prot · H20945 · 2015-01-14 00:00:00 — Det är nu uppenbart att den här frågan blir på allvar. Det har under egentligen bara varit som har lyft frågan, men är det fyra partier som gör det. Det blir på riktigt . Socialdemokraterna har någon neutralitetsnostalgi. De andra rödgröna har någon anti-amerikanism. Men jag förstår inte riktigt vad det är av det som ni behöver känna er som bärare av och som ligger till grund för detta. Det handlar om att stärka säkerhet. Vi ligger i ett mycket hett område i . Det är väldigt svårt att förstå varför vi skulle säga nej till att få hjälp av andra i en krissituation med ett ryskt hot. Är ni så mycket emot allt som är utländskt att vi inte ens ska få hjälp om vi blir utsatta för hot? 67 (SD) replik: Jag tror att vi måste väldigt försiktiga med de krav som vi ställer på de män och kvinnor som ansluter sig till Försvarsmakten och tjänstgör där. Att begära att man ska ta risker på andra sidan jordklotet för intressen som inte är ens egna är någonting annat än att ta risker för sitt eget land, och det skulle jag ha väldigt svårt att leva med. När det gäller säkerhetsaspekten av frågan skulle jag vilja säga att det är dubbelt. Det är klart att om vi skulle stå inför ett reellt invasionshot, vilket verkar väldigt osannolikt i det medellånga perspektivet, hade det förmodligen varit väldigt gynnsamt att vara medlem i Nato. När det gäller de mer sannolika säkerhetshoten mot i form av terroristattacker, ökad inre instabilitet som finansieras från utlandet och andra saker är det däremot inte säkert att ett Natomedlemskap skulle bidra till att öka vår trygghet och säkerhet. Det kan tvärtom bidra till att dra in oss i konflikter som vi inte är en del av. 68 (KD) replik: Jag hade egentligen tänkt ställa en annan fråga, men jag tycker att de replikväxlingar som har varit mellan , och är intressanta. har i ett väldigt säreget förhållningssätt gentemot . Man har i voteringarna gång på gång hamnat i en väldigt egenartad position. Man har gjort gemensam sak med partier i som uttrycker sin beundran för och förståelse för politik. Det har handlat om avtal med , och , som vi vet befinner sig i en konflikt med . Då har man röstat nej till detta från sverigedemokratiskt håll. Man har röstat nej till att slopa tullar för att lindra effekten av ryska handelsstopp. Man har röstat nej till att fördöma ryska stängningar av medborgarrättsorganisationer. Det här är konstigt. Många utanför den här kammaren skulle nog bli förvånade om man berättade att i viktigare omröstningar är avsevärt mer Moskvavänliga än vad är. Jag vill koppla detta till den fråga som diskuterade. Vi vet att säkerhetsläget har försvårats. Vi lever i en mer osäker del av världen än vad vi gjorde tidigare. Det här ligger inte precis om hörnet, men vi i allianspartierna tycker att det är viktigt att vi inför kommande beslut ser framåt och funderar på hur vi i vårt land ska lösa de säkerhetspolitiska utmaningarna på bästa sätt. Vi vill fördjupa frågorna som rör säkerhetspolitiska vägval och också titta på om skulle vara bättre för . Vad är det för fel på det, ? 69 (SD) replik: Jag redogjorde för en del av problemet med ett Natomedlemskap. Själv tycker jag att om man utifrån principiella grunder inte är beredd att någonsin ansluta sig till Nato som det ser ut , med de paragrafer som finns om krav på deltagande i konflikter där alliansen är inblandad och så vidare, finns det heller ingen större anledning att utreda frågan. Jag för min del är inte beredd att skicka svenska män och kvinnor i döden, långt hemifrån, för andra länders intressen. 70 (KD) replik: Det beskedet skulle då uppfattas som ett definitivt nej från att medverka till att någonsin sänder personer under FN- eller Natoflagg någonstans i världen. Det är i så fall häpnadsväckande. är en del av världen, och vi behöver lösa en del problem tillsammans, särskilt när det uppstår väpnade konflikter. Det är klart att man måste göra en bedömning av vad som minskar risken för att krig ska uppkomma och vad som mest minskar risken för att människor ska dödas. Om man då kommer fram till att vi också behöver titta på alternativ som leder fram till att vi söker samarbete med andra, vilket vi gör inom ramen för Natosamarbete från svensk sida, uppfattar jag det som att säger att vi håller oss i vårt eget land. Vi bryr oss inte nämnvärt om vad andra gör. Men då har vi heller inte möjlighet att få skydd för den händelse att någonting skulle inträffa för vår egen del, herr talman. 71 (SD) replik: Självklart är det så att när det handlar om att försvara demokratiska värden och mänskliga rättigheter inom ramen för till exempel FN-uppdrag bör man kunna skicka svensk trupp. Det tycker också. Men man får vara mer än lovligt naiv om man tror att de enda intressen som det skulle kunna bli en väpnad konflikt kring där Natoländer är inblandade bara handlar om mänskliga rättigheter och demokrati. Det kan bli väldigt många andra konflikter som vi blir indragna i också där jag inte skulle tycka det vore motiverat att begära att svenska män och kvinnor skulle offra sina liv. När det gäller allianser tycker vi inte alls att vi bara ska bry oss om oss själva. Vi tycker att vi framför allt har ett ansvar för vårt närområde. Vi vill gärna se ett utvecklat nordiskt försvarssamarbete, inte minst ett fördjupat samarbete med som glädjande nog verkar ta vissa steg framåt. Det är någonting vi har pläderat för . Vi hoppas se med tillförsikt fram emot utvecklingen på det området. 72 Utbildningsminister (MP): Året har inletts likt några av de mörkaste kapitlen i vår historia. Rum dit svenskar sökt sig för att utöva sin tro har attackerats. I dödades satiriker, poliser, journalister och judar i terrorattacker. Det är kulspruteeld, brandbomber och klottrade hakkors. Det är attentat mot demokratins själva fundament: yttrandefriheten, religionsfriheten, pressfriheten, det vill säga friheten för var och en att leva, tala, tro och tänka. Det här är inte mitt och inte min värld. Vi lever i då det är oroväckande lätt att teckna ett anförande i dystra rader. Diskriminering och hatbrott drabbar romer, judar och muslimer. Tillkämpade rättigheter sätts ifråga när de som utövar dem hotas eller stoppas. I vår världsdel får länder nu kritik för inskränkningar i pressfriheten, ändrade vallagar, attacker mot aborträtt och jämställdhet. Invid EU:s gräns fortgår oroligheterna i efter folkrättsbrott. I sätter terrorn skräck i människor. I och har IS fördrivit miljoner människor från deras hem. I lämnas båtar av flyende, vind för våg. Vår förmåga att möta den allra största av utmaningar vi mött som mänsklighet – klimathotet – prövas, och vi skruvar alla på oss inför tanken på vad vi ska svara våra barn den dag de frågar vad vi gjorde med den värld vi har att lämna till dem. Det kan tyckas som att själva demokratin är hotad. Men jag vägrar att acceptera det som den enda beskrivningen av vår tid. Den liberala demokratin är till sin natur optimistisk. Den bygger på övertygelsen om att människor som ges frihet att växa klarar att samarbeta och att människor som samarbetar kan möta också de största hot. Den liberala demokratins fiende är rädslan. Nationalister, religiösa extremister och rasister – alla säger de säger samma sak. Följ din rädsla! Var rädd för andra människor, för andra kulturer, för mötet mellan olika sätt att leva. Var rädd för att förlora jobbet, för våld, för att inte förstå, för , för att världen runt dig förändras. Var rädd för oss! Demokrati är organiserat mod, och mot detta mod står den organiserade rädslan. Demokrati är viljan till utveckling, och mot den viljan står rädslan för utveckling. Demokrati är tilltron till människors kraft, och mot den tilltron står rädslan för andra människor. Demokrati är längtan efter kunskap, sanning och vetenskap. Mot denna längtan står lögnerna, ryktesspridningen och fördomarna. Det här är det val som världen står inför: att med demokrati och vetenskap möta de hot vi har framför oss eller att med inskränkthet och fördomar gömma oss för utmaningarna. Demokratins grund är egentligen inte de rättigheter och skyldigheter som omgärdar den. Hur stark demokratin står avgörs av människors förmåga att vara en del av den. Det är en förmåga som vi inte skaffar oss genom att börja traggla regeringsformens första paragraf utan snarare i sällskap med i , Pippi-ya goredırêj eller , kotoryj zhivet na kryshe. Bara ett land där alla får lära sig att läsa kan bli eller bibehålla en stark demokrati. Det sägs att det krävs ett ordförråd på 40 000 ord för att läsa och förstå en dagstidning. Som barn lär vi oss, om vi får rätt förutsättningar, 2 500–3 000 ord . Skolan kan alltså aldrig vara någon snabbmatskrog, och kunskap är inte färdigmat som kan hämtas i en lucka. Hemligheten med att tillgodogöra sig kunskap ligger alltid lite närmare den hemlagade maten. Det är något som tar tid, är komplicerat och kräver en kock med den lilla extra kärleken till råvaran. Men svenska elever får allt mindre tid med sina lärare, och lärarna får allt mindre tid för sitt uppdrag. var det bara fyra länder i där eleverna hade signifikant bättre läsförståelse än i . är det bara tre länder där läsförståelsen är sämre. Det påverkar såklart skolans alla ämnen. Det är inte så lätt att undervisa i historia om eleverna inte förstår läroboken eller kan göra en enkel sökning på internet. Forskarna bakom PISA-provet har visat att elevernas problem med proven i matte och naturvetenskap till eller mer hänger samman med elevernas problem med läsförståelse. Det är därför som samarbetsregeringen vill investera så mycket i att stärka läsandet och öka tiden för mötet mellan lärare och elever. Det ska vara mindre barngrupper i förskolan så att det blir mer tid för varje barn, fler anställda i lågstadiet så att det blir mindre pappersarbete för lärarna, fler speciallärare så att det finns mer tid för just den elev som behöver extra stöd, säkrad tillgång till bra skolbibliotek, en läsa-skriva-räkna-garanti så att så fort som en elev behöver extra stöd ska stödet också komma på plats. Hur många böcker man har i bokhyllan där hemma ska inte avgöra vilket betyg man kan få. Bildning ska inte vara en exklusivitet för några. Kunskap är inte en begränsad resurs. Kunskap är en av de få sakerna som bara växer när den delas. Demokratin vilar i möjligheten för människor att förverkliga sig själva, sina idéer och drömmar. Det brukar kallas för innovationskraft, entreprenörskap eller fri företagsamhet. Hemma hos mig hette det ”affären”. Det var i affären jag lärde mig att läsa. Det var därifrån jag fick springa ärenden, och det var till en liten herrekipering i en liten skånsk by som min familjs drömmar hade nått. Min morfar växte upp i ett fattigt hem, men han fick, och tog, möjligheten att bli sin egen. Frihet är den mest kraftfulla ekonomiska faktor som mänskligheten känner till. Är man demokrat är man för ekonomisk utveckling. Det fria tänkandets natur är att komma på nya lösningar, ny teknik, nya sätt att tillverka saker och nya saker att tillverka. Det är en förmåga vi behöver , mer . Klimathotet hotar oss som mänsklighet, vårt framåtskridande, vår civilisation och hela grunden för vår ekonomi. När vattnet sinar i brunnen står människan hjälplös. När torkan äter upp sådden står vi vid randen till krig. Inget föder rädsla som hunger. Inget hotar oss som klimatförändringarna. De tekniska lösningarna på klimathotet finns. Fråga SKF, vars största order rör kullager till vindkraften. Fråga ABB, som förser den förnybara energin världen över med smarta elnät. Affärsmodellerna för att nyttja snarare än att utnyttja resurser finns. Fråga , som snart tjänar mer på att underhålla än att sälja basstationer. Fråga , som investerar tungt i smältverk för återvinning av metaller. Men vi har misslyckats med att enas om de politiska styrmedlen. Fråga de svenska forskare vid som fick se sina tunnfilmssolceller industrialiseras i andra länder därför att startkapitalet saknades här. Eller fråga alla de entreprenörer med smarta klimatlösningar som ser hur den kraschade handeln med utsläppsrätter i gjort priset på koldioxid så lågt att investeringar i ny teknik fryser inne. Det är för att ta det politiska ansvaret för att rätt jordmån för nya klimatsmarta lösningar ska kunna växa fram och spridas som samarbetsregeringen vill stärka skatternas miljöstyrande effekt, investera i hållbara transporter och inleda energisamtal med en förhoppning om att enas om ett förnybart energisystem. Dagen efter attacken mot moskén samlades närboende för att visa sin solidaritet. Hakkorsen klistrades över av hemmaritade hjärtan. Efter attacken mot möttes människor på gator och torg under budskapet: Not afraid! On n’a pas peur! Vi är inte rädda! Det är min värld. Det är mitt – där sjuksköterskan åker för att bekämpa ebolaepidemin, där byn ställer upp när flyktingarna kommer, där entreprenören med en ny klimatinnovation kan skapa jobb och framtidstro, och där varje barn, , får ta med sig en ännu lite större bit av världen hem då bokstäverna har format sig till ord. Dissidenten, dramatikern och sedermera presidenten och sympatisören till gröna parti har uttryckt sig så här: Utan medborgare som känner frihet, självrespekt och autonomi kan det inte bli några fria, självständiga stater. Utan fred mellan människor finns det inga garantier för fred mellan staterna. Vi lever i en orolig tid – det har upprepats – men vi får aldrig ge efter för oron. I den här kammaren har vi en uppgift större än så, nämligen att fortsätta det bygge som en gång påbörjades och som aldrig blir färdigt. Det är bygget av en stark demokrati som kan stå upp för globala mänskliga rättigheter och hjälpa människor i nöd. 73 (M) replik: Tack, , för att du står upp för öppenheten och för kärnvärdet i vår demokrati och tar avstånd från det ofattbara som har hänt i och de hot som finns mot öppenheten. Jag har personligen mycket goda erfarenheter av att arbeta med för att upprätthålla öppenheten för de människor som vill, kan eller måste komma hit. Jag hoppas vi kan fortsätta ha goda relationer i sådana frågor. Det gör större och bättre. nämnde småföretag i sitt anförande, nämligen en liten butik i . Jag tänkte ta mig företagarvägen till nuvarande hemort . Där öppnade i och ger omkring 15 unga sundbybergare den första foten in på arbetsmarknaden. Efter ett antal debattörers inlägg låter det som om regeringen avser att trotsa riksdagsbeslutet om att göra det ännu mer förmånligt att anställa dessa. Men om vi stannar vid konflikten om hur mycket dyrare det skulle bli för ungdomarna med regeringens förslag skulle få en kostnadsökning motsvarande två av personerna. Två av de 15 ungdomar som precis har fått sitt första jobb skulle tvingas betala med sina jobb för de andra förslagen som regeringen tar fram. Hur gör det att resurserna till samhället och skolan skulle bli mer om fler ungdomar fastnar i utanförskap? 74 Utbildningsminister (MP) replik: Jag tackar för de inledande orden och för erkännandet av det goda samarbete som och har haft och kommer att fortsätta att ha i för mycket viktiga frågor, både för att stå upp som ett land för frihet och öppenhet och för vår fortsatta goda ekonomiska utveckling. Det finns en fråga om vad som skapar möjligheter för människor att få ett jobb att gå till, hur vi bekämpar ungdomsarbetslösheten. Jag instämmer i beskrivning att en av de viktiga sakerna vi måste göra är att se till att alla unga har möjligheten till framtidstro och att det hänger samman med människors möjlighet till egenmakt, makt över sitt liv och ett jobb att gå till . Det är därför som regeringen vill göra investeringar i skolan. Hela förutsättningen för att få ett jobb är att man har fått en bra utbildning. Den budget vi lade på bord byggde på att finansiera goda investeringar i skolan. Det är helt sant att vi då tog bort en del av de skattesänkningar som har varit mindre lyckade som alliansregeringen införde. Sänkningen av arbetsgivaravgiften ledde inte till speciellt mycket av nyföretagande, den ledde inte speciellt mycket till nya jobb för unga. Fråga inte bara mig, utan fråga utvärdering, fråga ekonomerna som har studerat frågan, fråga . Alla kom fram till att sänkningen inte var en verkningsfull subvention. Företagande handlar inte i slutändan om vilka subventioner man kan bygga på. Min morfar byggde upp sitt företag utan subventioner från en borgerlig regering. Han byggde upp det därför att han hade självförtroende, hade fått en bra skolgång och hade en trygghet i att våga ta steget att bli sin egen. Den tryggheten behöver vi återuppbygga. Då behövs det en bra skola, då behövs det ett bra skattesystem och då behövs det en bra företagarpolitik. De investeringar vi vill göra i skolan, i företagande, i bostadsbyggande och i infrastruktur är investeringar för nya jobb, och det är investeringar som kommer att ge unga jobb. 75 (M) replik: Det hörs nästan på att har en lite komplicerad historia i den här frågan. Positionerna har ju förflyttats lite grann . Det blir alltid argument av typen teoretiker, ekonomer och institut när vi diskuterar arbetsgivaravgifterna. Jag tycker att kan fråga butiken i eller i varför det är så mycket bättre för dem och för om det blir dyrare per person och år att ge dessa ungdomar en första fot in. Jag tycker att vi ska vara rädda om och bygga vidare på varje möjlighet för ungdomar att få det allra första jobbet, få prova på det allra första jobbet och få kontakt med det lilla företaget som sedan kanske växer. Vi måste vara rädda om varje jobb för varje ung människa och arbeta för att det ska bli betydligt fler jobb. hotas de tyvärr i stället av vänsterregeringen. 76 Utbildningsminister (MP) replik: säger att vi har en komplicerad relation till skattepolitik och till företagande. Nej, det har vi inte. Vi har en väldigt tydlig relation till företagande. Nyföretagande, småföretagande och att små företag får växa och bli stora företag är grunden i en god ekonomisk utveckling. Precis som jag sade i mitt anförande: Ska vi klara att möta klimathotet måste vi ge utrymme för klimatinnovationerna att växa fram. Då måste vi ge utrymme för företag att hitta nya lösningar. Det vill vi ha en politik för. Då behövs det en pragmatisk syn på skatter. Vi behöver ta in de skatter som krävs för att göra gemensamma investeringar. Jag är ganska övertygad om att om man pratar med hotellpersonalen i vill de gärna att vi gör de där investeringarna i skolan så att den personal som kommer dit kan läsa, räkna, känna sig trygg och ha ett självförtroende. De vill att vi gör de där investeringarna som är så viktiga för – investeringar i infrastruktur och bostäder som gör att man kan ta sig till och att den personal som anställs kan flytta till . De investeringarna kostar pengar, . 77 (C) replik: Vad fint att är för ekonomisk utveckling! Någonting måste man ju vara för när man är emot ekonomisk tillväxt. tog upp liberalism i sitt tal, och låt mig förtydliga lite vad gäller liberalism. Liberalism är inte nolltillväxt. Liberalism är inte förbud mot valfrihet, att människor ska få välja sin skola. Liberalism är inte kraftiga skattehöjningar på allt som rör sig. till min fråga i denna replikomgång. Socialdemokraten sade en gång: ”Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket.” När jag tänker på det citatet ser jag framför mig, och jag ser bortkastade månader för Förbifart . Det politiska samtalet handlar ofta om vad de begränsade resurser som man tar in via skattsedeln ska användas till. Ska de gå till infrastruktur? Ska de gå till minskade barngrupper? Ska de gå till miljöinvesteringar eller bredbandsutbyggnad? Det är bara några exempel. I detta fall gick pengarna till att betala tankepaus. Notan skickades inte till vid i utan direkt ut till skattebetalarna. agerande kring Förbifarten kommer väldigt nära klassiska citat om hur skattekronor inte ska användas. efter att stoppade ett demokratiskt beslutat och redan påbörjat infrastrukturprojekt rann iväg. Från den dag pausen annonserades fram motsvarade det över en tredjedels miljard. är mycket pengar. Det är lika mycket pengar som regionala investeringar i järnväg och väg i under . Min fråga är enkel: Tycker att tankepaus är väl investerade skattekronor? 78 Utbildningsminister (MP) replik: var uppe och förklarade att hon tyckte att det var positivt att vi är många partier som står upp för den liberala demokratins värden. känner sig provocerad av att någon annan står upp för den liberala demokratins värden. Men den liberala demokratin är större än , . Dess värden är större än Alliansen. Vi är många som måste försvara yttrandefriheten, pressfriheten och demokratin, och jag är glad att jag gör det. Jag är lite förvånad över att det är provocerande. Det känns ibland som att Alliansen har lite svårt att förstå och verkligen ta in att man blev ett mindre regeringsalternativ i det nationella valet. känns det som att man har ännu svårare att förstå att man helt förlorade makten i . I styr nu en politisk majoritet, med en majoritet av rösterna bakom sig. Den politiska majoriteten har formerats med en politisk inriktning där man till exempel vill investera mer i kollektivtrafik än i nya motorvägar förbi staden. Av den anledningen valde regeringen att lyssna till de valda församlingar i och som efter valet har formerats runt det avtal som tidigare slutits med dem om finansieringen av Förbifarten. Jag tycker att det är ganska rimligt. Tänk om landets största kommun, som själv till största delen ska finansiera ett motorvägsbygge genom intäkter från trängselskatter som har kommit till kommunen, säger så här: Vi skulle vilja diskutera förutsättningarna för det här avtalet, för vi vill ha mer pengar över till kollektivtrafiken. Ska staten då bara säga ”nej, vi inte tänker prata med er om det”? Hade en borgerlig regering agerat så om det hade varit borgerlig majoritet i och ett annat styre i kommunen? Jag tror inte det. Man hade satt sig ned och diskuterat. har de diskussionerna gått i mål, och bygget är återupptaget. 79 (C) replik: Det är att beskriva historien något annorlunda. sade till och med i valrörelsen att Förbifarten inte är något bra. Man lyckades inrätta en tankepaus som kostade , vilket motsvarar de regionala investeringarna i järnväg och väg i under . Det är mycket pengar. Jag tycker att det är väldigt bra och viktigt att tar upp och försvarar den liberala demokratin vad gäller rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, tryck-, press- och yttrandefrihet. Det jag är kritisk mot är att man inte står upp för liberalismen vad gäller jobb och företagande, ekonomisk tillväxt eller människors rätt att bestämma själva. Jag skulle vilja komma tillbaka till frågan: Tycker att det är rimligt att använda en tredjedels miljard till att finansiera tankepaus? Ska skattebetalarna stå för den notan? 80 Utbildningsminister (MP) replik: Problemet för är att det inte är tankepaus. Det är stockholmarnas tankepaus. Det är möjligt att inte har plats i – jag vet inte riktigt hur det gick i valet. Men de har en majoritet där inte ingår. Den majoriteten ville sitta ned och diskutera det största infrastrukturprojekt som detta land är på väg att göra – ett infrastrukturprojekt med en prislapp på 50–60 miljarder – då man såg att man saknade pengar för att göra de kollektivtrafiksatsningar som stockholmarna behöver och som väljarna i prioriterade högre när de valde en majoritet som ville ha den här diskussionen med staten. Vi öppnade för den diskussionen. Jag tycker att det var rimligt att staten öppnade för den diskussionen. Jag hade varit förvånad om en borgerlig regering efter ett majoritetsskifte hade gett kalla handen när man ville ha den diskussionen. ville inte öppna upp för det utan ville i stället skära ned på kollektivtrafiken, och därför har bygget återupptagits. 81 (V) replik: Herr talman, ledamöter, åhörare och ! I min hand håller jag den kanske viktigaste bok som har skrivits om klimatfrågan . Den heter This Changes Everything och är skriven av .