag. Det är det arbetsmarknadspolitiska program som har gett bäst resultat sett till andelen i arbete efter avslutat program. Det är viss flexibilitet. Men vi vet att det finns begränsningar gällande åldern. Vi gav tillkännagivandet i debatten . Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser arbetet ut inom ? Hur ser tidsplanen ut? När bedömer arbetsmarknadsministern att regeringen kan leverera det som har bett regeringen att leverera? 3 Arbetsmarknadsminister (S): Som jag redan sagt i mitt svar är det klokt att försöka ta bort åldersgränser och tidsgränser. Jag tycker att arbetsmarknadspolitiken ska vara mer flexibelt utformad, mindre regelstyrd och ge större utrymme för professionella bedömningar av arbetsförmedlaren i mötet mellan arbetsgivare och arbetssökande utifrån de förutsättningar som finns. Därför välkomnar jag tillkännagivande. Det är ett antal olika förordningar som behöver ändras för att man ska kunna uppnå det som har sagt, och vi arbetar med detta. Parallellt arbetar vi också med andra förordningsändringar för att säkerställa att vi ska få en mer flexibel arbetsmarknadspolitik. Jag kan inte svara om exakta tidsplaner, men det kommer att ske . 4 (M): Tack, arbetsmarknadsministern! Jag förstår att det kanske är svårt att säga exakt när det ska bli. Det är positivt om regeringen i detta läge lyssnar på och genomför detta så skyndsamt som möjligt. som vi inte levererar fler jobb och som unga människor står utanför arbetsmarknaden är en förlorad dag för de personerna. Den exakta tidsramen är det givetvis svårt för oss här i att ange. Men jag förutsätter och hoppas att regeringen gör det så skyndsamt som möjligt. Detta är en prioriterad del. Jag är helt övertygad om att insatsen kommer att vara till stor hjälp för våra unga arbetslösa och ge ett större stöd och en större hjälp än mycket av det som jag förstår upptar regeringens tid. Det gäller 90-dagarsgarantier och andra saker där vi historiskt kan se att leveransen av nya jobb och återgång till arbetsmarknaden har varit mycket mindre förekommande. Jag vill återigen rikta ett stort tack till arbetsmarknadsministern för svaret. Jag hoppas att vi kan fatta beslut och se att vi genomför det som här efterfrågas. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellationerna 2015/16:211 och 213 om jobb för nyanlända 5 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur ett borttagande av jobbstimulansen i etableringsersättningen leder till bättre incitament för arbete. har frågat mig om jag står fast vid att målet att alla nyanlända ska vara i jobb är realistiskt att nå och vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för nyanlända att komma i jobb. Fler människor än söker asyl i . pågår ett intensivt arbete för att hantera de stora utmaningar som en så snabb befolkningstillväxt medför. Regeringen har presenterat ett antal åtgärder med anledning av flyktingsituationen. Därutöver har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett antal investeringar som ska leda till en snabbare etablering på arbetsmarknaden, däribland förstärkta arbetsmarknadsinriktade insatser, validering och en rejäl höjning av ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande. Regeringen har även fört samtal med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter om åtgärder för att skapa så kallade snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända inom etableringsuppdraget. Därtill har regeringen initierat en översyn av regelsystemet inom etableringsuppdraget i syfte att minska onödig administrativ börda och skapa förutsättningar för en ökad flexibilitet och effektivitet i uppdraget. Att varaktigt minska arbetslösheten och öka sysselsättningen är en av regeringens viktigaste uppgifter. Arbete är den främsta vägen in i det svenska samhället. Etableringstiden är alltför lång. Regeringens etableringspolitik syftar till att nyanlända ska komma i arbete och få utnyttja de kompetenser och erfarenheter som de bär med sig och därmed ges möjlighet till självförsörjning och trygghet. Regeringen står fast vid denna politik. Det är därför ett rimligt mål att nyanlända i normalfallet ska vara i arbete eller utbildning i etableringsinsatser i . Jag är medveten om att det är en mycket stor utmaning, särskilt mot bakgrund av hur flyktingsituationen har förändrats. Under förutsättning att individerna inte har några hinder för att träda in på arbetsmarknaden är det dock svårt att ha någon annan ambition. Det är viktigt att det finns starka incitament att välja arbete , men är det viktigt att ersättningssystemet uppfattas som legitimt. Det är därför regeringens bedömning att det inte är rimligt att full etableringsersättning lämnas som den enskilde har förvärvsinkomster inom etableringsplanen. Därtill kan tilläggas att nyanlända fortfarande har möjlighet att arbeta vid sidan om sin etableringsplan utan att det inverkar på etableringsersättningens storlek. Avslutningsvis vill jag tillägga att regeringen är inställd på att det kommer att krävas ytterligare insatser för att skapa ett hållbart system för mottagande och mer effektiva insatser för snabb etablering på arbetsmarknaden. 6 (M): Min fråga till arbetsmarknadsministern gällde just denna jobbstimulans, som det heter, i etableringsersättningen. Man kan alltså när man går vidare till arbete få behålla en del av sin etableringsersättning så att marginaleffekterna till att gå till arbete inte blir så höga. Detta har tidigare pekat på, när vi hade ett system där folk inte hade etableringsersättning utan i stället socialbidrag. Man pekade då på det otroligt destruktiva i att ha höga marginaleffekter för de lägsta inkomsterna. Den genomsnittliga familjen i försörjningsstöd hade då 105 procents marginaleffekter. Mitt parti har ofta haft fokus på den övre delen av skalan när det gäller marginaleffekter, när vi har tittat på värnskatt och så vidare. Men det är lika viktigt att titta på den lägre delen av skalan, nämligen vilka marginaleffekter det handlar om där. Flitskatt, kallas det i , till exempel. Vilka effekter får detta på människor? Det finns ganska mycket forskning som visar att lägre marginaleffekter i lägre inkomster leder till mer flit och större ansträngningar till att hamna i arbete. Jag misstror inte regeringens ambitioner. Men just nu diskuterar vi här metodiken, och det finns ingenting i svaret från ministern där man går in på den. Just , med det förslag regeringen har lagt fram, ökar marginaleffekterna markant för nyanlända när det gäller att hamna i arbete. Något som vi kan ha med oss och som är viktigt att titta på är det som ibland kallas för Simpsoneffekten, nämligen att kompositionen av gruppen nyanlända har förändrats . Om vi tittar på hur många som hamnar i arbete jämfört med , till exempel, är det inte jättestora skillnader. Däremot har kompositionen av de nyanlända förändrats. Man har lägre utbildningsgrader, det är en högre andel som aldrig har förvärvsarbetat i sitt liv och så vidare. Det leder de facto till att de reformer vi har gjort har haft en positiv effekt. Däremot har sammansättningen av de nyanlända som sagt förändrats. Det är ganska tråkigt att man då bara tittar på aggregerade nivåer och sedan säger: Det här funkar inte, så vi tar bort det. Man måste även titta på de grupper som rimligtvis står nära arbetsmarknaden och där det är incitament som spelar stor roll till att till exempel ta det där deltidsjobbet eller det där timjobbet. Då måste det löna sig. Det måste löna sig att ta det där jobbet. Alla går inte från noll till en heltidsanställning med en heltidslön, utan vissa går från etableringsplan, några timmars arbete och så vidare. Om man då blir avskuren från sin etableringsersättning när man håller på att etablera sig skapas negativa inlåsningseffekter. Det är här regeringen tyvärr inte har något svar. Jag skulle jättegärna vilja ha ett svar från arbetsmarknadsministern. Vad tänker man åtgärda, helt enkelt, för att vi inte ska få dessa inlåsningseffekter och för att marginaleffekterna inte ska sticka upp? Jag tror att vi båda har ett intresse av att de inte är för höga. 7 (M): Enkla jobb – det behövs enkla jobb för att alla de människor som har kommit till ska få en chans att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Under valrörelsen, herr talman, lovade den nuvarande regeringen – den dåvarande socialdemokratiska oppositionen – att de skulle lägga fram en politik som skulle leda till lägsta arbetslöshet. Det har regeringen nu backat från. Arbetsmarknadsministern sa att alla nyanlända skulle ha jobb . Det har hon nu backat från och luckrat upp till att alla ska ha utbildning och sysselsättning . Det intressanta är att Socialdemokraterna aldrig talar om hur de ska få fler i jobb. Om de talar om vilka konkreta lösningar det gäller handlar det bara om arbetsmarknadspolitik, om bidrag och om subventioner – detta trots att vi vid upprepade tillfällen här i kammaren har fått arbetsmarknadsministern att erkänna att bidrag, subventioner och genomförande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skapar nya jobb. I stället lägger Socialdemokraterna fram en budget som innebär kraftfulla skattehöjningar på jobb och företagande som bara till en fjärdedel går till välfärdens kärna. I övrigt handlar de om att kraftigt bygga ut bidragssystemen och att subventionera byggbolag och arbetsmarknadspolitik som leder till att människor i mindre utsträckning får arbete. Mina föräldrar hade en granne som heter . Han flydde tidigare från . Han var doktorand i fysik, och när han kom till fick han jobb som vaktmästare på . , när han pensionerade sig, gjorde han det som chefsprofessor – professor med den högsta titeln inom sin sektion. Det är just så integrationen måste fungera. Människor som kommer hit och som saknar kunskap i det svenska språket och som har en lång och tuff uppförsbacke när det gäller att slå sig in i det svenska samhället måste få en chans att komma in – ett första-steg-in-jobb. Detta gäller speciellt eftersom det numera inte handlar om människor som flyr från länder där man har samma eller snarlika typer av utbildningssystem som . Många saknar utbildning på ett sätt som gemene man och arbetstagare har i . Då måste vi ha fler enkla jobb. Det finns bara ett sätt att få fler enkla jobb, för har minst antal enkla jobb i västvärlden. Det är att det blir billigare att köpa de här tjänsterna. Problemet är att om man gör matten och tänker sig att ingångslönen, den lägsta lönen, för att utföra ett enkelt arbete ligger på och om man sedan lägger på arbetsgivaravgifter och krav på tjänstepension, på semesterersättning och på moms kommer man upp till en siffra som landar på . Det innebär att en vanlig normalinkomsttagare måste jobba mellan två och för att ha råd att anlita en person för att utföra enkla arbeten . Detta innebär att den typen av jobb inte finns, och det är därför har det minsta antalet enkla jobb i hela västvärlden. Det regeringen gör då är att höja skatterna, strama åt och höja bidragen. Det leder i helt fel riktning. 8 (S): Jag måste ställa några frågor till interpellanterna, för jag förstår inte deras resonemang. Med all respekt för den nationalekonomi som talade om – kan du beskriva på vilket sätt det inte lönar sig att arbeta? Av det resonemang du förde framgick det att det inte lönar sig att arbeta, vilket jag uppfattar att det gör. Till måste jag också ställa en fråga. Tycker du att de som har de här jobben som du beskriver, med en lön på , tjänar för mycket? Det är egentligen det du säger. I annat fall måste man alltså subventionera för att människor ska kunna köpa de här tjänsterna. Vi kan ju köpa tjänster och varor lite överallt. Vi kan gå till en frisör, ett tvätteri eller en affär, och så köper vi varorna eller tjänsterna som vi vill ha. Det säger är att människor egentligen inte är beredda att betala den här lönen. Då är frågan om tycker att vi ska subventionera de här människorna som inte är beredda att betala lönerna. Vi har ju haft ett sådant system med mycket låga löner. Men det innebär att de inte har råd att efterfråga någonting själva. Är det alltså löneläget som är för högt, ? 9 Arbetsmarknadsminister (S): Jag förstår faktiskt inte riktigt resonemanget, . Frågan handlade ju om vilken ambition man ska ha när det gäller nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i utbildning. tar det orimligt för personer att etablera sig och komma in i jobb och utbildning. Då är frågan om man tycker att det är bra att det tar , eller om man bör ändra ambitionen. Jag har en hög ambition. Jag tycker att det i normalfallet är rimligt att den tvååriga etableringsperiod som vi har avsatt ska räcka för att komma i arbete eller utbildning, och det är vad jag arbetar efter. Det var det frågan handlade om, och den har jag svarat på. tar upp en viktig fråga, och jag ska ta lite tid till att svara på den ordentligt. Det är viktigt att det finns incitament att gå från andra typer av ersättning till arbete, och jag vill poängtera att det inte är tal om att någon ska stängas av från en etableringsersättning. Så kommer det inte att se ut. Det kommer också att vara stor skillnad mot det förhållande som råder när det gäller försörjningsstöden där de pengar man tjänar räknas av krona för krona. I det förslag som läggs, och som är samma som fast det gäller , räknas det av av det man tjänar när man arbetar till full lön inom ramen för etableringsuppdraget, det vill säga man har fått hjälp av Arbetsförmedlingen och tillsammans utarbetat en plan. Jobbar man utanför etableringsplanen behåller man allting; det påverkar inte. Jag menar att det är ett starkt incitament för individen att gå ut i arbete. Varför är det också viktigt för mig att säga att jag inte tycker att man ska ha dubbel ersättning? Jag har precis gått till arbetsmarknadens parter och bett dem: Hjälp mig så att nyanlända snabbt kommer in i yrken där vi har efterfrågan på arbetskraft! När vi har efterfrågan på arbetskraft och någon kommer hit och kan det jobbet är det rimligt att personen får lön, tycker jag. Jag ska kunna ställa krav på arbetsgivaren och säga: Får du en fullgod kock som ska arbeta i ditt kök är det rimligt att du betalar avtalsenlig lön. Om personen behåller full etableringsersättning blir det lite skevt gentemot de andra kockarna och gentemot arbetsgivaren som kanske tycker: Varför ska jag betala full lön till någon som redan har full ersättning i ett annat system? Därför tycker jag att det här är viktigt. Vill jag få in människor snabbare i arbete som ger lön är det också rimligt att det finns en avräkning om det sker inom ramen för etableringsplanen. Avräkningen är inte 1:1, utan den är väsentligt mycket mindre än vad man normalt tjänar med kollektivavtalsenlig lön. Om man däremot tar ett påhugg med timanställning eller jobbar extra utanför ramen för den etableringsplan som man gör upp tillsammans med Arbetsförmedlingen påverkas inte den inkomsten. 10 (M): Jag börjar med att svara . Du kan lyssna på din arbetsmarknadsminister, för hon förklarade just marginaleffekterna ganska effektivt. Tittar man till exempel på försörjningsstödssidan, som jag tror att vi båda håller med om att det är bra om nyanlända inte hamnar i, har vi marginaleffekter på . Jobbar du och drar in kommer ditt socialbidrag att minska med . För ditt hushåll spelar det alltså ingen roll att du har varit ute och slitit och jobbat. Så funkar socialbidraget, och det är det som kallas för marginaleffekter. Med det förslaget som regeringen har lagt fram förklaras i en del att det handlar om att det blir lite orättvist att en viss kock drar in mer pengar än de andra för att den kocken har kvar en ersättning. Jag vill minnas att Socialdemokraterna har samma förslag på försörjningsstödssidan, nämligen att man har en jobbstimulansmodell där också. Det var faktiskt ni som föreslog från första början att det ska finnas en jobbstimulans. Där blir det samma situation, nämligen att går någon från långvarigt försörjningsstöd och börjar jobba som till exempel kock får han eller hon behålla av försörjningsstödet. Då kommer alltså samma situation att uppstå, eftersom den kocken drar in mer pengar än de andra. Detsamma vet vi gäller vid olika skattesystem. har ju regeringen gett sig på det, men det har varit perioder då arbetande äldre fått lägre skatt än yngre. En 67-åring som jobbade på ett företag fick ut mer i lön efter skatt än vad till exempel en 50-åring fick. Det blev ju inte alltför stora konflikter, hoppas jag, på svenska arbetsplatser av det. Man ska nog alltså inte överdriva detta. Däremot är det bra att regeringen har tänkt på marginaleffekterna, nämligen att man har en avskrivning, och då blir det en marginaleffekt på . Men om marginaleffekter är av ondo, är det inte så låga marginaleffekter som möjligt som är det eftersträvansvärda? Det är ju inte jättemycket dyrare. Det finns någon myt där ute att det som kostar med nyanlända är deras bidragsnivåer. Vi som spanar igenom en budget vet att det som kostar med nyanlända är att de inte är i arbete, för då är de inte med och finansierar skatteintäkter till välfärden, och det är välfärden som är det kostsamma och inte bidragssystemen i sig. Därför blir det här ett ganska lätt val. Om vi ska se till att någon ska hamna i arbete är en mindre sänkt bidragsnivå att föredra framför att personen inte är i arbete alls. Om regeringen har slagit in på vägen att ha incitament och att marginaleffekter spelar roll är den rimliga frågan varför man inte vill att marginaleffekterna ska vara ännu lägre. Med ert förslag ökar marginaleffekterna. Ni känner att ni har gjort en god avvägning i hur höga de ska vara, men man kan inte förneka att de ökar. Är det inte bättre med lägre marginaleffekter i stället för högre om de nu är ett problem? 11 (M): Det finns nog ingen som inte tycker att det är beklämmande, tragiskt och en stor samhällsutmaning att det i genomsnitt tar för nyanlända flyktingar som får uppehållstillstånd att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Att få den stora mängd människor som har kommit hit till och fått asyl in i arbete är en av de stora utmaningarna som står inför eller kanske till och med decennierna. Arbetsmarknadsministern tycker att det är rimligt att man kommer i arbete efter att ha varit här . Det finns nog ingen som inte tycker det. Jag tror att de flesta nog tycker att det vore bra om man kunde komma i jobb direkt. Problemet är att det inte är realistiskt. tar det i genomsnitt. Oavsett om jag tycker att vårt mål borde vara eller och arbetsmarknadsministern har sitt mål måste man titta på vad som är realistiskt. är det inte realistiskt – och kommer vi till kärnan – därför att det inte finns några enkla jobb i . Det finns inget första steg in för de människor som kommer hit och inte kan språket och som på olika sätt har en tuffare utmaning när det gäller att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden än vad jag och arbetsmarknadsministern har. Anledningen till att det inte finns några enkla jobb i är att det är för dyrt. Det kostar för mycket att köpa de enkla tjänsterna. försökte vara lustig och fråga mig om jag tycker att de som utför de enkla jobben tjänar för lite. Nej, det var inte min poäng. Min poäng var att skatterna är för höga. Om lägstalönen är måste kunden som anlitar personen som utför det enkla jobbet betala i runda slängar .