prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — välkomnar att regeringen nu presenterar bestämmelser som genomför de här reglerna inom kapitaltäckningsdirektivet som innebär att administrativa sanktioner ska kunna utdömas mot fysiska personer. Nya administrativa sanktioner på finans-marknadsområdet När det gäller preskriptionstiden för sanktioner mot en fysisk person för ett instituts överträdelser anser vi däremot att tiden bör vara längre än . Som vi hörde enligt tidigare talare finns det remissinstanser som menar att det skulle behövas. Det beror på att det annars finns incitament att dra ut på ärendena. Just därför vill vi vidhålla vår reservation, och jag yrkar därför bifall till reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 9 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga betänkande 2014/15:SfU10 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga (prop. 2014/15:50) 59 (SD): Vi debatterar betänkande SfU10, Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga. Nedsättningen av sociala avgifter för unga inrättades av den borgerliga regeringen och syftade till att göra det billigare för företag att anställa unga. I sin nuvarande form kostar reformen skattebetalarna nära netto . Det är ca 56 miljarder . Det handlar således om väldigt mycket pengar. Förslaget som vi nu debatterar går dessutom ut på att utöka rabatten för vissa åldersgrupper, och trots att förslaget också innefattar att ta bort rabatten för andra grupper skulle den årliga nettokostnaden öka med ¼ miljard kronor i och med detta förslag. Frågan man måste ställa sig är om nedsättningen av sociala avgifter för unga, den så kallade ungdomsrabatten, verkligen är värd så här mycket pengar. Svaret är enkelt: nej. Det största och mest tydliga argumentet för detta rungande nej är att fortfarande har en mycket hög ungdomsarbetslöshet. När alliansregeringen tillträdde 2006 låg denna ungdomsarbetslöshet på . , , är den . Det är ett uselt resultat orsakat av en usel arbetsmarknadspolitik. Vad jag personligen tycker är mest anmärkningsvärt med detta är att vi står här och debatterar en utökning av ungdomsrabatten, fast samtliga partier i den här kammaren är medvetna om dess ineffektivitet. Redan vid inrättandet av rabatten dömde , , ut förslaget. De ansåg att den beräknade effekten skulle bli försumbar. Samma myndighet konstaterade återigen i rapporten 2013:26 att ungdomsrabatten är en dyr och ineffektiv satsning. Endast 6 000–10 000 nya jobb kan härledas till just ungdomsrabatten, till en kostnad av . För hela målgruppen kostar alltså varje jobb per person och år. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Smaka på det! 1 miljon, om vi räknar lågt, för varje nytt jobb! Det är väldigt dyra jobb. Utöver rapporten jag nämnde har en rad andra synpunkter framkommit. Dessa pekar också på att denna reform är ineffektiv. Inte minst gäller detta synpunkter från och från . Det största problemet med ungdomsrabatten är att den slår fel. Syftet är att det ska bli billigare att anställa unga. Det är gott. Men eftersom rabatten omfattar alla unga inom nämnd åldersram blir dödviktseffekten mycket stor. Vi tar alltså arbetande svenskars skattemedel och strösslar dessa pengar över företagare, inte för att de anställer unga utan främst på grund av att de redan har många unga anställda. Visst kan alla behöva en klapp på axeln . Men det är väl inte riktigt det vi ska använda just de här skattemedlen till. Ska vi införa allmänna ekonomiska lättnader för arbetsgivare för att stimulera ekonomin eller som en allmänt trevlig gest, vilket jag förvisso inte är emot, bör vi titta på bättre urvalskriterier för detta. Om vi vill bekämpa ungdomsarbetslösheten är dock detta inte rätt åtgärder. Vad svensk arbetsmarknad behöver är en nystart. Vi måste göra om och göra rätt. arbetar för en aktiv arbetsmarknadspolitik som inte nöjer sig med enkla och ineffektiva punktinsatser. För det första måste vi komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. Vi måste låta företagens behov spela en större roll för lärosätenas val av utbildningar, och vi måste våga satsa betydande resurser på utbildningsväsendet i stort. För det andra måste vi reformera arbetskraftsinvandringen och göra den behovsprövad. finns det i ungefär 400 000 arbetslösa människor som inget hellre vill än att ha ett riktigt jobb. Dessa människor ska inte bara konkurrera med varandra utan även globalt med billig arbetskraft från allsköns låglöneländer. Dock – notera detta – är inte principiellt emot arbetskraftsinvandring. Faktum är att det moderna i vissa stycken är byggt med hjälp av arbetskraftsinvandring. Men den fria lågkvalificerade arbetskraftsinvandring som vi har och som konkurrerar med svenska arbetslösa i branscher där det redan råder stor arbetslöshet måste bort och bytas mot en behovsprövad arbetskraftsinvandring av kompetens som behöver. För det tredje måste vi satsa på att skapa fler arbetstillfällen. Vi behöver öka anställningsbenägenheten hos företag genom slopat sjuklöneansvar för de mindre företagen, och vi behöver sänka arbetsgivaravgifterna för små och medelstora företag. Vi behöver en ordentlig satsning på landsbygden i enlighet med landsbygdslyft. Vi behöver få fler att våga starta företag genom förbättrade starta-eget-bidrag. Vi behöver också säkerställa kvaliteten i vården och omsorgen och skapa fler jobb med vårt förslag om rätt till heltid. Med en sverigedemokratisk politik kan vi tillsammans minska arbetslösheten, inte bara för unga utan för alla. Avslutningsvis ställer jag mig bakom samtliga sverigedemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga I detta anförande instämde (SD). 60 (S): Vi socialdemokrater står bakom det särskilda yttrande som vi har lämnat tillsammans med och . Den stora ungdomsarbetslösheten är en stor samhällsutmaning. Arbetslösheten bland ungdomar är betydligt högre än bland andra åldersgrupper. Den har ökat och är uppe på alldeles för höga nivåer som inte så smickrande sticker ut bland jämförbara länder. Att unga lämnas i passivitet är inte bara förödande för de enskilda som drabbas och som inte får en ärlig chans att försörja sig själva och ta klivet ut i vuxenlivet. Det är också ett hinder för vår framtida gemensamma tillväxt och välfärd, och det krävs därför effektiva åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten omgående. Enligt den gamla borgerliga regeringen skulle nedsättningen av socialavgifter för unga vara lösningen. Men denna nedsättning har kritiserats av många. bedömning är att sänkningen har lett till begränsade sysselsättningseffekter, att samma personer som får arbete inom åtgärden skulle ha anställts i alla fall och att det är ett märkligt sätt att hantera statliga pengar på. Sedan har vi regeringens finanspolitiska råd som kom till slutsatsen att ”lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten”. har också anfört att sysselsättningseffekterna av ytterligare sänkning som vi har att ta ställning till här kommer att bli små, inte minst i näringslivet, trots att kostnaden för reformen är betydligt högre i den sektorn. Även utvärdering, IFAU, har ifrågasatt nedsättningens effektivitet och konstaterat att för ungdomar som behöver extra stöd och hjälp för att ta sig in och etablera sig på arbetsmarknaden har nedsättningen av socialavgifterna inte haft någon effekt. Jag konstaterar två saker. För det första har nedsättningen av socialavgifterna för unga inte haft avsedd effekt, att pressa ned ungdomsarbetslösheten. För det andra är det dyrt att lägga på anställningar som ungdomar till stor del hade fått i alla fall. När man lägger så mycket pengar på att subventionera kostnaden för varje nytt jobb att det egentligen motsvarar tre eller till och med fyra heltidsanställningar, eller väldigt många utbildningsplatser för den delen, drar jag slutsatsen att pengarna naturligtvis kan användas betydligt mer effektivt. När medicinen inte fungerar, och den dessutom döms ut av expertkåren, ja då anser vi socialdemokrater att det är hög tid att ta till nya recept. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en halvering av nedsättningen av socialavgifterna för unga och att nedsättningen helt skulle upphöra vid utgången av det här året. Det föreslog man till förmån för en mer ändamålsenlig politik med jobbskapande investeringar i ekonomin, satsningar på utbildning och andra aktiva insatser för att få en bättre matchning på arbetsmarknaden. Det var en klok inriktning, och jag är glad att regeringen tydligt deklarerat att man tänker komma tillbaka till med förslag i den riktningen igen. Utbildning får en allt större betydelse på arbetsmarknaden. Gymnasiekompetens har rent av blivit en vattendelare. Arbetslösheten bland dem som inte klarat gymnasiet är dubbelt så hög som bland dem som har en fullgod gymnasieutbildning. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Trots den höga arbetslösheten – och kommer vi till det paradoxala – ökar de lediga jobben på många platser i landet. Arbetsgivare vittnar om att de inte vill något hellre än att anställa men klarar det inte eftersom de inte hittar rätt kompetens. Nästan alla de nya jobben kräver minst gymnasieutbildning. har det väl varit tydligare att det krävs aktiva insatser för att sluta rekryteringsgapet. röstade vi socialdemokrater för regeringens budgetproposition och en mer träffsäker politik för att knäcka ungdomsarbetslösheten, för att se till att alla klarar gymnasiet och får det stöd de behöver för att etablera sig på arbetsmarknaden och rustas med rätt kompetens till att möta efterfrågan på arbetskraft. Men som bekant röstade en majoritet i bestående av de borgerliga och för att fortsätta med den gamla politiken, där just nedsättningen av socialavgifterna för unga var en bärande del. Det vi har på vårt bord är en följd av utfallet av den budgetomröstningen. Eftersom regeringen snart återkommer med förslag till en betydligt mer slagkraftig politik mot ungdomsarbetslösheten avstår vi i avvaktan på dessa förslag från att delta i dagens beslut om en ändrad nedsättning av socialavgifterna för unga. 61 (M): debatterar vi socialförsäkringsutskottets betänkande 2014/15:SfU10, Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga. Bakgrunden till betänkandet är det tillkännagivande riktade till regeringen . Tillkännagivandet innebar bland annat att regeringen skulle återkomma med ett förslag motsvarande förslagen i alliansregeringens proposition Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta. I propositionen föreslår regeringen nu en sänkning av socialavgifterna för ungdomar som inte fyllt och att nedsättningen av socialavgifterna helt tas bort för personer som fyllt . Det innebär oförändrad nedsättning för personer . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. De lagstadgade arbetsgivaravgifterna är totalt av den anställdes bruttolön . Nedsättningen har genomförts i två olika steg. sänktes arbetsgivaravgifterna för personer till . sänktes arbetsgivaravgifterna ytterligare till . utvidgades sänkningen till att omfatta personer som fyllde och yngre. I propositionen föreslås att för personer som fyller eller är yngre sänks arbetsgivaravgifterna från till . För personer som fyller och för personer som fyller bibehålls arbetsgivaravgifterna på . Regeringen har aviserat att den vill återinföra arbetsgivaravgiften för unga upp till ungefär den nivå som gällde , det vill säga . Det är alltså en fördubbling. Regeringen har i samband med överlämnandet av propositionen meddelat att man avser att återkomma med förslag i vårpropositionen som innebär att ungdomsrabatten helt avskaffas från . Det här blir oerhört komplicerat och komplext för arbetsgivarna, som kan få flera olika nivåer att förhålla sig till. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Att fler unga kommer in på arbetsmarknaden är en av största utmaningar, men unga vuxna är självklart inte en homogen grupp. Vi har i anförandena hört både sverigedemokrater och socialdemokrater tala om unga vuxna som om alla vore likadana och hade samma förutsättningar. Vissa står längre från arbetsmarknaden medan andra har lättare att få ett jobb. Alliansens jobbreformer tog fasta på just det faktum att människor är olika och har olika behov av stöd och hjälp för att få en anställning. Det känner vi nog alla till, om vi tänker efter. Unga som saknar gymnasieutbildning eller har nedsatt arbetsförmåga behöver hjälp att få verktyg för att lättare bli anställbara. Därför måste det finnas flera vägar in på arbetsmarknaden. Den sänkta arbetsgivaravgiften är en sådan åtgärd, folkhögskoleprojektet, det som kallas studieförberedande folkhögskolekurser, är en annan. Yrkesintroduktionsanställning är ytterligare en åtgärd för att kunna gå vidare till studier eller arbete. Många unga får sitt första jobb inom besöksnäringen. Hotell, restauranger, campingar, nöjesparker med mera är inte sällan unga vuxnas första arbetsplatser. Intressant statistik från och Visita visar att den svenska besöksnäringen sysselsätter mer än 50 000 ungdomar mellan . Det är en ökning med över 10 000 sysselsatta sedan arbetsgivaravgiften för ungdomar sänktes . Effekten av en fördubblad arbetsgivaravgift för unga, som fanns i regeringens budgetproposition, skulle slå kraftfullt mot en näring som anställer många unga. Visitas beräkningar visar att en sådan ökning skulle öka kostnadsbördan med ca 1,5 miljarder. Räknat på en genomsnittlig månadslön på motsvarar en dubblerad arbetsgivaravgift mer än 5 000 helårsarbetande. Även handeln, som har många unga anställda, beräknas få en kostnadsökning på 3 ½ miljarder. Det motsvarar 11 500 jobb. Intressant är att i byggsektorn, som också har ett stort antal unga anställda, utgör de unga av den totala lönesumman, och en fördubblad arbetsgivaravgift skulle därför få allvarliga konsekvenser. I går aviserade regeringen att ROT-avdraget ska minskas. En dubblerad arbetsgivaravgift och ett minskat ROT-avdrag slår direkt mot unga som arbetar i byggbranschen. Det är inte bara ett svek mot väljarna. Det är dessutom en dubbelstöt mot unga. Det skulle innebära en kostnadschock för företag med många unga anställda om det blev en dubblering av arbetsgivaravgiften. har gjort uträkningar och menar att det lågt räknat handlar om att 19 000 jobb skulle försvinna. Det är många unga som får vara med och betala priset för samarbetsregeringens politik. Många företag som är anslutna till vittnar om att de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, som alliansregeringen införde, inte bara har skapat nya jobb utan också har skapat möjlighet för fler företag att anställa arbetsledare som tar hand om och vägleder dessa unga, detta eftersom många ser att många unga har dåligt självförtroende och behöver mycket hjälp med mental coachning och med att bygga upp självförtroendet. Kort och gott har det gjort att fler företag har anställt unga. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga är det få som vet vad en arbetstagares totala kostnad är för arbetsgivaren. I en SNS-undersökning hade enbart var tionde person ett hum om vad arbetskraften kostar totalt för en arbetsgivare. Det relevanta för en arbetsgivare är förstås hela lönekostnaden, den som kan vara helt avgörande för att kunna anställa ytterligare en medarbetare. Därför är det också av största vikt att hela lönekostnaden är transparent, inte minst för oss beslutsfattare. Att höja arbetsgivaravgiften för unga är ett svek mot alla ungdomar som tack vare sänkningen fått ett jobb, men också mot de unga som snart slutar gymnasiet och längtar efter ett arbete. Kostnadschocken för arbetsgivarna kommer självklart att drabba alla unga som vill ha ett arbete men saknar erfarenhet. Hur blir jobben fler om det blir dyrare att anställa? 62 (S) replik: Vi hörde framhålla att ungdomar inte är en homogen grupp och att det behövs flera olika typer av insatser för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Jag kan inte annat än instämma i detta. Ungdomar är inte en homogen grupp, utan det behövs flera olika insatser riktade mot deras särskilda behov för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det är just därför vi riktar kritik mot den här generella åtgärden, som inte specifikt riktar sig mot ungdomarnas speciella behov utan är en generell åtgärd för alla inom denna ålderskategori. Vi tror att det vore betydligt smartare att rikta pengarna till utbildning, traineejobb och andra aktiva insatser som mer träffsäkert leder till att ungdomar får hjälp med det de behöver för att etablera sig på arbetsmarknaden. Det låter nästan som att har upprepat sitt mantra så att de själva börjar tro på att de sänkta socialavgifterna för unga har lett till en lägre ungdomsarbetslöshet. Ni gav alla hopp om att det skulle bli så, och det är mycket möjligt att det var tanken. Men det var inte så det blev. Det var inte en lägre ungdomsarbetslöshet som blev effekten. Tvärtom har ungdomsarbetslösheten bitit sig fast på en alldeles för hög nivå. Helt uppenbart är det så att det behövs andra åtgärder och en ny politik för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten i . Min fråga är varför så envist håller fast vid den gamla politiken och vill fortsätta gräva djupare där när den uppenbarligen inte har lyckats. 63 (M) replik: Jag tackar för frågan. Själv har jag en mängd frågor om vilka åtgärder Socialdemokraterna vill vidta. Det finns alltid bara en massa tomma löften om att återkomma . Jag skulle vilja att ni tog del av en alldeles utmärkt skrift som heter – så slår höjda arbetsgivaravgifter mot unga. Det är , och som har tagit fram den. Där ställs bland annat frågan: ”Varför har en så hög ungdomsarbetslöshet?” I skriften har man kommit fram till detsamma som vi gjort i våra analyser. En orsak är att vi i ett internationellt perspektiv har ”höga ingångslöner i branscher som sysselsätter många ungdomar”. Det är lägre ingångslöner för den som arbetar i en butik i till exempel ett annat europeiskt land. En annan orsak är ett ”litet utbud av jobb där erfarenhet och utbildning inte är avgörande för att utföra arbetsuppgiften i den svenska ekonomin”. Det finns väldigt få yrken och jobb kvar där man inte kräver en högre utbildning. Dessa organisationer tar också upp att ”turordningsreglerna i LAS drabbar unga anställda”. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Lägre arbetsgivaravgifter ger också en stimulans för arbetsgivarna att anställa en person till. För varje jobb som skapas blir det färre ungdomar som inte har någonting att göra. Det räcker med att gå långtidsarbetslös så har man kommit in i dåliga vanor. Det vet vi alla. Det blir sedan ett mycket större steg när man äntligen kan gå över till jobb eller studier. De sänkta arbetsgivaravgifterna är oerhört viktiga för att få in fler ungdomar på arbetsmarknaden. 64 (S) replik: är orolig över ”tomma löften” och över att regeringen säger att man ska återkomma med en politik. Jag tycker inte att behöver vara så orolig. Men om det är så att minnet är lite kort jag kan för säkerhets skull påminna om att regeringens politik och de förslag man hade i budgeten inte gick igenom, då tillsammans med de övriga borgerliga partierna och valde att rösta för att fortsätta med den gamla politiken – som jag återigen kan konstatera inte har haft avsedd effekt vad gäller att knäcka ungdomsarbetslösheten. Jag hör som så tidigare ett resonemang om att sänkta socialavgifter för unga skulle ha haft effekt, trots att det mesta tyder på motsatsen. Ovanpå det får vi höra att en höjning av socialavgifterna skulle få en ännu större effekt än vad sänkningen haft. Det här resonemanget går inte riktigt ihop. Men jag skulle kunna tolka påståendet att en höjning skulle få ännu större effekter som en typ av erkännande av att sänkningen i sig inte hade så stor effekt. I så fall skulle jag bli glad, om det är så att vi kan nå varandra där och konstatera att sänkningen inte har haft avsedd effekt. Frågan är fortfarande varför ni ändå väljer att höja socialavgifterna för dem som är . Är det någonting magiskt med just de här ungdomarna som gör att det inte blir någon dramatisk effekt för dem? Men framför allt: Varför envisas med att fortsätta gräva i den gamla politiken, som har misslyckats med att knäcka ungdomsarbetslösheten? Jag har en sista fråga. förde i sitt anförande ett resonemang om ungdomar inom Handels. Handels konstaterade så sent som för någon vecka sedan att andelen unga anställda i den sektorn minskat då subventionerna gällt. Jag undrar vad har att säga om det. 65 (M) replik: står bakom den rapport jag nämnde. Jag utgår från att det är korrekta siffror som finns där. De är precis lika oroliga för vad en höjning skulle innebära för deras anställda unga som Visita – Svensk besöksnäring och är. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Jag har ett antal frågor till Socialdemokraterna. Dem kommer jag inte att få svar på , men vi kommer säkert att mötas i andra debatter också. Det gäller framför allt vilken analys som gjorts avseende en höjd arbetsgivaravgift. Vilken analys stöder ni er på när ni hävdar att en höjd arbetsgivaravgift inte kommer att slå mot unga? Man kan ju vända på perspektiven också. Frågorna är väldigt många. Ni lämnar ett särskilt yttrande och ska återkomma med förslag. Även om er budget föll har ju alla partier en politik för olika områden. Därför hade det varit intressant om Socialdemokraterna tagit möjligheten att berätta för kammaren och lyssnarna i medierna vad ni kommer att komma med och vad ni har för tankar och idéer för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi vet ingenting om det . Det vi står och debatterar nu är arbetsgivaravgiften. Ni anser att sänkningen är en felaktig åtgärd, medan vi har sett att den ger en bra effekt. Men vad som kommer sedan vet ingen av oss. Därför kan jag inte heller förhålla mig till det. Ännu en fråga som jag inte kommer att få svar på är vad Socialdemokraterna säger till de tiotusentals ungdomar som har fått arbete tack vare den sänkta arbetsgivaravgiften och till de arbetsgivare som kunnat anställa. Det får vi inte svar på , och det är oerhört sorgligt. Det finns en stor oro för vad som kommer att hända om arbetsgivaravgifterna höjs. 66 (MP): Nedsättningen av socialavgifterna för unga är och har varit en dyr och ineffektiv reform. Det har, som sagts i debatten, alla regeringens egna expertorgan konstaterat, även Alliansen satt vid makten. Till exempel har IFAU, utvärdering, konstaterat att det fanns positiva men förhållandevis små effekter av dessa riktade satsningar. Den första sänkningen uppskattas ha gett 6 000–10 000 arbetstillfällen för ungdomar på kort sikt. Det mesta har tytt på att den andra sänkningen inte gav någon ytterligare sysselsättningseffekt. Intäktsbortfallet per skapat jobb uppgår till mellan 1 miljon och , vilket motsvarar omkring fyra gånger den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. Men det var då det. Utredningen har på nacken. uppgår den totala kostnaden för reformen till ca , och då skapas i sitt bästa scenario ett ungdomsjobb för en kostnad av och i sämsta fall av upp till ca . konstaterar: ”Lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten.” har uttalat gällande nedsättningen av socialavgifterna att effekterna på sysselsättningen sannolikt är små och att det minskar kostnaden för anställningar som i hög grad skulle blivit av ändå. Även den myndighet som praktiskt arbetar med arbetslöshet och arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen, säger ”att forskningen om effekterna av arbetsgivaravgiftssänkningen på sysselsättningen i allmänhet visar på försumbara effekter”. Jag skulle kunna fortsätta att referera till flera andra aktörer som är kritiska till denna reform, till exempel och ett flertal nationalekonomer. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga