prot · H20994 · 2015-04-29 00:00:00 — En bidragande orsak till problemen i svenskt jordbruk är att vi inte har lyckats omsätta den kvalitet på varorna som våra miljö- och djurskyddsregler leder till i reda pengar. Ett exempel på detta är den svåra situationen för mjölkbönder, som har halverats i antal under det senaste årtiondet. Landets mjölkbönder upplever nu den tuffaste tiden i mannaminne. En mjölkföretagare slutar . Priset på mjölk borde vara 3,60–3,per kilo, men priset har varit nere på 2,64 . har det stigit med några öre, men det är på tok för lågt för att det ska kunna finnas lönsamhet i produktionen. Under de många besök jag har gjort hos mjölkbönder har jag hört ungefär samma historier. Jag har fått samma reaktioner, oavsett om det varit på gårdar på eller i Jönköpingstrakten, eller nu senast på gården Bleckenstad mellan och . Frågan ställs: Vad gör ni politiker för att förbättra konkurrensen för oss bönder? Här har vi ett stort bekymmer. Det visade också , vars slutbetänkande vi fick för sedan. Regler, oavsett om vi talar om tvärvillkor eller beteskrav, gör att det blir mycket dyrare för våra bönder än för europeiska bönder att bedriva jordbruk. Vi kristdemokrater vill fortsätta värna vår miljö och vårt välutvecklade djurskydd, men vi vill att de lagar och regler som antas verkligen är ändamålsenliga, inte att vi ska ha så många paragrafer i lagtexterna som möjligt. Jag menar att det är hög tid att avskaffa beteskravet för de kor som finns i kostall med lösdrift. När detta förslag uppmärksammades på ett par ställen hörde jag vissa politiska företrädare som fick det att låta som om vi föreslog att alla kor ska vara inne jämt. Så är det förstås inte. Det finns ingen som på allvar kan tro att mjölkbönder kommer att bomma igen för sina kor bara för att tvånget försvinner. Däremot slipper de en administrativ börda, och inte minst slipper de att ständigt känna sig misstänkta. En bonde sa så här till mig: Om ert förslag går igenom slipper jag fösa ut korna när det är ute. Kor gillar ju inte att vara ute i sådana temperaturer, lika lite som jag gör det. Och om det regnar rejält, så att det är värsta lervällingen utanför kostallet, och jag inte tar ut korna, behöver jag inte vara rädd för att det ska komma en inspektör , med stora bekymmer som följd. Är det någon som på fullaste allvar tror att inte synen på djurens välfärd har förändrats också bland bönder ? Det är dags att vi visar dem lite mer förtroende. Det är faktiskt de som arbetar med korna . En annan utmaning är den dubbelmoral som livsmedelsupphandlingarna i våra kommuner och landsting bitvis ger uttryck för. Först ställer vi som samhälle höga krav på miljömedvetenhet hos våra bönder – ja, faktiskt de tuffaste kraven i . Därefter köper offentliga aktörer in varor som producerats under förhållanden som vi aldrig skulle tillåta på hemmaplan. Detta är cyniskt! Det är rimligt att offentliga aktörer ställer krav vid upphandling. Det finns goda exempel på kommuner som har ställt andra krav, såsom , och i . Men varför är då det här så viktigt, kanske någon undrar. Varför stå här och tjata om detta? Svaret är enkelt. Det handlar om omsorg om våra medmänniskor, omsorg om våra djur och omsorg om miljön. Vi är det land som använder minst antibiotika i hela . När bönder i andra länder ger kossorna eller grisarna antibiotika i förebyggande syfte – djuren kan ju bli sjuka – är bönder mycket restriktiva med användningen av antibiotika. De är faktiskt världsbäst, och det är mycket viktigt med tanke på den antibiotikaresistenta bakterien MRSA. Det är bakterier som gör att sjukdomar som vi tar för givet att kunna bota nu inte går att bota eller som betydligt försvårar detta. Det är förfärligt och djupt oroande. Tyvärr finns MRSA i länder runt om gränser men inte här i vårt land, tack och lov. Regeringen måste nu fortsätta det arbete som Alliansen gjorde inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. Regeringen måste också fortsätta påtryckningsarbetet för att förbättra djurskyddet överlag inom EU. Det är förmodligen det bästa sättet att förebygga och bekämpa antibiotikaresistenta bakterier. förbättrar vi konkurrensvillkoren för våra bönder och livsmedelsproducenter. För grunden måste vara att det ska löna sig att bedriva jordbruk i . 55 (V) replik: Det hade varit jätteroligt ifall fler hade tagit replik i debatten, kan jag tycka. Det är en viktig debatt. Det är många frågor som dyker upp i mitt huvud när jag lyssnar på . Först och främst vill jag veta följande. Du säger att vill slopa beteskravet. Det är det som möjliggör för kossorna att få gå utomhus och bete sig naturligt åtminstone i . Innebär det att tycker att det är okej ifall kossor står inomhus året om i ? Det kan det vara i . Tycker att kossorna ska stå inomhus då också? Vad anser om att av alla ansökningar om djurförsök rutinmässigt godkänns? Tycker man att det känns okej och är rimligt, eller har man några förslag på hur vi ska kunna minska antalet djurförsök i ? Varför håller som de andra partierna pälsindustrin i under armarna? Varför har ni inga konkreta förslag för att rädda minkarna? 56 (KD) replik: Tack för din fråga, ! tycker att det är viktigt att kunna diskutera alla olika frågor, precis som du var inne på, inklusive beteskravet. Om du lyssnade på mitt anförande hörde du att vi anser att korna ska kunna få gå ut men att kor som finns i lösdriftsstallar ska kunna få vara inne. Vi tycker att det är viktigt att man lyfter fram den frågan. Om man har besökt gårdar som har detta ser man också att djuren mår väldigt bra. Vi tycker att det är viktigt att man konkret vågar titta på detta. Om vi inser hur bönderna har det måste vi inse hur tuffa regler de har. och jag hade en mjölkens dag här i för att lyfta fram frågan hur tufft det är för mjölkbönderna. Min fråga till ledamoten är automatiskt: Vad har du gjort för mjölkbönder? Vad finns det för besked från ? När man hör diskutera handlar mycket om mycket tuffare krav för lantbrukare, fru talman. Det är vad jag hör från ledamoten. 57 (V) replik: Jag noterar att jag inte fick svar på mina frågor om djurförsök och pälsindustrin, men har en chans till. Är det någonting som har gjort väldigt tydligt för oss andra ledamöter är det att han talar mycket om mjölk och att han talar om mjölkbönder. Detta är en diskussion om djur. Det är viktigt att vi kan se saker och ting ur djurens perspektiv. Vi har en lagstiftning som ger kossorna rätt att gå utomhus och beta. Jag skulle vilja veta svar på frågan: Om ni i får igenom det ni vill med er politik, ska inte de svenska kossorna ha en laglig rätt att gå utomhus och bedriva sitt naturliga beteende , nämligen att beta och söka föda? 58 (KD) replik: Tack för din fråga, ! tycker att det är väldigt viktigt att vi kan diskutera olika frågor i kammaren. Beteskravet är en sådan fråga vi måste kunna diskutera. Vi måste lyfta på varje sten och inse att det just nu är en mjölkkris. Bönderna har ett otroligt allvarligt läge. När man lyssnar på lantbrukare är det en del i detta. Det finns flera saker vi kan göra. Men det är en del som gör att konkurrensen blir mycket svårare för våra mjölkbönder. anser att de kor som går i lösdriftshallar ska kunna vara inne. Det innebär inte, , att varenda kossa kommer att gå inne. Det vill inte , om du hörde vad jag sa i mitt anförande. Vi menar att det är viktigt att korna fortsatt går ute. Men det finns vissa krav och vissa regler som gör att det är svårt för våra svenska mjölkbönder att bedriva produktion i landet. Då måste vi titta på det. Den dag vi inte vågar se på detta är vi illa ute. Det gäller att lyfta fram frågorna och diskutera. Vad kan vi göra för att underlätta för att vi ska kunna ha en mjölkproduktion kvar i vårt land? Det är ett av de förslag som kommit fram. Låt oss lyfta frågan mer i kammaren. Jag är gärna känd som den som tjatar om och diskuterar mjölkproduktion i vårt land. Det gör mig ingenting att du tycker att jag tjatar mycket om detta. Det är så viktigt att vi har produktionen kvar i landet. 59 (S): När jag suttit här och lyssnat på debatten har det känts som att vi i huvudsak är överens om behovet av ett gott djurskydd. Det jag kan se är att vi har lite olika syn på hur det ska ske. Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Mycket är sagt, men mer kan sägas. Vad är det vi debatterar? Det är ett motionsbetänkande med 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Det känns lite grann i debatten som att de borgerliga ledamöterna tycker att det här finns mer att göra. Det är bra att det finns mer att göra. Utskottet föreslår två eniga tillkännagivanden. Det ena är om att regeringen behöver intensifiera EU-arbetet dels för att förbättra djurskyddet, dels för att minska antibiotikaanvändningen. Övriga motionsyrkanden avstyrks inte för att de är oviktiga utan för att det i huvudsak redan finns ett pågående arbete i . I opposition kan vi driva många förslag. När vi sedan kommer i majoritet måste vi ta ansvar för att de går att genomföra. Vi måste också ta vid där den tidigare regeringen slutade. Den kan bli en uppenbarelse för en ny regering att det kanske inte fanns så mycket i byrålådorna. Mycket har sagts om användningen av antibiotika. Det är verkligen en stor folkhälsofråga. Det är en stor och oöverblickbar fråga. Bakterier som utvecklar motståndskraft, resistens, mot antibiotika är ett stort och växande folkhälsoproblem världen över som orsakar sjukdom och död inte bara för djur utan även för människor. Det medför också stora och direkta kostnader för sjukvården, bland annat i form av förlängda vårdtider och dyrare läkemedel och att man kanske måste ändra behandlingsmetod. Vi kan till exempel få behandla cancersjukdomar på ett helt annat sätt än . Därför krävs också insatser på området. Det är viktigt, och vi inser verkligen att S-MP-regeringen måste driva dessa frågor ordentligt i EU och i världen. De måste också komma upp på bordet vid offentlig upphandling. Det är därför vi socialdemokrater har aviserat att vi kommer att inrätta en upphandlingsmyndighet för att stötta kommuner och landsting så att de får det de har beställt. Överklaganden från andra industrier ska inte få stjälpa kommuner som vill upphandla klimatsmarta, ekologiskt och långsiktigt hållbara livsmedelsprodukter från djur som har vuxit upp utan att man har använt alltför mycket antibiotika. När det gäller frågan om minskad köttimport är det den aviserade livsmedelsstrategin som är ett viktigt verktyg för att lyfta fram ett gott djurskydd. Det är en viktig konkurrensfaktor för svenskt kött. Inte minst har de köttskandaler som har skett ute i visat sig stärka svensk köttproduktion och svensk köttindustri. Det är viktigt att framhålla att om det hade varit motsatsen skulle inte den svenska produktionen ha klarat sig. Svenskt kötts arbete för ursprungsmärkning ska här lyftas fram som en viktig konkurrensfördel och som ett viktigt sätt att hålla ned antibiotikaanvändningen. När man hör de borgerliga debattörerna kan man få för sig att det kommer att hända väldigt lite . När man hör hör man mest en oro för att Eskillinjen kanske kan förändras. När vi kommer till djurskyddet har det lagts fram en stor och tung utredning på över 1 000 sidor, och det är klart att det börjar vara . Ju som går innan man tar tag i frågeställningar och de förslag som fanns i den, desto mer måste man se över detta. Faktum är att S-MP-regeringen förlorade sin budgetomröstning, vilket gjorde att vi fick mindre pengar för utredningar. Det har gjort att även djurskyddsfrågor tyvärr har skjutits . tror vi att vi kan komma att få möjlighet att starta upp arbetet igen. Det är ändå viktigt att konstatera att samsynen om djurskyddet i är stort. Det känns tryggt att det är så. När det kommer till djurskyddslagen och de motioner som finns i det häradet prioriterar S-MP-regeringen detta arbete, precis som vi har varit inne på. Men man måste göra ett omtag utifrån att det har gått väldigt . var under hundratals år ett utpräglat jordbrukssamhälle. Djurens väl och ve gick ofta före människornas. Överlevnaden var så tätt knuten till djuren. Om inte djuren mådde väl gick människorna under. Det gjorde också att kunskapen om hur man sköter djur har varit väl utbredd i det svenska samhället. Det är väl underbyggt, och det råder stor enighet i det svenska samhället om behovet av en bra djurskyddslagstiftning. Verkligheten ligger dock, som vi kanske alla vet, betydligt närmare pappa konstaterande när säger: Men pappa, har kul. Han har ju roligt! Då säger : Grisar ska inte ha roligt. Grisar ska bli julskinka! Och det är ju faktiskt så. Grisar kanske inte alltid behöver ha lika roligt som Griseknoen, men grisar i ska ha det bra. har bara ett fåtal grisar möjlighet att gå ute trots att det står i riktlinjer att speciellt avelsgrisar bör få gå ute. Vi menar att ökat fokus på efterfrågan på ekologiskt kan ge, och även ger, möjligheter för fler grisar att gå ute och ha det bra och kanske lite roligt. Köttindustrins konkurrenskraft kommer att vara gott djurskydd och ursprungsmärkning. Det ska den svenska köttproduktionen arbeta för; allt annat är att stjälpa svensk köttindustri. Runt om i landet anordnas kosläpp. Det marknadsförs i hela landet. Jag tittade på Arlas hemsida och kan konstatera att intresset är jättestort. Det är till och med så att flera gårdar är överbokade eller fullbokade. För många av besökarna och bönderna har det blivit tradition och ett tydligt vårtecken att vara med på ett betessläpp. Många mjölkkor får gå ute dygnet runt och kommer bara in när det är dags för mjölkning och när vädret är dåligt. Jag tror att det vore direkt skadligt för hela mejerinäringen att minska beteskravet. Själva betessläppet är ett bevis på hur viktigt detta är, vilken folkfest det är och vilken möjlighet det är för framför allt korna. Det är mer än ett marknadsföringsjippo. Men det kommer också en vardag för de svenska mjölkbönderna. Ekonomin måste gå ihop, och det finns behov av att göra insatser. Kor som betar på ängar och hagar hjälper till att hålla det svenska landskapet öppet. Det hjälper till att göra landet levande. Betet ökar trivseln, och det ökar möjligheterna för växter, insekter och fåglar och gör att den biologiska mångfalden bevaras. Sommarbetet, som det framför allt handlar om, på åkrar där bonden har sått gräs och på strandängar och hagmarker ger förutsättning för en levande landsbygd. Att våra bönder öppnar sina gårdar för alla intresserade människor som har möjlighet att se detta ger barn och vuxna en inblick. Det ger också en ökad efterfrågan på svensk mjölk producerad under bra former. Det ger inte bara en trevlig utflykt utan också på flera sätt en bättre folkhälsa. Betet i våra hagmarker är tillsammans med våra bönder grunden för att uppnå miljömålet Ett rikt odlingslandskap, som vi inte uppnår . Djurskyddet och korna i hagarna ger bra kött på grillen , och det ger svenska konsumenter ett gott samvete. 60 (FP) replik: Det är precis som säger här: Mycket är vi eniga om. Och det vore väl konstigt annars. Hela denna debatt bygger på att vi har ett starkt och bra djurskydd i . Det har vi stått bakom. Sedan har vi lite olika vinklingar på det, men vi står alltså bakom det – särskilt det som nämnde på slutet om det öppna landskapet, betande djur och så vidare. Jag kan bara göra en reflektion. Det tråkiga i sammanhanget är kanske att man ännu inte har lyckats kapitalisera dessa mervärden ordentligt. Jag tror att konsumenten förhoppningsvis kommer att kräva detta. På så vis kan man få ut en ersättning som stämmer med den arbetsinsats som krävs. Det var dock egentligen inte det jag skulle fråga om. Precis som säger är detta ett motionsbetänkande. Man skulle kunna vara lite stygg och säga att det är tur att oppositionen väcker en och annan motion så att vi får diskutera frågan i kammaren. Annars skulle vi inte ha gjort det. Vi har fört en närmast lite ödesmättad diskussion om antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. För sedan – kanske en månad, drygt – var vi inbjudna till något slags upptaktsmöte med regeringen om en nationell strategi för antibiotikaanvändning. Man kan kalla det för ett upptaktsmöte, men det var svårt att få grepp om hur man konkret skulle gå vidare. Det var bra att inbjudan kom, men kanske har mer information, eftersom det är hans partikamrater som är statsråd i dessa sammanhang. Hur ska det konkret jobbas vidare? Vi ska väl diskutera något annat än motioner i den här kammaren – kanske också propositioner. 61 (S) replik: Tack, , för frågorna! börjar med att diskutera hur vi kan skapa mervärde och efterfrågan. Vi har ju kört igång livsmedelsstrategin där vi lyfter upp att konsumenterna får vad de vill ha och även lyfter upp och ger kunskap om var och hur produkterna är tillverkade. Vi tror väldigt mycket på konsumentmakt. Om vi ger konsumenterna verktyg att välja kommer de också att välja bra produkter. Detta gäller i mångt och mycket också antibiotikan. Där ser vi problematiken. I har vi gått långt. Vi ligger i framkant. Gott djurskydd har bevisligen medverkat till att vi har låg antibiotikaanvändning i . Tyvärr är det inte så ute i . Tyvärr har man väldigt olika syn på detta, och man ser inte heller farhågorna på samma sätt. Därför är det viktigt att man på bred front angriper dessa frågeställningar. Inte minst är det viktigt att partikollegor ute i och också lyfter upp de frågorna, vilket jag vet att gör. Andra borgerliga partier är det lite annat med när det gäller hur man angriper frågan ute i . Vi tror att regeringen måste ta fram en strategi för hur man kan minska detta och återkomma till . Ute i måste vi jobba tillsammans, alla goda krafter, för där måste det till insatser. 62 (FP) replik: Märkning och konsumentmakt var kanske mer av en reflektion från min sida än en fråga, och det är ju bra att vi kan vara överens om det. Jag tror att det är det som kommer . Människor kommer att vara beredda att betala mer för bra mat . Det är i alla fall något slags from förhoppning man har, om man säger så. En annan fråga som framför allt tog upp här rör minknäringen. Jag redovisade ståndpunkt, och vi kanske återigen kan få höra om Socialdemokraterna och är överens om att det är så vi ska hantera frågan. 63 (S) replik: Jag trodde nästan att skulle begära replik angående minkarna. Jag tror att vi i huvudsak är överens, . Vi kan känna en frustration över att minkfarmer finns. Minkfarmer finns bevisligen, och det finns en efterfrågan på minkskinn. Jag tror att det vore bra att ha en lagstiftning som möjliggör minkfarmer i under goda förutsättningar, som en förebild för andra länder. Vi vill inte att all minkfarmning ska ske i och med de villkor om burstorlek och så vidare som finns i dessa länder. För att om möjligt minska efterfrågan tror jag att det är viktigt att vi lyfter upp och ifrågasätter varför man ska klä sig i mink, men att ta bort förutsättningarna för svenska minkfarmer tror vi inte är en bra väg att gå. Minkarna ska ha bra förutsättningar att utöva sina naturliga beteenden, och det hoppas jag att vi ska komma tillbaka till. 64 (MP): När vi talar om djurskydd finns det en viss historia i ämnet, om man säger så. Jag tänkte att vi ska gå igenom 8 av djurskydd. Vi kan börja med Akhenaton, en farao som levde f.Kr. Han sa: Slaktaren mjuknar inte inför lammets blod. Den brutale rörs inte av lidande. Men tårarna från den medkännande är sötare än daggdroppar som faller från vårens blommande rosor. Ashoka, en välkänd kung i som kom till makten på ett blodigt sätt men när han var härskare var känd som en medkännande människa som ville undvika de krig som hade drabbats av, sa så här: Jag har förbjudit slakt av vissa djur och mycket annat, men den viktigaste vägen till rättfärdighet hos människan kommer från förmaningen att inte skada liv och avstå från dödande av alla djur. Judisk kodifiering av toralagen säger: Det är förbjudet enligt tora att orsaka smärta på någon levande varelse. Tvärtom, det är vår plikt att avlägsna smärta från någon levande varelse, ägarlös eller icke. Profeten sa: En god gärning mot ett djur är lika rättfärdig som en god gärning mot en människa. En grym handling mot ett djur är lika illa som en grym handling mot en människa. hade en lång dialog där slutsatsen blev: Skulle inte dessa fakta förhindra oss från att nå lycka och därför också de nödvändiga villkoren för bildandet av ett rättvist samhälle om vi fortsätter vår vilja att äta djur? som var ärkebiskop i uttryckte det så här: ”The Saints are exceedingly loving and gentle to mankind, and even to brute beasts … surely we ought to show them [animals] great kindness and gentleness for many reasons, but, above all, because they are of the same origin as ourselves.” Att man identifierar ett medkännande samhälle på hur man behandlar djur är alltså inget nytt sätt att tänka. Det är inga nya tankar att vi visar vilka vi är genom vårt sätt att behandla de svagaste i vårt samhälle. Tyvärr har vi inte genomfört dessa goda idéer, fru talman. Det är kanske svårt att yrka bifall till en motion från första kammaren , del 12 och 13. Jag vet inte om det är möjligt eller inte. Men vi har väntat på att få en djurskyddslag och en djurskyddsbalk värd namnet, vilket alltså motionerades om redan då. Varför håller vi på med detta? Det finns många olika aspekter. Det handlar om de djur vi äter och köper som mat, det handlar om de djur vi har hemma och det handlar även om dem som tar hand om djur professionellt. Många människor som älskar djur och har husdjur vill dem väl men gör ändå fel. Hur många känner till att en hund normalt inte ska ha det varmare än , om den inte är väldigt liten, gammal eller svag? Hur många har inte hunden i en för varm lägenhet eftersom man inte ens har läst rekommendationer? Hur många ger inte sin kanin mat som gör att tänderna blir för långa, och kaninen mår dåligt av det? De vet inte att födan ska baseras på hö och att det andra är mer att se som godis. Det andra får bli fredagsmys! Utredaren har kommit med ett förslag om att vi bör se till att höja kunskapsnivån hos dem som har hand om djur, så det är bra att regeringen kan jobba vidare med detta. När det gäller minkarna är vi många partier här som länge har sett en brist i hanteringen. Betänkandet fastslår klart och tydligt att regeringen kommer att jobba med frågan. Jag håller helt med i syftet med reservationen. Men är detta förslag så pass gammalt att vi behöver uppdatera och ta hänsyn till utvecklingen. Kan vi inte ge regeringen chansen att komma med ett förslag? Det tycker jag att regeringen är värd. Även om man skulle rösta ja till reservation så ber vi regeringen genomföra det på det sätt som vi föreslog då. Kanske finns det ytterligare förbättringar vi kan lägga till, justeringar och anpassningar som kan göra det hela bättre. Det går inte fortare att kräva det än att tillsammans med regeringen utforma det. Även om vi beslutar det så blir ju inte lagen klar . Först gör mjölknäringen en stor sak av kosläppet, vilket är ganska roligt att se på. Det är alltid roligt att se djur som är glada. Det finns forskare på SLU som undersöker inte bara hur djur lider utan hur djur faktiskt kan må bra. Vem som helst som går på ett kosläpp kan se det. Men varför vill man ta bort beteskravet? Man tar bort marknadsföringen. Man tar bort djurens välfärd. Det är att slå två dåliga flugor i en smäll. Då har man förvandlat kosläpp till hjärnsläpp. Det här gäller även på EU-nivå. Det måste finnas minimiregler för mjölkkor. Jag har suttit i , och vi har reglerat allt mellan himmel och jord. Säg något ord, och jag ska berätta om hur många regler det finns. Men mjölkkorna ska minsann inte ha några minimiregler. Det är en absurditet, en singularitet, i EU:s lagstiftning som ska bort. Det är klart att vi ska ha minimiregler för mjölkkor. Även här vet jag att regeringen kommer att jobba med frågan. Det gynnar svenska mjölkbönder. Det som gynnar svenska mjölkbönder är att konsumenter får fullödig information.