prot · H30922 · 2015-11-05 00:00:00 — Talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i svenska delegation. Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:83 Interpellation 2015/16:83 lägsta arbetslöshet 2020 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef Interpellation 2015/16:104 Interpellation 2015/16:104 Levande skogar av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:116 Interpellation 2015/16:116 Skydd av vatten av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:127 Interpellation 2015/16:127 Fusk och utnyttjande i åkeribranschen av (V) Interpellationen har överlämnats till statsrådet och kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:5 och 10 till finansutskottet 2015/16:34 till utrikesutskottet § 4 Svar på interpellation 2015/16:84 om lagstiftning och regelverk för den ökade drönartrafiken i luftrummet 1 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att uppdra till Transportstyrelsen att se över reglerna för separation i luftrummet för att möjliggöra för drönare och annan flygtrafik att samsas i luften på bättre villkor och om jag avser att uppdra till Transportstyrelsen att se över utformningen av de kontrollzoner som finns runt våra flygplatser så att endast det luftrum som måste kontrolleras omfattas av zonerna. har också frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra svensk lagstiftning och regelverk innan de internationella överenskommelserna finns på plats så att kan bli ett föregångsland i drönarfrågan. Låt mig börja med att konstatera att tidigt var ute och har föreskrifter som reglerar bland annat konstruktion och verksamhet med obemannade luftfartyg under . Dessutom är luftfartslagen tillämplig på alla slags luftfartyg, även så kallade drönare. Men jag kan också konstatera att den tekniska utvecklingen, tillsammans med den ökade användningen av drönare och de incidenter i närheten av flygplatser som ger exempel på, gör att det finns anledning att se över regelverken. Att vi dessutom har olika nationella regler inom EU är inte önskvärt ur vare sig brukar- eller tillverkarperspektiv. Jag ser därför positivt på förslag från om EU-gemensamma regler för drönare både över och under som väntas . Både regeringen och berörda svenska myndigheter deltar aktivt i de diskussioner som pågår om reglering av drönare på EU-nivå och internationell nivå. Jag har vid tidigare tillfällen redogjort för detta i . Sedan den senaste interpellationsdebatten har utifrån dialog med berörda departement och myndigheter besvarat ett samråd om kommande EU-reglering. Många av de aspekter som nämner, till exempel flygning i närheten av flygplatser och hur drönare ska kunna samsas i luftrummet med traditionell luftfart, togs upp i samrådet och kommer därmed sannolikt att behandlas i den kommande EU-regleringen. frågar om jag avser att ge något uppdrag till Transportstyrelsen . Just med tanke på att många viktiga aspekter av regelverken kring drönare föreslås regleras på EU-nivå är jag inte övertygad om att det är önskvärt att göra större nationella förändringar innan vi har sett de förslag som lägger fram i närtid. I Transportstyrelsens strategi för sitt drönararbete ingår också att se över det svenska regelverket. Jag vill därför inte föregå den analysen. Regeringen och berörda myndigheter följer dock utvecklingen noga. Generellt är det viktigt att vi har regelverk som stöder den tekniska utvecklingen och de nya användningsområden och affärsmöjligheter som tekniken innebär. Just i fråga om drönare är det viktigt att särskilt beakta frågor om integritet, säkerhet och användningen av luftrummet. 2 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Frågan om drönare eller obemannade luftfartyg i luftrummet blir som bekant mer och mer aktuell – det har statsrådet redogjort för föredömligt. Jag har tidigare markerat gentemot både statsrådet och andra att jag tycker att det är viktigt att är ett land som ligger i framkant vad gäller att ha en modern reglering av den här formen av trafik. Vi ser oanade möjligheter men också möjligen oanade risker som vi kommer att behöva hantera på det ena eller det andra sättet. Därför är det viktigt att vi ligger i framkant. I statsrådets svar upplever jag fortfarande att man tillmäter det arbete som sker i EU stor vikt, vilket är rätt och riktigt, men vi som nation bör kunna gå före, framför allt i de delar där EU förmodligen inte kommer att i detalj beröra hur det kommer att se ut. Man kan vara i framkant utan att behöva krångla till saker i onödan. Jag vill ta ett sådant exempel. Det kommer nog att ta ett par innan de internationella överenskommelserna är på plats och kan börja tillämpas. riskerar vi inte bara stopp utan även olyckor. Kan vi då göra saker lokalt – till exempel titta på utformningen av kontrollzonerna runt våra flygplatser för att undvika onödiga stopp – tror jag att det är något som vi som nation bör göra för att ligga i framkant. är det mycket upp till den enskilda flygplatsen att finansiera en sådan utformning av sin kontrollzon. Det tror jag möjligen hämmar utvecklingen på området, och det är därför jag ställer frågan till statsrådet. Man kan också se på möjligheten att ha tredimensionellt utformade kontrollzoner. Man behöver inte i alla delar av ett kontrollerat luftrum kontrollera luften hela vägen ned till marken, utan det kan finnas utrymmen där man bara behöver kontrollera på en viss höjd och uppåt. På det viset skulle man kunna undvika onödiga stopp som inte innebär någon risk för annan flygtrafik. För att ge ett exempel: Vi börjar nu närma oss jul. Om en ung eller äldre person skaffar sig eller får i julklapp en drönare i liten storlek – inte många centimeter och inte många gram – och flyger den över trädtopparna i söder om , då måste man stoppa inflygningen på om detta uppmärksammas och kommer till flygledningens kännedom, om det är då har öppet. Det finns ingen risk för att det ska flyga några stora passagerarplan mellan trädtopparna i , men regelverket säger fortfarande att man ska stänga flygplatsen tills polisen är på plats och har kunnat konstatera att det är en risk. Räckvidden på den här drönaren kanske är . Regelverket är väldigt kantigt. Det finns också regler om att man kan skapa enskilda enheter inom kontrollzoner där man har väldigt stora säkerhetsområden runt sådana områden där man inom en kontrollzon kan tillåta viss trafik med den här formen av luftfarkoster. Att säkerhetsområdena runt omkring och ovanför ska behöva vara så väl tilltagna är något som såväl jag som ifrågasätter. Jag vill återigen fråga statsrådet: vi verkligen inte göra någonting innan EU säger något? 3 Statsrådet (S): Jag tror inte att jag i mitt svar till sa att vi inte kan göra någonting. Men jag tror att det är klokt att avvakta tills de besked som ska komma från kommer . Det är med andra ord inte så vanvettigt kvar att vänta. Då får vi också en fingervisning om vilka delar av regelsystemet som sannolikt kommer av omfattas av en EU-reglering. Jag tror att det vore oerhört olyckligt om parallellt med att arbetet pågår inom EU på eget bevåg tar fram helt egna regelverk utan att vi har en gemensam syn inom EU. Det gäller, som jag nämnde i mitt svar, både ur ett brukarperspektiv – det är en fördel att samma regler gäller i alla EU-länder – och även ur ett tillverkarperspektiv, eftersom en del av regelverket naturligtvis kommer att handla om hur de här farkosterna ska vara utformade enligt en standard för hela EU. Parallellt med att det här arbetet pågår har Transportstyrelsen i uppdrag att titta över den nationella lagstiftningen. Men att man väntar in EU:s besked innan man går fram med några skarpa förslag tycker jag är fullständigt rimligt och en klok avvägning. En av de delar som berörs i de diskussioner som har varit om EU-reglering är just olika höjder. Man pratar om och att se över hur kontrollzonerna kring flygplatser ska justeras för att möjliggöra en fortfarande säker situation men möjligen mer pragmatisk hållning när det gäller att tillåta drönare. Ett annat bekymmer som jag tror att man kommer att bli mer varse med tiden – då vi får allt större drönare som framförs utanför sikten för den som framför farkosten – gäller att kunna identifiera och koppla drönare till en ägare eller en ansvarig. Detta är också frågor som berörs inom det arbete som pågår inom EU. Sammantaget pågår alltså ett arbete i där Transportstyrelsen har ett uppdrag att se över de nationella regelverken. Men jag tror att det vore olyckligt att gå före i ett skede där vi inom ungefär en månad eller två kommer att få en fingervisning från EU. Det finns nämligen inte någon anledning för oss att hålla på och ändra våra regler fram och tillbaka. Det skulle möjligen bara göra situationen förvirrad i stället för klargörande. Det som vi behöver är ett regelverk som är tydligt, klart och lätt att förstå för dem som ska använda drönare. 4 (M): Jag tackar statsrådet för detta. Vi gör framsteg . Jag tolkar statsrådets svar i det senaste anförandet som att man, efter att det har kommit en fingervisning från , är villig att ta de nödvändiga steg som krävs för att ska vara en nation i framkant vad gäller hur vi tillgodoser både säkerheten och möjligheten att framföra denna form av luftfartyg. I detta läge får vi nog se till att följa upp vad som möjligtvis skulle behövas ytterligare. Utifrån det svar som statsrådet gav i sitt senaste anförande förväntar jag mig att hon också är villig att gå hela vägen och fatta de beslut som krävs samt tillsätta de utredningar och formera de uppdrag som krävs för det. Min fråga är då: Vad har statsrådets position varit i de europeiska samtalen om till exempel flygkontrollszoner runt våra flygplatser? Har statsrådet drivit att det ska kontrolleras av EU? Eller är det någonting som ska fortsätta att kontrolleras i det format som sker, där den egna flygplatsen har ganska mycket ansvar för arbetet? 5 Statsrådet (S): Jag har inte varit särskilt aktiv när det gäller den frågan. Det tror jag är en fråga som bäst hanteras, precis som flera av dessa frågor som till sin karaktär är ganska tekniska och där det finns många olika aspekter att ta hänsyn till, av den myndighet som vi har – Transportstyrelsen – som svarar för mycket av framtagande av detaljerade regelverk kring till exempel luftfartyg och luftfart. Jag känner mig helt trygg med att den kompetens som krävs i dessa frågor finns inom denna myndighet som också har ett pågående uppdrag, både att vara aktiv i EU-sammanhang och att bland annat framföra att det är viktigt att de regler som vi har på detta område inte försvårar eller hämmar en teknisk utveckling utan ska finnas också som ett stöd. Detta är nämligen i första hand en möjlighet till affärer och till smartare sätt att till exempel transportera varor eller att göra andra aktiviteter i luften. Detta innebär naturligtvis att de regler som vi ska ha inte ska vara extremt teknikberoende. Målet är att vi ska ha en säker luftfart och att det ska finnas möjlighet för dessa farkoster att röra sig på ett sätt som inte hindrar annan trafik och som sammantaget gör att vi får en positiv utveckling. Detta arbete pågår i Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har även ett uppdrag från regeringen att se över nationell lagstiftning. Om det kommer att bli aktuellt att fatta beslut om ny nationell lagstiftning eller förändring av regelverk redan innan ikraftträdandet i EU beror lite grann på hur klara besked som vi får . Mitt tidigare svar ska därför inte förstås som ett löfte om att vi kommer att gå före bara vi får en fingervisning från EU. Men det kan vara så att de besked som vi får gör att vi ser att man här ganska riskfritt skulle kunna fatta beslut redan innan de nya reglerna formellt träder i kraft inom hela EU. Men, som sagt, det beror på vad vi får se . Jag tror att det är viktigt att det finns en så gemensam lagstiftning och så gemensamma regelverk som möjligt inom hela EU-området för detta område just för att säkerställa att både leverantörer och brukare vet vad det är som gäller. Men Transportstyrelsen har detta högt på agendan och deltar på ett mycket aktivt och bra sätt, skulle jag vilja säga, i de diskussioner som pågår i EU. 6 (M): Jag noterar att statsrådet, när det gäller frågan om vilka ingångsvärden som har haft i dessa diskussioner på EU-nivå, hänvisar till Transportstyrelsen. Jag förväntar mig ändå att statsrådet när hon kommer till kammaren ska kunna redogöra för vilken hållning har i frågor som förhandlas i EU. Hon kanske behöver lite mer tid och får återkomma med ett mer fullödigt svar. Jag har full respekt för det. Då får jag interpellera statsrådet igen. Men jag blir väldigt nyfiken, och faktiskt också lite bekymrad, om statsrådet bara hänvisar till Transportstyrelsen beträffande denna fråga. Transportstyrelsen har mycket sakkompetens, vilket är mycket bra. Men det borde rimligtvis finnas någon form av politiska ambitioner för vilka frågor vi väljer att driva respektive inte driva inom ramen för EU-samarbetet. Jag kan också känna att det är rimligt att statsrådet kan redogöra för ståndpunkt när frågar. 7 Statsrådet (S): Ja, , jag kan redogöra för de politiska ställningstaganden som gör i EU på de områden som jag har ansvar för. Men den fråga som du ställer, och som rör om det är den enskilda flygplatsen eller om det är EU-regler som ska avgöra hur en kontrollzon kring en flygplats ser ut, har inte varit en stor politisk fråga där vi har en mycket stark politisk uppfattning. Det är Transportstyrelsen som ska diskutera denna fråga. Om det skulle bli en politisk fråga av detta kommer vi naturligtvis att ta ställning till den. Men har vi inte bedömt att det finns ett starkt politiskt intresse av vare sig det ena eller det andra. Om har en annan uppfattning är det naturligtvis helt okej att ha det. Men regeringen har inte gjort bedömningen att det finns ett starkt politiskt intresse av att driva vare sig den ena eller den andra linjen i denna fråga. Däremot är det viktigt att vi får klarhet i vilka regler som ska gälla. Men det finns inget starkt politiskt intresse av att det är den enskilda flygplatsen som ska avgöra detta eller att det är på EU-nivå som detta ska regleras. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellationerna 2015/16:85 och 94 om Tvärförbindelse 8 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att Tvärförbindelse får full finansiering och en byggstart , om jag haft samtal med mina regeringskollegor i syfte att säkerställa en problemfri hantering av projektet i samt om jag gör bedömningen att regeringen kommer att vara enig kring genomförandet av projektet . Vidare har frågat klimat- och miljöministern om hon gör bedömningen att projektet kommer att ha negativ eller positiv påverkan på klimatet och miljön, vad hon avser att vidta för åtgärder för att stoppa projektet mot bakgrund av hennes motstånd gentemot andra vägprojekt med liknande syfte samt om hon vidtagit eller avser att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa att projektet stoppas i mot bakgrund av de eventuella negativa konsekvenserna för klimat och miljö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på även den interpellationen. Jag har valt att besvara dem i ett sammanhang. Jag vill först påminna om att en utbyggnad av Södertörnsleden fanns med redan i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet 2010–2021. En arbetsplan togs fram och fastställdes genom beslut av . Beslutet överklagades till den förra regeringen som upphävde planen mot bakgrund av att väghållningsmyndigheten återkallat sin ansökan. Regeringen beslutade att Tvärförbindelse får förberedas för byggstart –2020 utifrån underlag. Infrastrukturprojekt är långsiktiga projekt där många hänsyn måste tas. kan därför inte få något annat svar än det som lämnades till honom i kammaren så sent som , att projektet är i en relativt tidig fas i planeringsprocessen där sträckning och utformning inte är prövade. Projekt bedöms vid en sedvanlig prövning utifrån de transportpolitiska målen vid framtagande av nationell transportslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet. I ett sådant läge är det inte aktuellt för regeringen att göra några andra ekonomiska ställningstaganden utöver den uppföljning som omfattas av den ekonomiska planeringsprocessen för transportinfrastruktur. Vad gäller projektets påverkan på klimatet och miljön har i efter prövning beslutat att det kommer att innebära en betydande miljöpåverkan. Detta i sin tur leder till att i sin projektering ska ta fram en miljökonsekvensbeskrivning. Miljökonsekvensbeskrivningen kommer sedan att ligga till grund för bedömning av vilken påverkan projektet medför. är det viktigt att arbete får fortlöpa på ett korrekt sätt. I detta arbete är inte regeringen aktivt delaktig. 9 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag valde att dela upp detta i två interpellationer, och anledningen torde vara uppenbar. Jag ställde en interpellation till statsrådet med ansvar för infrastruktur och en till klimat- och miljöministern. Det är känt att man bland regeringspartierna har haft lite olika synsätt på hur man ska prioritera infrastrukturprojekt, och det är i huvudsak detta jag vill belysa med mina två interpellationer. Socialdemokraterna har sedan långt tillbaka i tiden varit för till exempel projektet , och har fajtats med näbbar och klor för att så gott det går få stopp på samma projekt. Vi ser samma sak när det gäller Förbifart , och vi ser samma sak när det gäller en östlig förbindelse för att fullborda den ringled runt vi så väl behöver. Det gäller även en rad andra projekt där man kör på gummihjul i stället för stålhjul. valde klimat- och miljöminister att inte svara på den interpellation jag ställde till henne utan lämnade över den till för svar. Det gjorde det möjligen lite enklare att samordna svaren i , kan jag föreställa mig, men statsrådet lämnar fortfarande en del frågor – till och med i den interpellation jag ställde till henne – obesvarade. Har hon haft samtal med sina kollegor för att säkerställa att situationer som till exempel den som uppstod kring Förbifart , där man var tvungen att frysa projektet för att tillåta och ytterligare några en tankepaus, inte behöver upprepas kring andra projekt? Det gäller till exempel Tvärförbindelse . Kan hon se mig i ögonen och hävda att det kommer att bli en enkel segling genom för i huvudsak det här projektet men också många andra viktiga vägprojekt? Kommer regeringen att, när den kommer fram till beslut, vara enig om det här? 10 Statsrådet (S): Vad syftet var med att ställa de två interpellationerna till olika statsråd tror jag inte att hade behövt redogöra för här i kammaren. Det tror jag blev alldeles uppenbart när de kom. Det är inte så att inte vill svara på en interpellation, utan det handlar om att vi har en arbetsordning inom regeringen där frågor som berör infrastruktur och transport hamnar på mitt bord. På samma sätt hade det varit om eller någon annan hade ställt en fråga till mig om något som hamnar på Miljö- och . Då hade det hamnat på någon annans bord. Det är kanske inte vare sig konstigt eller anmärkningsvärt. Jag tror att egentligen vet det, men man kan också påminna om att alla beslut som fattas av regeringen är gemensamberedda och fattas gemensamt av regeringen som helhet. Det fungerar alltså inte så i regeringen i att man kan anmäla avvikande uppfattning eller att vi voterar om besluten, utan alla beslut som fattas av regeringen fattas gemensamt. De beslut som fattas har alla berörda departement haft möjlighet att titta på och ställa sig bakom, och det gäller även det beslut som handlar om vilka projekt som får förberedas för byggstart. Där ingår just objektet som en del i det regeringen fattade beslut om . Huruvida det i sin tur innebär att projektet kommer att segla lätt är svårt att säga eftersom det befinner sig i ett väldigt tidigt planeringsskede. Skulle det visa sig att objektet inte går att färdigställa inom de ekonomiska ramar som finns eller att miljökonsekvenserna av ett färdigställande skulle bli alldeles orimliga får man naturligtvis ta ställning till det när det uppdagas. Det som händer nu är att har fått regeringens uppdrag – hela regeringens uppdrag, kanske jag ska förtydliga – att förbereda projektet för byggstart. Det är det gör. Vad sedan kommer fram till vad gäller dragning, miljökonsekvensanalyser och annat är lite tidigt att säga. De svaren får alltså vänta på tills har kommit lite längre i sin process. 11 (M): Det är just formerna för gemensamberedning och kollektiva beslut i regeringen som utgör något av ett orosmoment här, med tanke på vilka statsrådets parti har bestämt sig för att sätta sig i den båten med. Det är inte okänt vad tycker om vägprojekt, och det är just på grund av den gemensamberedning statsrådet hänvisar till som jag med flera är oroliga över huruvida detta och många andra vägprojekt faktiskt kommer att komma till stånd – trots att de kanske behövs och trots att kalkylerna som kommer från kanske är gynnsamma. Det har ju aldrig stoppat en miljöpartist förut när det kommer till vägtrafik. Det är alltså därför detta är en intressant fråga. Det är därför statsrådet, om hon nu vill tänka lite grann runt hörn, borde försöka kratta manegen för att se till att detta går så smärtfritt som möjligt. Det gäller oavsett om det har att göra med Tvärförbindelse eller något annat vägprojekt som är viktigt för den här eller andra regioner i . Statsrådet väljer i stället att inta den strikt formella hållningen, och det får jag väl ha respekt för. Jag gillar formalia och paragrafer i grunden. Men man får även se verkligheten som den är och tillämpa lite politisk fingerfärdighet om man ska kunna komma framåt. Jag hoppas att statsrådet avhåller sig från politisk fingerfärdighet just för att vi befinner oss i kammaren och i stället tillämpar det mer på andra sidan Strömmen, men de svar jag hör här ger knappast några upplyftande besked kring huruvida man faktiskt kommer att kämpa för att få igenom de infrastrukturprojekt som den här och många andra regioner i behöver. 12 Statsrådet (S): Jag vill återigen påminna om att regeringen – hela regeringen – har fattat ett beslut om att Tvärförbindelse får förberedas för byggstart. Det uppdraget har gått till . Så långt som projektet kan hanteras politiskt just nu har det alltså hanterats. Sedan är det uppgift att ta fram de underlag som krävs och se till att man får en dragning av projektet som är rimlig ur en massa olika perspektiv. Det finns en del andra i världen som oroar sig för andra saker än gemensamberedningen i regeringen. Själv oroar jag mig till exempel för den miljöförstöring vi gemensamt ägnar oss åt om dagarna vare sig vi vill eller inte och vare sig vi är medvetna om det eller inte. Jag oroar mig för att mina barnbarn inte ska kunna leva goda och drägliga liv på den här planeten. Jag oroar mig för att vi får enorma problem både med luftkvalitet och med trängsel och trafiksäkerhet i våra stora städer om vi inte anstränger oss precis allt vi kan för att ställa om våra transportsystem till mer hållbara system. Det handlar om system där vi färdas mer kollektivt och på cykel samt promenerar mer och där vi utvecklar framtidens smartare kollektivtrafik. Det oroar mig. Jag oroar mig inte så mycket för gemensamberedningen i regeringen.