prot · H209107 · 2015-06-02 00:00:00 — Enligt ett inslag i en nyhetssändning var det endast i som avloppsvatten lämnades i land vilket, utan ett statistiskt signifikant underlag, kan tyda på att är en av de enklare platserna att lämna avloppsvatten i land på. Därför krävs en dialog med grannländernas myndigheter och hamnar. har varit och kommer att vara drivande i denna fråga, bland annat via Helcom, där samtliga Östersjöstater är representerade. 87 (SD): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Min slutsats är att ministern inte har några planer på att, utöver det som redan görs, försöka påverka kryssningsindustrin att sluta förorena med avloppsvatten. Jag vill inleda med ett exempel, för att visa det absurda i situationen. Vi kan tänka oss en allmän pool. För att komma till rätta med vattenkvaliteten bestämmer man att badare inte längre får urinera i vattnet och belägger det med höga straff. låter man kafeterian bredvid tömma sin orenade latrin rakt ned i poolen. Detta är inte helt olikt situationen i . De 115 000 fritidsbåtsägarna som har båtar med toalett riskerar böter, eller till och med fängelse , om de tömmer sin latrin i havet. är det helt okej för de stora kryssningsfartygen att tömma sin latrin utan påföljd. De internationella kryssningsfartygen hade 7 miljoner persondagar till sjöss. De båtarna diskar, tvättar, har toaletter och duschar och producerar troligen mycket mer gråvatten och svartvatten per person än fritidsbåtarna, där faciliteterna är mycket enklare. Vi kan göra ett enkelt räkneexempel för att se hur det skulle vara om fritidsbåtarna med toalett skulle ha lika många persondagar till sjöss. Låt oss anta att varje båt har i snitt två personer ombord. Då skulle dessa behöva vara ute till sjöss för att tillsammans komma upp i lika många persondagar. Om det i snitt är tre personer ombord blir siffran . Detta känns osannolikt. Slutsatsen blir att kryssningsfartygen släpper ut minst lika mycket, troligen mycket mer, avloppsvatten än fritidsbåtarna. Världsnaturfonden rapporterar att samtliga länder, bortsett från , uppfyller IMO:s uppsatta krav på mottagningsanläggningar i hamn. Därför tycker jag att det finns få skäl för att inte skulle kunna gå i bräschen när det gäller att sanktionera fartyg som inte använder dessa. I stället för att invänta långa utredningar skulle vi snabbt kunna införa att de båtar som inte väljer mottagningsanläggningar i hamn, där detta finns, ej får ta del av farledsavgiftsreduktionen. Jag skulle vilja höra mer om ministerns åsikt angående detta. 88 Statsrådet (S): Som jag sa i mitt svar är detta en fråga som har drivit . Och en utmaning i sammanhanget är att det inte är i första hand svenska hamnar som vi vill skydda utan det är , som är ett oerhört känsligt innanhav. Om ensamt skulle införa väldigt höga bötesbelopp eller på annat sätt gå före en internationell lagstiftning skulle resultatet möjligen inte bli att blir mindre förorenat. I stället skulle samma kryssningsfartyg släppa ut samma mängd avloppsvatten rakt ut i men inte anlöpa svenska hamnar. Jag vet inte riktigt vad vi skulle uppnå för något positivt med en sådan utveckling. Därför är det internationella arbetet oerhört viktigt. Det handlar om att skydda som innanhav och belägga just det området med speciella restriktioner. Det är därför som har drivit arbetet med att få IMO att vidta de åtgärder som krävs. pågår det som jag sa ett internt arbete inom . Man ser över farledsavgifterna, och tittar man också på möjligheten att till exempel sänka farledsavgifterna för fartyg som agerar på ett miljömässigt bättre sätt. Det är på som det arbetet hör hemma och inte på regeringsnivå. Arbetet försiggår på , och de kommer att komma med förslag. Därefter kommer man att ta ställning till hur farledsavgifterna eventuellt ska förändras. Det viktiga arbetet med att skydda kan dock inte föras på någon annan nivå än internationellt. Vi ska naturligtvis ha kontakter inom Helcom, med de andra Östersjöstaterna, för att se till att de tar ansvar för att det finns fullgoda möjligheter att tömma i hamn, men också för att vi ska vara överens om vilken gemensam hållning vi ska ha till frågorna. gränsar nämligen inte enbart till utan till ganska många fler länder. har varit både uthålligt och relativt framgångsrikt i det här arbetet. Och jag hoppas verkligen att mötet som kommer att äga rum kommer att leda till att vi får en internationell lösning. Det är det som behöver. 89 (SD): Jag är mycket nöjd med den höga ambition som ministern talar om. Vad gäller är det mycket riktigt inte bara svenskt vatten. Problemet är att man påför småbåtsägare dyra avgifter, alltifrån 1 500 till , för att de ska ändra sina septiktankar och kunna lossa sitt avfall i hamnarna. Jag är glad över att småbåtsägarna gör sin del för att hålla i schack. Jag är glad över att vi har fått ett svaveldirektiv för att göra till ett renare hav. Men vi förstår att småbåtsägarna inte ser med blida ögon på kryssningsfartygens utsläpp i havet. Jag vill fråga ministern om det finns ett snabbare sätt att nå de övriga länderna runt för att få till ett snabbare direktiv eller ett sätt att få fartygen att inte dumpa sitt avfall i havet. 90 Statsrådet (S): Jag förstår fritidsbåtsägarnas frustration över att bli belagda med en restriktion och ett tvång att tömma sitt toalettavfall någon annanstans än i vattnet, även om jag egentligen kan tycka att det är naturligt att man inte tömmer sitt avloppsvatten i havet, men det är en annan historia. kan de stora kryssningsfartygen göra det utan att bli vare sig ekonomiskt eller på annat sätt straffade för att de beter sig på det sättet. Det som gör att det ser ut så här är att småbåtstrafiken inte är internationell. Därför omfattas den inte av internationella regelverk. Däremot är kryssningstrafiken internationell och regleras av internationella överenskommelser på samma sätt som till exempel flygtrafiken i stor utsträckning styrs av internationella konventioner. I det här fallet har drivit på för att regelverket ska gälla för all trafik i . äntligen verkar det som att vi börjar nå framgång. Vi har fått med oss flera andra länder kring . Vi har nått framgång i och med att sakfrågan är beslutad, och det som återstår nu är att de legala frågorna ska få sin lösning. är alltså pådrivande, och vi bedriver arbetet på många fronter, internt inom , i kontakter med andra inom Helcom och gentemot IMO. Den gör alltså vad den kan. Där kan jag ge kredd till den tidigare regeringen, för det här arbetet pågick även . fullföljer regeringen det arbetet. Vi ser att inte tål så mycket mer. All kredd till småbåtsägarna som tar sitt ansvar! ska vi bara se till att kryssningsfartygen också gör det. 91 (SD): Jag har egentligen inget mer att tillföra debatten. Jag känner mig mycket nöjd med ministerns svar. är ett hav som vi har att förvalta. Jag hoppas att man från svenskt håll fortsätter att driva på och bygger upp kontakter för få till en snabbare lösning än den jag befarar i och med att detta ju brukar dras i långbänk. Jag ser positivt på frågan. Ministern har sagt att vi ligger i framkant. Jag hade gärna önskat att vi hade kunnat ta ytterligare ett steg och påföra full avgift fram till dess att det hela är färdigt eller på annat sätt pressa på kryssningsfartygen så att de slutar med sina utsläpp. Om det är effektivt eller inte vet jag inte. tror jag att det kan ge en indikation till andra stater vid om att man med hjälp av påtryckningsmedel kan visa att vi inte accepterar dessa utsläpp i svenska vatten. Jag hoppas att de tar till sig detta och att man får fram ett snabbare beslut. 92 Statsrådet (S): Som sagt är detta ett prioriterat arbete. Det pågår ett internt arbete inom för att se över farledsavgifterna. Det pågår ett intensivt påtryckningsarbete internationellt, och det pågår ett intensivt samarbete mellan för att få en lösning på den här frågan. Det är oerhört angeläget att dessa utsläpp upphör och att vi kan påbörja arbetet med att säkerställa att kan utvecklas till ett friskt och rent hav som kan bidra till affärsmöjligheter och rekreationsmöligheter . är ett hav som i det närmaste är i kris. Det krävs ganska många åtgärder för att vända den utvecklingen. En åtgärd är att minska utsläppen av övergödande ämnen i havet. Där är den här frågan naturligtvis oerhört viktig. Arbetet pågår, och vi kommer att fortsätta att driva på för att få en lösning till stånd så fort som det över huvud taget är möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:628 om kryssningsfartyg som förorenar 93 Statsrådet (S): har frågat mig om jag verkligen inte ser några möjligheter, vid sidan av skärpta internationella regler, för att förmå kryssningsfartyg och övriga fartyg att tömma sitt avloppsvatten i hamn för rening i stället för orenat rakt ut i till exempel . har även frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att förbättra mottagningskapaciteten för avloppsvatten i hamnarna runt om i . prioriterar arbetet med att skydda miljö högt och arbetar på flera fronter med att minimera sjöfartens miljöpåverkan. är kryssningsverksamheten av stor betydelse för besöksnäringen då den inbringar ansenliga summor till besöksnäringen, till kommunerna samt till staten genom momsintäkter. Kryssningsbesökarna har även ett viktigt marknadsföringsvärde då de bidrar till att sprida en positiv bild av internationellt. arbetar hårt med att få igenom en reglering som förhindrar utsläpp av övergödande ämnen genom utsläppsförbud alternativt reningsanläggningar med strikta utsläppsgränsvärden för passagerarfartyg och kryssningsfartyg i . Vi har framgångsrikt varit drivande i frågan och är på god väg att nå fram till en slutbehandling av frågan. Vid FN:s sjöfartsorganisation IMO:s miljöskyddskommittés möte togs det faktiska beslutet i denna fråga, och återstår de legala aspekterna för att kunna verkställa beslutet. Vad gäller mottagningskapaciteten för avloppsvatten i hamnar runt om i arbetar via Helcom för att säkerställa tillräcklig mottagningskapacitet i relevanta hamnar runt om i . hamnar ligger långt fram när det gäller möjligheterna att ta emot svart- och gråvatten, andra länder runt har dock inte kommit lika långt. Vi kommer att fortsätta att arbeta för att mottagningskapaciteten ska förbättras i aktuella hamnar runt om i . Avslutningsvis vill jag understryka vikten av att ta ett helhetsgrepp kring utsläpp som bidrar till övergödning i . Sjöfarten står för en del, men även andra sektorer såsom jordbruk och enskilda avlopp står för en stor andel. Det är viktigt att insatser görs på bred front för att minska de utsläpp som bidrar till övergödningen. 94 (M): Tack, ministern, för svaret! Tack också för att svaret kom . För min del är det första gången som jag får svar från ett statsråd inom stipulerad tid, så jag vill ge ett särskilt beröm för det. Så jag får tacka för det snabba svaret, men jag hade hoppats att få tacka för ett bättre svar. Jag frågade ministern bland annat om regeringen inte ser några andra möjligheter vid sidan av skärpta internationella regler för att förmå kryssningsfartyg och övriga fartyg att inte skita ned våra hav genom att tömma sitt avloppsvatten rakt ut i . Tyvärr gav inte ministern något svar på den frågan, eller också är det så att regeringen inte ser eller inte är beredd att använda andra verktyg än internationella regler. Jag tycker att det är viktigt att regeringen jobbar brett och använder en uppsjö av olika verktyg för att försöka minska sjöfartens miljöpåverkan när det gäller avloppsvatten, svavelutsläpp och annan påverkan som sjöfarten tyvärr har. Då handlar det om att till exempel höja farledsavgifterna, som var föremål för diskussion i den föregående interpellationsdebatten. Det handlar naturligtvis också om frivilliga åtgärder i form av dialog med berörda hamnar och rederier för att försöka förmå näringen och branschen att själva ta på sig ett större frivilligt miljöansvar. Jag delar naturligtvis ministerns uppfattning att det kanske viktigaste trots allt är att få till en internationell reglering som säkerställer att kryssningsfartygen liksom övriga passagerarfartyg inte släpper ut sitt orenade avloppsvatten i , som är ett oerhört känsligt innanhav. Det är jätteviktigt att reglerna kommer på plats. Jag blev verkligen glad över att höra att man är på väg framåt i frågan och är inne i slutförhandlingar. Då vill jag fråga ministern när regeringen bedömer att de legala förutsättningarna är på plats och när förbudet kan träda i kraft i praktiken. Jag skulle också vilja ta vid där ministern avslutade sitt inlägg om betydelsen av att ta ett helhetsgrepp kring de utsläpp som bidrar till övergödning av . Ministern tonade ned sjöfartens ansvar för övergödningen, vilket jag tycker är både beklagligt och allvarligt. Det är förvisso sant att sjöfartens bidrag till övergödningen är litet i relation till det totala näringsläckaget ut i . Men är det för det första så att utsläppen från passagerar- och kryssningsfartyg är oproportionerligt stora. För det andra kan utsläppen ha mycket stor lokal påverkan. För det tredje, och det är väl egentligen det viktigaste, är sjöfartens och kryssningsfartygstrafikens bidrag till övergödningen av enkel att minska. Det räcker att kryssningsfartygen använder de mottagningsanläggningar som finns i hamnarna runt . Det är mycket svårare att ytterligare minska näringsläckaget från till exempel det svenska jordbruket, som troligtvis har det absolut minsta näringsläckaget av alla jordbruk. Men här har vi en övergödningsproblematik som beror på utsläpp som är relativt enkla att komma till rätta med. Därför förvånas jag lite över att ministern i sitt svar på den föregående interpellationen inte sa sig ha någon ambition att försöka påverka beträffande i vilken riktning farledsavgifterna skulle utformas. Jag skulle gärna vilja fortsätta den diskussionen. Skulle inte det kunna vara ett verktyg för att ska kunna komma till rätta med detta stora problem? 95 Statsrådet (S): Som jag sagt i både mitt tidigare interpellationssvar och mitt inledningsanförande i den här interpellationsdebatten har det pågått ett intensivt arbete kring de här frågorna. Det pågår också ett arbete inom med att se över farledsavgifterna. Eftersom det arbetet ligger väl i linje med det som regeringen önskar, det vill säga en ökad miljöhänsyn i utformningen av farledsavgifterna, ser jag ingen anledning att ytterligare trycka på i den frågan. har meddelat att man arbetar med frågan med just minskad miljöpåverkan som ett viktigt kriterium. Jag ser fram emot att få ta del av det arbete som nu genomför. frågar när man kan förvänta sig att nästa steg tas i den här processen. Nästa möte i den här konstellationen inom IMO sker den 18–. Då är förhoppning att vi ska ha kunnat trycka på i frågan ytterligare, så att det faktiskt också fattas beslut om regelförändringar som gör att vi kan ställa ordentliga krav på de fartyg som trafikerar om att tömma sitt avloppsvatten i hamn och inte i havet. Naturligtvis har det förts mycket dialog om frivilliga åtaganden med de rederier som berörs. Det handlar också om att påvisa att den här möjligheten finns och att det finns goda möjligheter till och med att tömma sitt avlopp i land. I den delen har det självklart förts en dialog med de fartygen. Jag vill också framhålla att svenska rederier i det här avseendet är ett föredöme. Man har helt frivilligt tagit på sig den här uppgiften. Men det finns andra rederier som väljer att inte utnyttja denna möjlighet att bidra till en renare . Det har förts en dialog. Många rederier har hörsammat uppmaningen att bidra, medan andra har valt att inte göra det. Beträffande dem som väljer att inte göra det, som inte väljer den frivilliga vägen, kommer det naturligtvis att vara helt avgörande att vi får legala påtryckningsmedel för att kunna säkerställa att man hanterar sitt avloppsvatten på ett mer ansvarsfullt sätt. 96 (M): Det är precis så – många fartygsägare och rederier tar ett stort ansvar frivilligt. Då tycker jag att det är viktigt att vi som politiker tänker på hur vi kan utforma avgiftssystem och så vidare för att gynna dem som gör rätt och i någon mening missgynna dem som gör fel, i det här fallet dem som skitar ned vårt hav. Möjligheten att använda farledsavgifterna är ett viktigt verktyg, tycker jag. Vi har mig veterligen haft miljödifferentierade farledsavgifter , men har det handlat till exempel om krav på minskade utsläpp av svavel. Jag tycker att det är viktigt att det nya avgiftssystemet inkluderar den här parametern, att det i det index som vad jag förstår nu jobbar med att utforma finns med kriterier för hantering av såväl svartvatten som gråvatten. Det är viktigt att regeringen säkerställer att så också blir fallet, så att de differentierade farledsavgifterna inte bara handlar om bränslefrågor, elanslutning vid kaj och så vidare. Så som jag förstår ministern kommer det trots allt att dröja ytterligare innan vi har ett förbud som träder i kraft på allvar. Det ska ske ett nytt möte , och sedan kommer det gissningsvis att ta ytterligare innan reglerna kan träda i kraft. Då kanske vi skriver 2019 eller 2020 i almanackan. Jag tycker att det är viktigt att regeringen agerar , för övergödningsproblematiken är akut. Ministern sa i sin förra debatt att nästan är i kris. är definitivt redan i kris. Vi har enorma problem med algblomning och döda havsbottnar. Utbytet av vatten i är väldigt litet. Det tar 25–innan vattnet i har bytts ut. Därför får varje utsläpp av näringsämnen väldigt stor långsiktig påverkan. Det är alltså viktigt att agera kraftfullt , och regeringen måste titta på alla verktyg i verktygslådan för att komma till rätta med problemet. Bakgrunden till den här interpellationen, fru talman, var att frågan uppmärksammades av SVT:s Agenda. Där tycker jag tyvärr att ministern gav uttryck för en defensiv och passiv hållning. Vi kan inte göra så mycket, lät hon meddela. Jag menar att och den trots allt har möjlighet att göra ganska mycket. Självklart är det viktigaste organet IMO. Självklart är det viktigaste att vi får till gränsöverskridande lagstiftning som reglerar de här frågorna. Men vi har också möjligheter att agera pådrivande i . Jag hoppas att ministern och den har framgång i diskussionerna med andra länder om avgiftssystemet i hamn. Det är trots allt så att vissa hamnar runt har mottagningskapacitet för svartvatten och gråvatten men tar betalt för det. I ett läge när det är fritt att släppa ut orenat vatten ute till havs men det kostar att lämna in det för rening i hamn väljer naturligtvis väldigt många att göra det förra. Det är viktigt att regeringen försöker få till exempel och att säkerställa att deras hamnar genom avgiftssystem och på annat sätt premierar de aktörer som vill ta ansvar och göra rätt, till exempel de svenska rederier som ministern lyfte fram i sitt svar. 97 Statsrådet (S): Det är roligt med interpellationsdebatter när interpellanten och statsrådet är helt eniga om både ambitionen och ungefär vilka åtgärder som behöver vidtas. Var man landar någonstans blir snarare en fråga om semantik. Regeringen driver på för att få internationell lagstiftning på plats. Regeringen har kontakt med om att man ska säkerställa att man har dialog, och det pågår ett arbete inom som jag verkligen välkomnar och som handlar om att se över farledsavgifterna och på vilket sätt man ytterligare kan förstärka den miljöstyrande effekten av dem. Sammantaget pågår det arbete på alla de områden som interpellanten frågar efter. Det tycker jag är väldigt positivt, och jag hoppas att vi snart kommer att nå framgång i de här frågorna. Det här är naturligtvis en viktig fråga, men det går inte att bortse från att man behöver hantera även jordbruket, enskilda avlopp och liknande för att minska mängden övergödande ämnen i . Det handlar inte om att på något sätt spela ned sjöfartens betydelse, utan det handlar om att det krävs åtgärder på flera fronter för att totalt sett nå framgång i arbetet med att säkerställa att blir ett friskt och levande hav. Regeringen har för avsikt att gå vidare med åtgärder på flera av de här områdena, för kräver snabba åtgärder om vi ska klara att återställa balansen i detta viktiga och känsliga innanhav. 98 (M): Det sistnämnda, diskussionen om jordbruket och dess påverkan, tycker jag är väldigt intressant. Vi har stränga krav på det svenska jordbruket när det gäller hur man ska hantera sin gödsel, hur man får sprida näringsämnen på sin åker och hur det ska följas upp. Det svenska jordbruket tar ett väldigt stort ansvar och har tuffa krav på sig. Jag skulle vilja säga att de är betydligt tuffare än vad kollegorna i de andra har. Det är lite märkligt att regeringen står här och argumenterar att vi inte kan gå före i och att vi inte kan ha några avgifter som är särskilt tuffa jämfört med andra länder när man gladeligen inför nya tuffare krav för jordbruket i och diskuterar att införa nya och helt världsunika skatter, till exempel en handelsgödselskatt. Man vill straffbeskatta det svenska jordbruket genom en kilometerskatt som gör det dyrare för mjölkbilen att komma och hämta mjölken hos den redan hårt drabbade svenska mjölkbonden. Jag tycker inte att resonemanget hänger ihop helt och fullt. Precis som ministern är jag glad över att vi har en stor samsyn om ambitionen – att vi vill ha tuffare regler som säkerställer att vi har en sjöfart som är hållbar. Jag hoppas att regeringen fortsätter att nå framgång i förhandlingarna. Det finns en punkt där vi uppenbarligen inte är överens. Det hade varit viktigt om regeringen säkerställt att nya farledsavgifter tar hänsyn till parametern. Ministern verkar ge uttryck för att hon hoppas och tror att man kommer att göra detta, men jag hade önskat att regeringen säkerställde att hanteringen av grå- och svartvatten blev en del av prissättningen för farledsavgifterna. Jag tackar ministern för en god debatt. 99 Statsrådet (S): Man kan möjligen reflektera över det som kanske inte hänger ihop, nämligen att å ena sidan ha en väldigt stark omsorg om och uttrycka en stark oro för utveckling och å andra sidan motsätta sig åtgärder som skulle bidra till minskad övergödning av detta hav. Men den diskussionen kan något annat statsråd ta vid ett annat tillfälle. Här handlar det om sjöfarten och sjöfartens betydelse och ansvar i de här frågorna. Skälet till att jag inte har för avsikt att trycka på är att jag har fått betryggande information om att dessa aspekter är tillgodosedda i det arbete som pågår där. Jag vill inte föregripa det arbetet eftersom det är ett internt arbete som pågår i en statlig myndighet. Men de signaler jag har fått gör att jag känner mig trygg i att det kommer kloka och bra besked från . Självklart kommer regeringen att bevaka att så sker. Det är viktigt att framhålla att till skillnad från en del andra näringar och företeelser är sjöfarten inte ett ensidigt nationellt ansvar eller ett område där vi helt och hållet har nationell rådighet. Sjöfarten omfattas av ganska omfattande internationella konventioner och lagstiftning. Därför är det viktigt att agerar kraftfullt och föredömligt och går i bräschen för bättre miljöanpassad sjöfart. Jag tycker att det här fallet är ett gott exempel på det. Vi kommer att behöva göra mer på fler områden för att sjöfarten ska bli ett mer hållbart transportslag än vad det är . Tack för en god debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:598 om kvoteringslagstiftning 100 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig på vilken grund jag anser att staten skulle ha rätt att meddela sanktioner mot privata bolag på grund av att staten anser att deras rekrytering till styrelserna är felaktig. Hon har också frågat vilket stöd jag har för att en lagstadgad kvotering till börsbolagens styrelser skulle leda till ökad jämställdhet i samhället i stort. Ett viktigt mål för regeringens jämställdhetspolitik är att bryta mansdominansen på de ledande positionerna i svenskt näringsliv.