prot · H20998 · 2015-05-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 26 till 27 i från 28 till 29 i socialförsäkringsutskottet från 24 till 25 i socialutskottet från 26 till 27 i kulturutskottet från 27 till 28 i utbildningsutskottet från 27 till 28 i miljö- och jordbruksutskottet Kammaren biföll valberedningens förslag. § 3 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter i vissa utskott företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:566 Interpellation 2014/15:566 En ohållbar bostadssituation av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Anmälan om återkallelse av framställning vice talmannen meddelade att riksdagsstyrelsen genom skrivelse 2014/15:RS6 återkallat framst. 2014/15:RS1 Vissa frågor om riksdagsledamöternas ersättningar. Skrivelsen lades till handlingarna. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:3085 och 3089 till finansutskottet 2014/15:3087, 3088 och 3090–3092 till finansutskottet § 7 Svar på interpellation 2014/15:411 om övergångsregler för 1 Finansminister (S): har frågat mig varför jag vill försämra RUT-avdraget trots att det är självfinansierande samt huruvida en begränsning av RUT-avdraget kommer att kompletteras med vissa övergångsregler. Regeringen vill behålla RUT-avdraget men förändra det så att det riktas mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov. De föreslagna förändringarna kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som gör RUT-avdrag. Vidare vill regeringen slopa skattereduktionen för hjälp med läxor och annat skolarbete. Skattepengar till läxhjälp bör fördelas efter elevernas behov, inte efter föräldrarnas betalningsförmåga. Skolan ska vara sammanhållen och likvärdig. Vad gäller övergångsbestämmelser kräver begränsningar av RUT-avdraget någon form av övergångsbestämmelser oavsett tidpunkten för ikraftträdande. 2 (M): RUT-avdraget är en populär reform som har stöttat många människor tillbaka in i arbete. RUT-avdraget är också speciellt, nästan unikt, på så sätt att det är just självfinansierande. Självfinansierande betyder att det å ena sidan utgår ett stöd, en rabatt, för att anlita den typen av tjänster, men intäkterna till staten blir å andra sidan enligt professionella bedömare åtminstone lika stora eller till och med lite större än de subventioner som delas ut. RUT-avdraget skapar också arbetstillfällen på flera sätt. Svarta arbeten blir vita. Det har bekräftats av till exempel undersökningar. Det är också så, herr talman, att vägarna in till jobb blir fler. Särskilt för grupper som har det tufft och utmanande på arbetsmarknaden sänks trösklarna till det som ibland är första jobbet i livet eller andra gånger är första jobbet i . Det gör att människor kan växa i produktivitet och förmåga, komma in i samhället och komma in på arbetsmarknaden. RUT-avdraget bidrar också till ökad jämställdhet i samhället. Tyvärr fortsätter kvinnor i att ta större ansvar än män i hemmet. Det borde förändras. RUT-avdraget hjälper till i den riktningen på så sätt att kvinnor får större möjlighet att göra karriär och arbeta heltid när de kan få avlastning i det som håller dem tillbaka, nämligen hemarbete. RUT-avdraget stöttar alltså att svarta jobb blir vita, vägar in till jobb, ökad jämställdhet och att antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. Det beror på att fler människor kommer in på arbetsmarknaden och att fler människor kan arbeta fler timmar. Det beräknas ge ungefär 20 000 fler jobb. Det är mot bakgrund av detta kanske inte konstigt att RUT-avdraget är en mycket populär reform med ett brett och starkt stöd hos svenska folket. Finansministern säger att regeringen inte vill ta bort RUT-avdraget. Det är förvisso sant. En annan sanning är att socialdemokratin har varit emot införandet av RUT-avdraget och att regeringen nu vill göra kraftiga försämringar av RUT-avdraget. Man kan inte låta bli att undra i ett läge med hög arbetslöshet, med en matt återhämtning i ekonomin och med ett svårt läge i de offentliga finanserna att finansministern och regeringen prioriterar att ge sig på en av de mest jobbskapande reformerna. Det gör att man undrar vilka motiv som ligger bakom den typen av förändringar. I frågan i min interpellation angående förändringar av RUT-avdraget måste man ta in vad säger. De förändringar som har gjorts av RUT-avdraget, finansministern, är av den karaktären att efterlyste förändringarna för att det skulle vara enklare att tillämpa reglerna. Det var svårt med de tidigare reglerna – de regler som regeringen nu vill gå tillbaka till – att få en rättssäker och korrekt tillämpning. Därför tog upp frågan om förändringarna med regeringen och bad om den typen av förändringar. vill finansministern gå tillbaka till det läge som beskrev som om inte rättsosäkert så åtminstone svårt att tillämpa. Vad är de bakomliggande motiven till förändringarna? skapar jobb, bidrar till offentliga finanser, pressar tillbaka svartarbete och är legitimt på så sätt att har efterlyst förändringarna. Det råder hög arbetslöshet. Ändå är detta en jobbskapande åtgärd som finansministern lägger stort krut på att göra sig av med. Det skulle jag vilja ha svar på. 3 Finansminister (S): Jag delar inte åsikt att vi lägger stort krut på att ändra i , utan vi gör små och marginella förändringar. Det är små förändringar i marginalen. Jag vill börja med att tacka för att han konstaterar att är unikt i att det är självfinansierande. när man lyssnar på moderata riksdagsledamöter i interpellationsdebatterna låter det som att alla skatteförändringar är självfinansierande. Det är bra att tycker att detta är unikt. Den del av som är minst självfinansierande är väl just läxhjälp, eftersom det är en mer avancerad tjänst. Den skiljer ut sig från de andra delarna av RUT-avdraget eftersom det inte handlar om enkla arbeten utan om mer kvalificerade uppgifter. Det lät inte riktigt så när man lyssnade på . Då lät det som att hade välkomnat RUT-förändringen vad gäller läxhjälp. borde minnas eftersom han jobbade på att avstyrkte införande av läx-RUT, men har däremot inte motsatt sig ett slopande. ansåg att läx-RUT försvårade gränsdragningsfrågorna, vilket man påtalade i sitt remissvar. Jag vill också påminna om att de förändringar vi gör i är av mycket marginell betydelse. Poängen är att försöka rikta mer mot pensionärer och vanliga barnfamiljer och på så sätt stärka legitimiteten i skattesystemet. Det är svårt att få legitimitet för ett system som i praktiken innebär att man i det närmaste kan ha heltidsanställd hjälp i hemmet och få fullt skatteavdrag för det. 4 (M): Finansministern hävdar att förändringarna är marginella, och finansministern säger väl därmed att det kanske inte spelar så stor roll för många människor att förändringarna görs. Finansministern kanske borde ha den typen av diskussion med dem som berörs. Många ungdomar som arbetar i den typen av jobb blir av med sin försörjning. RUT-avdraget ger legitimitet. Vi vet att legitimiteten för svartarbete kraftigt har sjunkit och att förtroendet för skattesystemet kraftigt har ökat. Vi vet att färre tycker att det är okej att arbeta svart och fler tycker att det är självklart att arbeta vitt. Också människors åsikter om skattesystemet i dess helhet har förändrats kraftigt under alliansregeringen. När finansministern tidigare var ansvarig för frågorna som skattestatssekreterare tyckte illa om skattesystemet. Det halverades under alliansens regeringsperiod, och legitimiteten för skattesystemet ökade. Då växte också skatteintäkterna, och svartarbetet kunde trängas undan. tidigare beräkningar visar om jag minns rätt, herr talman, att en förändring av RUT-avdraget som genomförs nu kostar ungefär 1 000 eller 1 100 arbetstillfällen. Att i ett läge med hög arbetslöshet, då bland annat Arbetsförmedlingen rapporterar att fler människor som står långt från arbetsmarknaden har svårt att komma i jobb, genomföra en förändring som gör att ytterligare 1 000 personer får svårare att få jobb eller blir av med sina arbeten – vad är den ekonomiska logiken bakom det? Finansministern kanske inte har någon ekonomisk logik bakom detta, utan det kanske finns andra skäl som ligger bakom att man vill göra den här typen av förändringar. I så fall är det eftersträvansvärt att redovisa vad de bakomliggande motiven är. Det är svårt för det svenska folket att förstå varför man gör en förändring av en reform som är självfinansierande, skapar arbetstillfällen, är populär, tränger undan svartarbete, underlättar vardagen, bidrar till ökad jämställdhet och inte kostar någonting i statsbudgeten utan enligt de flesta bedömare kanske till och med bidrar något till skatteintäkterna. Varför vill man här göra förändringar? Jag delar finansministerns ambition att vi ska ha likvärdig läxhjälp för alla. Jag arbetade mycket med den frågan när jag själv arbetade med skolpolitik. Vi har sett att läxhjälp växer fram alltmer. Jag välkomnar de i grunden av Alliansen framtagna förslagen om likvärdig läxhjälp för alla. Men det motiverar inte att man går in och ändrar i en reform som ger fler arbetstillfällen, stärker eller åtminstone inte försvagar de offentliga finanserna, är populär, tränger undan svartarbete och ökar jämställdheten. Varför vill man rikta politiken mot detta? Det är någonting som fungerar, som är populärt. Ändå är det här man vill sätta in stöten i politiken. Det blir jag inte klok på. 5 (M): Jag har en liten fråga till finansministern och kanske lite stöd och hjälp i det fortsatta arbetet. Det är inte bara människor som beställer de här RUT-tjänsterna och får hjälp med den delen. Det är också väldigt många människor som jobbar med den delen. Framför allt är det många äldre människor som hjälper andra äldre och på det sättet drygar ut sin ibland kanske mindre pension med att hjälpa dem som behöver hjälp. Det tycker jag är viktigt att man tar med i den här delen. Det är en social bit både för dem som utför de här seniorjobben och för de äldre som får hjälp. Nere i finns det någonting som heter Seniorjobb. Man sysselsätter om uppgiften är helt rätt ca 1 000 äldre människor, som hjälper andra människor med uppgifter i deras hem och utanför. Därför vill jag fråga ministern: det inte tvärtom vi ska göra och utöka den här hjälpen? Dels för att de här pensionärerna som hjälper till kan dryga ut sin pension och på det sättet få ett drägligare liv och få komma ut och fortsätta jobba i den takt de vill, dels för att de äldre som behöver hjälp och kanske vill ha hjälp av äldre människor kan känna samhörigheten och stödet i den hjälpen. Min fråga till ministern är alltså: Vore det inte bättre att vi gav tydliga signaler om att vi tycker att detta är en bra väg framåt och att vi kan tänka oss att titta vidare på detta? Vi tycker att det är bra att våra äldre kan hålla på och jobba längre upp i åldrarna i den takt och med den ork de har, och det är bra att vi kan hjälpa våra äldre människor på detta sätt. Är det inte fel väg att gå att skära ned på detta? Det vore väl bättre att utöka det. 6 Finansminister (S): Jag delar helt ambition att äldre ska ha möjlighet att jobba längre. Jag tror knappast att någon stor andel av de äldre som jobbar med RUT-tjänster kommer att påverkas av det här förslaget. Det kommer att beröra de av medborgarna som skulle slå i det nya taket för RUT-avdraget. Av dem kan ungefär hälften föra över det på sin partner, och de hushåll där båda slår i taket ligger på sådana inkomstnivåer att det inte är orimligt att tro att de kommer att fortsätta köpa RUT-tjänster även efter förändringarna. Det handlar om personer som har en årsinkomst på i genomsnitt . Det kommer alltså att finnas goda möjligheter för äldre att fortsätta arbeta – i den utsträckning de inte jobbar specifikt med poolrengöring eftersom just den tjänsten kommer att utgå. Jag vet inte om det är en stor andel av pensionärerna som jobbar inom som gör det. frågar vad som är motivet till att göra de här förändringarna. Det handlar om legitimiteten i skattesystemet. Jag är övertygad om att det för att det ska finnas en legitimitet i skattesystemet behöver finnas rim och reson i hur mycket RUT-avdrag man kan göra men också i vilka tjänster som ingår i . Det vi försöker göra är förändringar som kan höja legitimiteten för det här systemet. Det finns många poänger med RUT-avdraget. Det är därför regeringen inte har några förslag om att ta bort RUT-avdraget utan föreslår smärre justeringar för att öka legitimiteten i systemet som helhet. 7 (M): Vi hör finansministern tala om legitimiteten i skattesystemet. Det är en öppen fråga hur finansministern tror att legitimiteten i skattesystemet ökar när man ger sig på en reform som skapar 20 000 arbetstillfällen, ökar jämställdheten, pressar tillbaka svartarbete och minskar utanförskapet. Då säger finansministern: ger oss på den reformen för att öka legitimiteten i skattesystemet. Det väcker uppenbarligen frågan hos många: Vad tror finansministern bygger legitimitet i skattesystemet? Om man ser till historiken och de utvärderingar som gör ser man att legitimiteten i skattesystemet ökade kraftigt under alliansregeringen. När finansministern fick sluta som skattestatssekreterare tyckte illa om skattesystemet. vid makten nästan halverades andelen av svenska folket som tycker illa om skattesystemet. Så finansministern har kanske själv låg legitimitet när hon talar om vad som ger legitimitet till skattesystemet. Att tränga undan jobb och att tränga undan reformer som minskar svartarbete, ökar jämställdheten och pressar tillbaka utanförskapet kommer inte att bygga legitimitet i skattesystemet. Legitimitet i skattesystemet byggs på att man känner att man kan göra rätt för sig, att det lönar sig att arbeta och att politiken stöttar och inte lägger hinder när man vill komma in på arbetsmarknaden och bidra till sin egen och sin familjs försörjning och därigenom till våra gemensamma offentliga utgifter till välfärden. 8 (M): Svaret gör ju att det blir ännu märkligare när finansministern säger att detta har väldigt liten ekonomisk påverkan. Är det en rent ideologisk tanke, då? Man ska markera att RUT-tjänster tycker inte den här regeringen är så viktiga. Dem ska man ta bort stöd och hjälp till. Däremot tycker man att vi kan behålla ROT-avdraget ett tag till, även om det också minskas. Vi vet också att det regeringsunderlag som regeringen och finansministern har vill plocka undan RUT-avdragen helt och hållet. Är detta det första steget? Man börjar knapra i ena kanten för att sedan minska dem ytterligare i nästa budgetdiskussion. Om det finns så lite pengar att tjäna på den här delen, då är det väl helt klart helt fel signaler man skickar ut till de äldre som fortfarande håller på och hjälper till ute i samhället, som har passerat pensionsåldern men ändå fortsätter att hjälpa andra äldre med att tvätta, diska, laga mat, städa, ta en kopp kaffe med de äldre och hjälpa till i deras hem och på det sättet drygar ut sin lön. Då är det väl helt fel signal för de småpengarna att säga: Det här börjar vi nu nagga i kanten. Det är väl också helt fel signal att till de företag som är på gång att starta i de här delarna säga: börjar vi skära ned i den delen. Vi borde i stället uppmuntra dem: Vi tycker att det här är rätt väg att gå. Vi vill att fler, både äldre och yngre, ska komma ut och hjälpa till. På det viset skapas både jobb och hjälp. Min fråga till finansministern blir: Vad är nästa steg? Är tanken att ytterligare minska den här delen av våra RUT- och ROT-avdrag? 9 Finansminister (S): Jag har fått upprepade frågor om varför regeringen genomför den här reformen. Jag ska svara igen. Det handlar om legitimiteten i skattesystemet. Vi har lite olika syn på vad som skapar legitimitet i skattesystemet. Jag tror till exempel att borttagandet av fastighetsskatten ökade legitimiteten för skattesystemet i stort – jag tror att håller med om det. Fastighetsskatten var nämligen mycket impopulär hos det svenska folket. Man uppfattade den som slumpmässig. Man kände sig orolig för hur den skulle utvecklas. Man oroade sig över möjligheten att bo kvar i sitt hem med den fastighetsskatten, så som den var utformad. Avskaffandet betyder väldigt mycket för legitimiteten i skattesystemet. Jag delar däremot inte analys att det är viktigt för legitimiteten i skattesystemet att man i det närmaste ska kunna ha en halvtidsanställd hjälp i hemmet och att skattebetalarna ska stå för halva den kostnaden. Jag tror inte att det stärker legitimiteten i skattesystemet. Jag tror heller inte att legitimiteten i skattesystemet stärks i och med att man ska kunna ha en person som kommer hem och rengör poolen och att grannarna sedan ska stå för halva kostnaden. Jag tror heller inte att det stärker legitimiteten i skattesystemet att man kan ha bartendrar eller kocklandslaget på 50-årsfesten och att skattebetalarna sedan ska stå för halva kostnaden. Det är den typen av mer extrema former av RUT-avdraget som vi avvecklar med den här reformen. Men för helt vanliga familjer och pensionärer som vill ha hjälp med veckostädning, flyttstädning och annat finns möjligheterna kvar, precis som de finns . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:413 om finansministerns uppfattning om ekonomiska drivkrafter 10 Finansminister (S): har frågat mig om jag anser att ekonomiska incitament kan påverka sysselsättning och tillväxt. Därtill har han frågat om regeringen lagt fram förslag som försämrar drivkrafterna för arbete. Vidare vill han ha en förklaring till varför två tredjedelar av de senaste 30 årens jobbtillväxt har kommit . Utformning av skatte- och ersättningssystem och offentligfinansierad välfärd, såsom kollektivtrafik och barnomsorg, påverkar hushålls och företags beteende. Men det råder betydande osäkerhet kring storleken på de effekterna. Politiska åtgärder bör vara ändamålsenliga och kostnadseffektiva. När det gäller exempelvis nedsättningen av socialavgifterna för unga generellt har IFAU visat att åtgärden haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess offentligfinansiella kostnad. Det finns betydligt bättre sätt att använda på, och därför föreslår regeringen att nedsättningen ska tas bort. Regeringen föreslår även en höjning av den högsta dagpenningen och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Avvägningen mellan å ena sidan trygghet och bra matchning och å andra sidan drivkrafter för att undvika arbetslöshet är viktig men svår. Alltför höga ersättningar kan förlänga arbetslöshetstiderna genom att det blir mindre lönsamt att arbeta. Alltför låga ersättningar kan leda till att arbetslösa tvingas ta det första jobb som erbjuds oavsett om det matchar dennes kompetens eller inte. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring underlättar omställning på arbetsmarknaden. Detta är helt centralt för strukturomvandlingen och därmed för en tryggad produktivitetstillväxt . Välfärdssystemen spelar även en viktig roll för att stabilisera utvecklingen över konjunkturcykeln. Länder med väl utvecklade välfärdssystem klarade till exempel finanskrisen bättre. Antalet sysselsatta har ökat , men det har även befolkningen. Faktum är att närmare hälften av befolkningstillväxten har ägt rum . Precis som i andra jämförbara länder stannar dessutom allt fler äldre kvar i arbetskraften, vilket också har bidragit till ett ökat arbetskraftsutbud. Det är en glädjande utveckling. Problemet är dock att sysselsättningen inte hållit jämna steg med ökningen i arbetskraften, vilket resulterat i en hög arbetslöshet. vice talmannen meddelade att , som framställt interpellationen, anmält att han var försenad till debatten. 11 (M): tillkom givetvis en stor mängd jobb i , men netto blev jobben i privat sektor inte fler . Det var med befolkningsökning men utan fler jobb i privat sektor. Så kan man givetvis inte finansiera en välfärdsstat som den svenska. Fler jobb behöver komma till och fler människor behöver arbeta för att vi ska säkra både människors egen välfärd och vår gemensamma välfärd. Vad berodde det på att jobben inte blev fler? Det berodde givetvis på flera faktorer, herr talman. Skuldsättningspolitiken är en av de viktigaste. Svensk ekonomi utsattes för omfattande vänsterexperiment . Skatter drevs upp. Drivkrafter togs bort. Stegvis förlorade i internationella jämförelser. Vi gick från att tillhöra den absoluta välfärdstoppen till att vara mer av ett medelmåttigt land. Sedan kom 90-talskrisen. Socialdemokraterna har skrivit reflekterande texter kring detta, där man har tagit på sig merparten av skulden för hur den här krisen uppkom och de effekter som det fick på ekonomin. Därefter vidtog socialdemokratiska och moderatledda regeringar ett omfattande reformarbete i fråga om svensk ekonomi. har också resultaten för ekonomin varit mycket goda. Jobben har blivit fler. Konkurrenskraften har ökat. Produktiviteten har ökat och så vidare. Vi har också kunnat öka vår välfärd. På det hela taget har fler människor kunnat få det bättre i . En viktig grundbult i detta var givetvis det finanspolitiska ramverket, det som gradvis överges av regeringen. Jag tycker att det är mycket beklagligt att finansministern överger en av de grundbultar, hörnstenar, som har byggt svensk ekonomisk framgång. Det handlar om budgetdisciplin och överenskommelser mellan partier om hur finanspolitiken ska skötas. Det som , med flera tog ett stort ansvar för att komma igång med och sedermera också få på plats naggas nu i kanten av en regering som vill överge skyddsvallar och marginaler i de offentliga finanserna till förmån för att höja bidragen. Där blir också interpellantens fråga tydlig. När bidragen höjs behöver skatterna höjas. I den ekvationen blir det inget mer utrymme för pengar till den offentliga välfärden. Skattehöjningarna går i huvudsak till utbyggda program och till utbyggda bidrag. Skattehöjningarna, finansministern, genomförs på ett sätt som tar ned drivkrafterna för att arbeta. Jobbskatteavdraget avtrappas, vilket enligt S-märkta ekonomer inte ger några ökade intäkter. Finansministerns förklaring, att befolkningsökningen har drivit sysselsättningsökningen, underkänns av . Man säger att sysselsättningen har ökat tydligt och på ett sätt som långt ifrån uteslutande kan förklaras av befolkningsökningen. Finansministern säger också att äldres deltagande i arbetskraften ökar brett runt om i , eller om det till och med var världen. Men det ökar väsentligt mer i , tack vare de reformer alliansregeringen har gjort. Det handlar bland annat om RUT-tjänster men också om att göra det billigare och mer lönsamt att stanna kvar i arbetskraften som äldre. vill regeringen ta bort detta och återinföra den särskilda löneskatten för äldre. Det kommer inte att gynna den här utvecklingen. 12 (MP): Man ska vara försiktig med att utge sig för att prata för alla. Vilka drivkrafter folk har är individuellt, men självklart måste man ibland generalisera. När det gäller människor som har arbetsförmåga skulle jag ändå säga: Så gott som alla vill inte någonting hellre än att få ett jobb. Den ekonomiska drivkraften är en av flera delar i detta. Den är inte på något sätt oviktig, men den är långt ifrån den enda. Om man undantar en och annan som slutar sitt jobb och får fallskärm eller avgångsvederlag tjänar den absoluta merparten – så gott som alla – på att få ett jobb. Det finns mer än tydliga ekonomiska incitament för att arbeta i , och det är dessutom något människor vill göra. Det finns nämligen även annat positivt som kommer med att arbeta, som att få kollegor, vara med i ett sammanhang, få ökad frihet och ökat självbestämmande samt kunna få semester.