prot · H30934 · 2015-11-26 00:00:00 — Reformer för förbättrad integration 14 (C): På har antalet asylsökande ökat kraftigt. Det handlar om 80 000 på . Läget är oerhört ansträngt vad gäller mottagandet. Vi har full respekt för att regeringen väljer att lägga fram ett antal förslag, även om vi ser förslagen som mycket problematiska och inte kommer att stödja dem. Vi ser en annan väg. I stället för att stoppa antalet asylsökande skulle vi kunna erbjuda flyktingar skydd men med en betydligt lägre standard än . som vi har att hantera den akuta situationen gäller det att också tänka framåt. 80 000 människor har kommit hit . Om de ska bli en del av det svenska samhället, komma in och få jobb och bostad, krävs ganska stora reformer. Om vi inte kan lägga fram och besluta om dem nu kommer vi att behöva vidta akuta åtgärder och det blir panik. Min fråga till statsministern är därför: När kommer regeringen med genomgripande förslag som gör att integrationsprocessen förbättras? 15 Statsminister (S): tar upp ett mycket viktigt ämne. Det är inte så att regeringen inte har lagt fram förslag. Vi har lagt fram förslag, och vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag. Det var det som också de tidigare inläggen handlade om, att de människor som kommer hit kommer, när de väl får sitt uppehållstillstånd och under förutsättning att vi gör rätt, att tillföra vårt land mycket. Jag tror inte på en utveckling där vi säger att de ska få lite sämre skydd, att de får leva i ett annat samhälle än vi andra. Det är inte . I håller vi ihop. I ser vi till att alla, oavsett om man bott här länge, precis har kommit eller kommer , får en utbildning om man behöver det för att klara sig. Kanske ska man genom överenskommelse mellan de fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna också ha ett snabbspår in i bristyrkena. Det är den typen av individuella åtgärder som gäller oavsett om du är född i eller precis har kommit till . 16 (C): Jag uppskattar att det hos statsministern finns ett genuint intresse för att göra något på det här området, men tyvärr går regeringens politik åt helt fel håll. När regeringen lägger fram förslag handlar det om höjda skatter och mer regelkrångel i ett läge där vi vet att nyckeln till att de nyanlända ska komma in i det svenska samhället heter småföretag. Vi befinner oss i ett helt nytt läge. Det handlar inte bara om att ta hand om de asylsökande, utan det handlar också om hur vi ska få de 80 000 människor som redan finns här, de som kommit , att komma in i det svenska samhället och få jobb och bostad. Här måste vi tänkta utanför boxen, och därför är min fråga: När kommer det genomgripande förslag på reformering inte bara av den svenska bostadsmarknaden utan också av arbetsmarknaden? Vi måste tänka helt nytt. Det går inte att falla tillbaka till det traditionella sättet och säga att här finns människor som ska ha utbildning och som ska in på arbete den vägen. När kommer förslagen från regeringen? 17 Statsminister (S): Jag tror att vi är överens om rätt mycket när det gäller behovet av att människor får möjlighet att etablera sig. Jag besökte ett sjukhus i där tre syriska läkare praktiserar. De varvar praktik med språkstudier och andra studier som de behöver. För dem är inte lösningen att sänka skatterna. För dem är lösningen att vi har skatter så att det finns en sjukvård där de kan göra nytta, för de vill göra nytta. Det är lösningen. Några enkla grepp, som att sänka skatten och ha sämre förhållanden och villkor för vissa och bättre för andra, är inte lösningen. Däremot ska man när man kommer få språkutbildning . Därför kör vi igång med det redan i asylboendet. Vi har avtal mellan kommuner och Arbetsförmedlingen om hur de tillsammans med arbetsgivarorganisationerna ska jobba mycket aktivare med . De vill göra det. Jag har ganska suttit tillsammans med representanter för flera företag som vill se till att de får folk. Stopp för nya kolgruvor 18 (V): fick statsministern ett brev från president på ögruppen i . Hans land är på väg att försvinna. Det är ett av flera länder som på grund av havsnivåhöjningen riskerar att helt gå under om klimatförändringarna fortsätter. Hela befolkning på 100 000 människor kan bli flyktingar tillsammans med de tiotals miljoner flyktingar som redan finns. Presidenten har en vädjan till andra ledande politiker och till dig, . Han vill att vi ska lova varandra att inga nya kolgruvor öppnas, inte en enda, för att därmed kanske kunna undvika katastrofen. Flera länder i har redan skrivit under och lovat president det. Jag vet att kommer att träffa Anote i inför klimattoppmötet. Min fråga är: Kan som första europeiska land skriva under på denna mycket rimliga begäran från ögruppen ? 19 Statsminister (S): Jag har redan träffat president . Jag har även träffat företrädare för och . har en mycket bra dialog med dessa stater och åtnjuter ett högt förtroende för att vi har ett så starkt klimatengagemang. Vi är överens om att vi behöver samarbeta, inte minst inför COP 21-förhandlingarna i . Det övergripande avtalet måste vara rättsligt bindande och se till att utsläppen tas ned så att vi vet att vi kommer så långt under två grader som det någonsin är möjligt. I det ligger att för att det ska ske måste alla uppfylla sitt åtagande. Det kan ske på olika sätt. Det är klart att vi inte kan ha någon annan ambition än att vi ska ha så lite fossilt som möjligt, absolut, men det är upp till alla enskilda länder att hantera den situationen. Precis som ska hantera sin situation ska andra länder hantera sin. Målet är att vi ska komma så långt under två grader som möjligt, det är fastslaget, och vi har ett mycket gott samarbete med dessa länder inför COP 21-förhandlingarna i . 20 (V): Tack, statsministern! Jag delar uppfattningen att alla länder ska göra allt de kan, och då bör vi rimligen kunna säga att vi inte ska öppna några kolgruvor. Ju fler länder som gör det desto starkare blir trycket inför klimatförhandlingarna. Jag förstår ärligt talat inte varför inte skulle kunna skriva under det. Det vore ett positivt besked. har inflytande över kolgruvor. Just nu förhandlar det statliga bolaget om att sälja kolgruvor, kanske till en tjeckisk spekulant. Risken är att också säljer rätten att öppna nya kolgruvor. Om vi gjorde det skulle vi gå tvärt emot det som president vill, nämligen att ta ansvar för klimatet. Kan statsministern åtminstone lova att om säljer sina kolgruvor säljer de därmed inte rätten att öppna nya dagbrott som företaget innehar? 21 Statsminister (S): Det är viktigt att ha fokus på vad som är målet. Målet är att vi ska hålla uppvärmningen så långt under två grader som möjligt, och sedan tar vi till olika medel för att uppnå det. har fler än 170 länder lämnat in sina åtaganden inför COP 21-förhandlingarna. Det kommer inte att räcka. Vi måste göra mycket mer. Därför måste vi få bindande avtal. Vad gäller har de uppdrag från kammaren att agera affärsmässigt. Vi har mycket tydliga riktlinjer för när det gäller deras miljöåtaganden, vad de ska leva upp till, och i den riktningen går . Då måste och dess ledning, företagsledningen, få hantera situationen genom att både vara affärsmässigt och bli ett fossilfritt energibolag. Det är det uppdraget har, och hanterar styrelsen och ledningen situationen. Sedan ska vi inte tro att helt kan bestämma över andra länders naturtillgångar. Lågutbildade asylsökandes inträde på arbetsmarknaden 22 (L): Jag tänkte fortsätta på det tema som tog upp. Oavsett om regelförändringar sker eller inte har det kommit och kommer det att komma väldigt många människor till vårt land. Jag har stor respekt för att man ordnar tältläger och allt möjligt, men den stora utmaningen kommer därefter, när dessa människor ska integreras i . Det är symtomatiskt att statsministern talar om syriska läkare. Okej, valideringen borde gå fortare, jag håller med om det, men det är inte akademikerna som kommer att vara utmaningen. Det kommer en oerhört stor grupp till som har en mycket låg utbildningsnivå. De har inte ens gått det som vi kallar . Det är där utmaningen ligger. Vi har rekommendationer från , , , med flera, och alla pekar på att om vi ska lösa problemet måste vi sänka trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden. Delar statsministern uppfattningen att för att förbättra integrationen måste vi sänka trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden? 23 Statsminister (S): Det beror lite grann på vad Liberalerna menar med sänkta trösklar. Vi vill inte ha ett samhälle som delas upp genom att vi säger att om du kommer från en viss region och ett visst land ska du ha särskilda villkor. Vi vill inte heller ha ett samhälle som bygger på att vi generellt ska ha allt sämre villkor. Vi ska tillgodogöra oss de människor som kommer till på ett sådant sätt att vi får verklig utväxling av deras kunskap och erfarenheter. Då är det inte märkvärdigare än att man fungerar på ungefär samma sätt oavsett varifrån i världen man kommer. Om du behöver en längre utbildning ska du ha en längre utbildning. Det är därför vi satsar så mycket på exempelvis . Vi måste ha en mängd olika möjligheter. En del behöver gå på folkhögskola. Andra är redo för universitetsstudier. En del behöver mer grundläggande utbildning, och då är det den hjälpen de ska ha. Vi ska komma ihåg att svenska företag inte efterfrågar dem med lägst utbildning; de efterfrågar dem med bra utbildning. Då ska människor ha bra utbildning. 24 (L): De klyftor som statsministern är rädd för att skapa är de som skapas med ett stort utanförskap. Om tröskeln in i är på en viss nivå medan tröskeln för att komma in på arbetsmarknaden är på en mycket högre nivå kommer däremellan att fastna ett antal personer, och de fastnar i utanförskap. Det är det som händer. Precis som statsministern besökte jag i går. Jag var vid olika mottagningar i södra , i . En stor grupp är tonårskillar med ursprung i . Där finns de som inte har gått i skolan över huvud taget. De är i 16-, 17- eller 18-årsåldern. Statsministern säger att de ska ta studentexamen och gå på högskola. Ursäkta mig, det är en vacker vision, men i många fall kommer det inte att vara realistiskt. Är det då bättre att de lever i utanförskap och går på bidrag hela livet, eller ska vi skapa en arbetsmarknad som tillåter dem att bli en del av den svenska arbetsmarknaden? Vad hände med att alla ska med, statsministern! 25 Statsminister (S): Vi ska hitta just de olika instrument som fungerar för olika människor i olika situationer. Det är helt rätt. Jag kan mycket väl tänka mig att blanda praktikplatser med utbildning och så vidare. Men jag vänder mig mot den stereotypiska synen på att den som inte har en viss utbildningsnivå ska ha dåliga jobb med usla löner och så vidare. Den synen håller inte. Det är inte . Det är inte den svenska modellen. satsar vi och investerar för att människor ska få en möjlighet till utbildning. Vi har aldrig haft så många lediga jobb i som just . Det är över 90 000. Vi har självklart en uppgift att ordna detta för de människor som har kommit in, men vi ska hålla i den svenska grundmodellen. Det är så vi stärker välfärden också . Förebyggande arbete mot terrorism 26 (KD): Vi har fortfarande bilderna på näthinnan från det fasansfulla dådet i , och terrorhotet mot är höjt. Statsministern presenterade åtgärder för att bättre bekämpa terrorism, och vi kristdemokrater välkomnar de blocköverskridande samtal som pågår för att vi snabbare ska få fram lagstiftning, verktyg och resurser för att på allvar ta krafttag mot terrorism. För att minska det antal som reser från för att delta i strid för IS är det förebyggande arbetet väldigt viktigt. I är detta ett stort problem, för man har varken handlingsplan eller samordnare för arbetet mot islamistisk extremism. Terrorexperten sa i : Man förnekar problemet, och då är det svårt att förhindra radikalisering. Jag är medveten om att statsministern inte styr just i , men dina partikamrater i Socialdemokraterna gör det. Vad är ditt budskap till dem? 27 Statsminister (S): Budskapet är att detta är ett mycket allvarligt problem som vi måste ta oss an på både nationell och lokal nivå. Jag tror definitivt på en sammanhållen nationell politik, en strategi för hur detta ska göras. Vi har ju en nationell samordnare som utsågs på den förra regeringens tid, vilket jag tycker var väldigt bra. Det arbetet pågår, och den personen, , har presenterat nya förslag som bygger på att vi nationellt måste ha mer kunskap om varför man över huvud taget kan tänka sig att liera sig med sådana här krafter och också kunna förhindra det. Då vill det till att vi har lokala resurser på plats för att göra det, så att man vet vem man ska ringa till, var man kan få hjälp och få en dialog och en start på ett samtal med den personen. Det är denna typ av konkreta åtgärder som behövs. Det är ett samarbete mellan nationen och kommunerna. Bland andra kommer i fråga. 28 (KD): Tack, statsministern, för svaret! Jag välkomnar statsministerns självkritik, å alla partiers vägnar, i förra veckans presskonferens. Vi har varit naiva. är det inte tid för politiskt käbbel utan för handling. Det gäller i , i tredje största stad. Jag blir orolig när vi får rapporter om att det saknas konkreta handlingsplaner och samordnare, som vi vet att är en av de städer där flest har rest från till dessa krigszoner, där de deltar i fasansfulla dåd i ’ namn. Det är klart att det förebyggande arbetet måste förbättras. Det är viktigt att också se hur vi kan förlänga den nationella samordnarens uppdrag, som ju i alliansregeringen var med och tillsatte. Det går ut . Jag välkomnar om det blir möjligt att förlänga den insatsen. 29 Statsminister (S): Det är absolut nödvändigt att vi fortsätter med dessa insatser så länge problemet är så pass stort. Förmodligen är det över 300 som har åkt i väg, och ungefär 120 har kommit tillbaka. Flera av dem har en förmåga, även om de kanske inte har någon avsikt. Säkerhetspolisen har en bra överblick över dessa personer, men det är ett gigantiskt problem. För mig är det häpnadsväckande att man alls kan liera sig med dessa krafter, men för oss är kunskapen viktig. Vi måste förstå krafterna. pågår detta utvecklingsarbete. Det börjar i , , och . Sedan vill vi utveckla det, så att vi får både ett brett nationellt grepp med erfarenheter och kunskaper och lokala möjligheter att vara nära människor när sådant här håller på att ske. 30 (S): På europeisk nivå ser vi nu en oroväckande utveckling när det gäller flyktingpolitiken. Vi ser hur det är på väg att skapas ett race to the bottom mellan olika länder, och det är något som skrämmer många av oss som lever i och i . Men trots EU:s brister när det gäller att lösa den flyktingkris som finns är EU faktiskt i sig den enda lösningen på lång sikt. Statsministern har redan tidigare gjort ett förtjänstfullt arbete när det gäller de frågorna. Min fråga är: Hur kommer statsministern att fortsätta arbetet i det allvarliga läge som just nu råder, och vad kommer statsministern att kunna göra för att vi på lång sikt ska ha en hållbar europeisk flyktingpolitik där asylrätten värnas? 31 Statsminister (S): Det är en strategiskt mycket viktig fråga som ställer här. Jag delar helt uppfattningen att lösningen på den europeiska kontinenten sitter i EU sammantaget. Hade EU:s 28 medlemsländer hanterat detta på ett bättre sätt hade vi absolut inte haft den situation som vi har . Då hade vi kunnat hantera den. har EU inte lyckats, och ansvaret för det har i första hand EU:s medlemsländer. Detta lägger jag inte på kommissionen eller andra, utan det är faktiskt EU:s medlemsländer som inte har lyckats. Vi måste hitta en annan ordning som fungerar. Det är EU:s yttre gränser vi måste ha kontroll på. Den stund vi får det har vi också möjligheter att ha lagliga vägar in i EU, inte den okontrollerade migration som vi har . Det handlar om samarbete med . Vi måste få hotspots att fungera. Vi måste få omfördelningen att fungera. Det är där någonstans lösningen ligger. Detta är mycket viktigt strategiskt, och vi är mycket engagerade i detta. Jag skulle säga att det närmast är vi som leder den diskussionen. Regeringens arbete på klimatområdet 32 (MP): Det är mycket som oroar i den globala utvecklingen och som får ödesdigra konsekvenser för människor. Det som närmast är i tanken har berörts av flera frågeställare: terror, terrorhot, krig, förföljelse och de konsekvenser detta får för människor på flykt. Jag är därför väldigt glad över att statsministern har berört de frågeställningarna i tidigare inlägg. En annan fråga som världens länder nu samlas kring är hur vi ska hejda klimatförändringen. Toppmötet i står för dörren. Vad gör regeringen för att få till en kraftfull överenskommelse i denna ödesfråga på COP 21? 33 Statsminister (S): Jag hade velat att den här frågan skulle ha fått mer uppmärksamhet, för den förtjänar så mycket uppmärksamhet. Som jag har sagt tidigare måste vi ha fokus på att få det så långt under två grader som möjligt. Bland det bästa kan göra är att vara föregångare och visa att vi själva gör det vi vill att andra ska göra. Därför är det viktigt att investera i transportsektorn, mer järnvägstrafik, renare bilar och så vidare. Men det handlar också om energieffektivisering, klimatinvesteringar i kommuner och landsting och så vidare. Det är den typen av åtgärder som vi kan prata om, och vi kan säga: Jo, vi ska gå mot ett fossilfritt samhälle. Vi ska dessutom vara ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi pratar nämligen om välfärd . Det här är bra saker. Det är goda krafter som vi startar när vi riktigt börjar resan mot det fossilfria och att vara föregångare. Sedan ska vi söka upp like-minded, föra dialog med dem och få ett så starkt tryck som möjligt så att vi får ett bra bindande och rättvist avtal i . Hot mot kristna och homosexuella i 34 (L): ”Konvertera eller dö” och ”kalifatet är här” var de budskap som islamiska staten markerade assyriska hem i med när man påbörjat sitt folkmord. har hoten också nått . i min hemort i markerades svensk-assyriska företagares hem med samma röda färg och samma hot. Dessutom saknar helt en handlingsplan mot terrorism. Och många svenska medier rapporterar att hbt-personer och kristna på svenska asylboenden blir hotade till livet bland annat för att de har på sig kors. Jag tycker att det är oacceptabla handlingar som begås. är regeringen totalt tyst i dessa två frågor – det gäller asylboenden, och det gäller kristna i förorterna. Min fråga till statsministern är: Vad tänker statsministern göra mot de tilltagande hoten mot kristna och mot homosexuella i svenska förorter och på asylboenden? 35 Statsminister (S): Först och främst har regeringen i presenterat en strategi mot terrorism. Där ligger också mycket i det härad som frågeställaren tar upp. Det gäller att förebygga, förhindra och försvåra så långt som möjligt. Det är klart att vi måste stå upp mot det som är rena hatbrott. Vi måste också vara beredda att vidta de åtgärder som behövs mot dem som sprider detta och gör direkt kriminella handlingar. Det här är ofta kriminalitet. Vi har föreslagit att man ska utreda möjligheten till kameraövervakning på de platser där människor känner sig hotade. Det tycker jag är en sådan åtgärd. Vi måste se till att stärka säkerheten så långt det någonsin går. Det gäller oavsett var man befinner sig, om det är i en synagoga eller var det än kan vara. Alla människor i har rätt till säkerhet och trygghet. Det tänker vi stå upp för. 36 (M): har det gått de fruktansvärda terrorattackerna i . och övriga europeiska länder har intensifierat sin kamp mot terrorismen. Här i har hotnivån höjts ytterligare ett steg. har ett EU-medlemsland begärt stöd enligt Lissabonfördragets artikel 42.7. Vi vet att har fått erbjudande från om att ska stödja med trupp i . Min fråga till statsministern är då: Vad är det som har kommit in från till , och vad har regeringen planerat för att kunna stödja enligt den här begäran och enligt att vi naturligtvis ska vara beredda att hjälpa och stödja så mycket vi kan? 37 Statsminister (S): Först är det väldigt viktigt att vi tydligt visar att vi står upp tillsammans med och bredvid dem och att alla länder gör det. Så är gjort. Det tror jag är en nog så viktig signal. Men det räcker inte. Det pågår naturligtvis en diskussion om vad regeringen kan göra. Men det ska också vara utifrån det faktiskt behöver, och det kan vara olika saker. Det är två principer jag tycker att man ska följa här. Den ena är: Vad behöver för stöd? Den andra är: Vad kan göra bäst? Hur stöder vi bäst? Den analysen pågår. Vi diskuterar inte trupp på marken – det kan jag säga. Men det finns många olika sätt att bistå . Det kan handla om logistik. Det kan handla om personella resurser. Låt oss föra den diskussionen tillsammans med så att de får den bästa hjälpen utifrån vad kan göra bäst! Finansiering av välfärd och flyktingmottagande 38 (SD): röstade regeringen igenom sitt förslag till ordinarie ändringsbudget. presenterade man en extra ändringsbudget – framförhållning är kanske inte regeringens starka sida. I den budgeten skjuter man till ytterligare för att finansiera invandringens kostnader – enbart på denna sida . Man påstår att anslagen är avsedda för välfärden, trots att man i propositionen explicit deklarerar att man avser att finansiera flyktingrelaterade kostnader. Man villkorar heller inte satsningen mer än så. Risken är alltså påtaglig att pengarna försvinner i ineffektiva kommunala arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller subventionerade låtsasjobb för nyanlända. Jag har två frågor till statsministern: Hur kommer det sig att man från regeringens sida inte väljer att försäkra sig om att dessa resurser ska gå till välfärdens kärnverksamhet? Hur kommer det sig att man inte väljer att finansiera detta inom den befintliga ramen för migrations- och integrationsbudgeten utan väljer att låna? 39 Statsminister (S): När verkligheten förändrar sig måste man ta hänsyn till det. Vi kanske skiljer oss åt i det avseendet. Men vi har alla kunnat se att verkligheten drastiskt har förändrat sig. Kommuner och landsting säger: Vi klarar den här situationen. Vi gör en rejäl ansträngning. Men vi behöver mer resurser. Då tycker vi att det är rätt att de får mer resurser. Vi tycker också att det är rätt att civilsamhället får mer resurser. Därför får kommunerna, landstingen och civilsamhället mer resurser för att hantera det här. Människor är här. Människor som finns här ska tas väl omhand. , som vill minska anslagen till kommunerna med 90 miljarder, tycker naturligtvis att det är ett bekymmer att de i stället får 10 miljarder till. Jag förstår att det problemet uppstår för . Men vi tänker hålla i detta. Kommuner, landsting och civilsamhället ska ha bästa möjliga förutsättningar att hjälpa människor. RUT-avdragets betydelse för nyanländas sysselsättning 40 (M): I dessa tider är det många människor som har valt att komma till vårt land. Det är människor som har flytt krig och som vill vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. RUT-reformen har inneburit att väldigt många nya svenskar faktiskt har fått sitt första jobb. Det är nu över 20 000 människor som sysselsätts i en sektor som inte fanns över huvud taget i vårt land. Fram till dess att regeringen aviserade en halvering av taket för RUT-avdraget gjordes prognoser om att 16 000 nya jobb de facto skulle växa fram i vårt land. Därför vill jag fråga statsministern om han inte är beredd att ompröva beslutet att halvera taket för RUT-avdraget, så att fler människor får chansen till sitt första jobb. Eller är hänsynstagande till och viktigare än 16 000 nya jobb? 41 Statsminister (S): Man ska vara väldigt försiktig med de här exakta beräkningarna, precis vad en viss skattehöjning ger i fråga om antal jobb. Jag har sett ett antal av de beräkningarna, och jag låter mig inte imponeras så mycket av dem. Däremot kan man göra antaganden: Blir det färre eller fler jobb? Vad är det som faktiskt ger jobb? Vi är övertygade om att nummer ett är att människor får en riktig utbildning så att de blir anställbara. Det är också precis det som talar om för oss.