prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Att låna är rimligt vid ett sådant tillfälle under ett löpande budgetår, och ett arbete har påbörjats i för att hitta både besparingar och kostnadsdämpningar. Det riktigt intressant i debatten är dock hur trovärdiga är i sin ekonomiska politik i detta läge. Det är bra att säger att man har ordning och reda i sin budget. Därför har jag några enkla frågor, och de handlar om välfärdens finansiering. På vilket sätt blir mottagandet av nyanlända och välfärden bättre när SD säger nej till förslagen i ändringsbudgeten? hävdar dessutom i sin budget att alla flyktingar som finns i i princip försvinner, och därför behöver man inte anslå några ytterligare resurser utan ger 90 miljarder mindre till kommunerna. Jag tycker att det är dags att tar ansvar och beskriver hur processen ska se ut om vi från nyår inte ska ha några flyktingar och asylsökande i och därför kan ge kommunerna och landstingen betydligt mycket mindre generella statsbidrag. Om kan göra det tycker jag att den här debatten får en intressant vändning. 212 (SD) replik: Det är min bestämda uppfattning att regeringen för en oansvarig ekonomisk politik. Den uppfattningen delas av ganska många väljare i det här landet, och fler blir de. Man kan inte bara säga att den här situationen är akut och jättespeciell. Man har ju skapat den här akuta och speciella situationen med medvetna politiska beslut. Andra länder har inte den här situationen; har den här situationen. I andra länder ser det helt annorlunda ut. Man kan inte bara hitta på att det här råkade hända och att man inte riktigt förstod hur det gick till. Man har ju medvetet fört en politik som obönhörligen leder till en sådan här situation. Att då stå och hävda att man kan låna hur mycket pengar som helst, eftersom situationen är lite speciell just nu är oansvarigt. Om man lånar pengar ska någon betala tillbaka dem, och det är de kommande generationerna. Det ogillar jag skarpt. Vi säger att vi kanske inte ska satsa så mycket pengar på mottagandet av nyanlända, och då menar ni att det blir problem för de nyanlända. Men snälla nån, det kanske inte ska vara så många nyanlända! är ju extremt i det här sammanhanget. Vi sticker ut i hela västvärlden och framför allt i EU när det gäller mottagandet per capita. är det mest extrema landet i den här kontexten. Vi kanske inte ska ha så många nyanlända över huvud taget, och därför behöver vi inte satsa så mycket pengar på den så kallade integrationen av de nyanlända. Försök inte påskina att det här är en situation som bara har uppstått ur tomma intet. Genom medvetna politiska beslut har man lett in på den här vägen där vi är . Det är inget konstigt med det. Kausalitet kallas det. Gör man A händer B, och därför är min bestämda uppfattning att regeringen för en oansvarig ekonomisk politik. Den uppfattningen delas som sagt av flera andra. 213 (S) replik: Det finns två saker man kan säga om detta. Den ena är att , som i sin budgetmotion löser alla finansiella problem för välfärden genom att säga att vi inte kommer att ha några flyktingar i över huvud taget , inte i den här debatten har förklarat hur den processen ska gå till. Det är kvar , . Om du kan förklara hur den processen ska gå till kanske vi kan få en lite intressantare debatt om budgetalternativ. Att bara skriva och säga så utan att kunna anvisa en väg för att inte ska ha några flyktingar och asylsökande från är med förlov sagt bara prat och dimridåer. Den andra saken är att vi kan konstatera att tror att han är riksdagsledamot i något annat land än . I hanterar vi den verklighet vi har här. Här går kommunernas anställda på knäna, har jättemycket att göra och den ideella sektorn kämpar och sliter för att lösa den situation som har uppkommit i med väldigt många asylsökande. Om inte vill se den verkligheten utan har som något slags exempel på hur vi ska bedriva politik i förstår jag att de inte har så mycket vettigt att säga. Det enda budskap som egentligen har i den här situationen är: Vi tittar inte på den, för vi skapar en politik som bygger på hur man ser på situationen i något annat land. Det är ett ganska ohederligt sätt att bedriva politik på. behöver inte den sortens strutsmentalitet. Vi behöver ansvarstagande riksdagspartier som ser verkligheten som den är. Dessvärre vill inte göra det, utan man blundar medvetet för den. 214 (M): Migrationsfrågorna är utan tvekan några av de viktigaste frågorna just . Det var ganska uppenbart när man hörde det senaste replikskiftet. Jag behöver knappast påminna om alla larmrapporter från kommuner och ansvariga myndigheter. Det är rapporter som visar på att mottagningssystemet redan är pressat till bristningsgränsen eller i vissa fall redan har brustit. På flera platser i vårt land är läget akut. har jag besökt flera av enheter och även socialtjänst och asylboenden på flera orter. Jag har träffat handläggare, representanter för sociala myndigheter och andra aktörer. Bilden man får är alarmerande. Vissa tjänstemän har sagt rent ut att man har nått gränsen för vad man klarar av eller till och med att gränsen är passerad för länge sedan. På många platser är en stor del av personalen sjukskriven av ren utmattning. Det finns all anledning att framhålla, precis som gjorde här, alla de anställda i kommuner och myndigheter och alla de frivilligkrafter som gör ett fantastiskt arbete i en mycket svår situation. Vi i denna kammare representerar åtta olika partier. Vart och ett har behov och vilja att tala för sina egna politiska förslag. visar historien att i tider med allvarliga påfrestningar tar partierna sitt ansvar och samverkar för landets bästa. Så var det under 1990-talskrisen, så var det under finanskrisen och så är det även när ska försöka hantera ett rekordstort antal asylsökande. Vi har redan sett resultat i form av en första migrationsöverenskommelse mellan regeringen och allianspartierna. Diskussioner om ytterligare åtgärder pågår. är beredda att ställa upp och ta ansvar när det krävs för att hantera allvarliga situationer i vårt land. Vi måste arbeta på flera sätt . För det första måste vi långsiktigt lägga om den svenska migrationspolitiken så att harmoniserar sina regelverk med resten av EU. I ett läge där EU har en gemensam yttre gräns måste samtliga länder innanför denna gräns rimligen ha ett gemensamt synsätt när det gäller asylprövningar, villkor för nyanlända och inte minst tillämpning av EU:s gemensamma regelverk. Det behövs också någon sorts permanent omfördelningsmekanism inom EU för fördelning av asylsökande när enstaka länder behöver avlastning. Vi måste helt enkelt skapa långsiktigt hållbara asylregler i hela EU. För det andra måste bli bättre på integration. Ska vi kunna fortsätta vara ett land med en i grunden positiv syn på öppenhet, bejaka invandring och stå upp för asylrätten måste vi också bli betydligt bättre på att få nyanlända i egen försörjning. I detta arbete behövs reformer av bostadsmarknad, arbetsmarknad och utbildningssystem och inte minst en översyn av ersättningssystem, sociala förmåner och skatteregler så att det skapas tydliga drivkrafter för den enskilde. För det tredje måste vi hantera dagens akuta situation. Krisen i asylmottagandet är djupare än de flesta verkar inse, inte minst för våra kommuner. Vid sidan av den politiska diskussionen om åtgärder för att påverka mängden asylsökande som kommer till måste våra kommuner ges en rimlig möjlighet att hantera mottagandet av dem som redan kommit hit. Normalt lägger regeringen fram en höstbudget för och följer upp den med en vårändringsbudget våren efter. Men regeringen får lägga extra ändringsbudgetar om det finns särskilda skäl. Att en regering lägger en extra ändringsbudget är mycket ovanligt men inte helt unikt. Det hände exempelvis senast under finanskrisen, när Alliansregeringen lade en extra ändringsbudget för att även den gången stärka kommunsektorn i ett mycket allvarligt läge. har regeringens extra ändringsbudget på sitt bord. Satsningarna bygger på den migrationsöverenskommelse som Alliansen och regeringen gjorde . Det är givetvis en styrka i ett allvarligt läge att det finns ett brett politiskt stöd i för politiken. Jag ska förtydliga att det här självklart inte innebär ett stöd för regeringens budget i övrigt, för där har vi diametralt olika åsikter i många frågor. har haft ett stort inflytande på resultatet av migrationsförhandlingarna, och vi står bakom ändringsbudgeten i alla delar. Den viktigaste förändringen är ett extra stöd på 8,3 miljarder till kommunerna och 1,5 miljard till landstingen för att hantera den ökande mängden asylsökande och nyanlända. Utöver detta får en knapp miljard extra, och civilsamhället får 200 miljoner extra för att stärka integrationen och insatser . Totalt avser ändringsbudgeten 11 miljarder extra för att hantera migrationen. Pengarna betalas ut men är avsedda att användas under både 2015 och 2016. Tillskotten till kommunerna är avsevärda. När det gäller kommunerna i min egen valkrets får exempelvis stad drygt 80 miljoner, och mindre kommuner som , eller som har tagit emot många nyanlända får i storleksordningen 25–30 miljoner. Pengar löser såklart inte alla akuta praktiska problem, men de löser i alla fall den ekonomiska delen för våra kommuner och landsting. Man kan givetvis, liksom , ha kritiska synpunkter på att staten finansierar denna extrasatsning genom att öka statsskulden. Men det akuta läget och att tillskottet beslutas så sent gör det svårt att göra på annat sätt. Det är tur att med Alliansen har minskat sin statsskuld i relation till bnp till en av EU:s lägsta. Det gör det möjligt att öka skulden något utan några större effekter för samhällsekonomin. Men i längden måste självfallet ha en migrationspolitik som är ekonomiskt hållbar utan behov av lånefinansiering. Man ska ständigt arbeta med att dämpa kostnadsökningar, söka besparingsmöjligheter och inte minst lyckas bättre med att snabbare få nyanlända i egen försörjning. För att förtroendet för den svenska ekonomiska politiken ska bibehållas även framöver är det viktigt att regeringen respekterar det finanspolitiska ramverket i övrigt och inte frestas att avvika från principer som överskottsmål, utgiftstak och att nya reformer bör finansieras krona för krona. Tyvärr har det kommit oroväckande signaler från finansministern om att dessa principer är lika självklara för regeringen som de påstods vara tidigare. står alltså bakom den extra ändringsbudgeten. Men jag vill ändå lyfta upp två frågor som är kopplade till detta. Stöden till kommunerna är viktiga och helt nödvändiga. Däremot kan man känna en viss oro för att fördelningen av pengarna mellan kommunerna kan komma att upplevas som en smula godtycklig. Fördelningen bygger nämligen på kända fakta om hur många mottagna asylsökande det finns i kommunen i förhållande till kommunens folkmängd. Dessutom får kommunerna olika summor för mottagna vuxna respektive barn. Fördelningen beräknas alltså på kända siffror, men läget förändras ju . Pengarna är dessutom tänkta att täcka kostnader även . Det är omöjligt att veta hur fördelningen av nyanlända kommer att se ut , inte minst nu när lagstiftningen förändras så att alla kommuner tvingas ta emot nyanlända. Ett annat problem är att vissa kommuner som har ett formellt ansvar för exempelvis ensamkommande barn och ungdomar placerar dessa i ett boende som är beläget i en annan kommun. I detta fall ansvarar vistelsekommunen där boendet finns för barnens skolgång, medan den ansvariga kommunen får hela statsbidraget. Pengarna borde naturligtvis följa barnen, men alla kommuner hanterar det tyvärr inte på det sättet. Under föredragningen i finansutskottet sa finansminister att man uppmärksammat dessa problem och tänker följa detta. Hur det rent praktiskt ska gå till kunde hon dock inte svara på. Jag tror att vi alla inser dessa problem och delar åsikten att det är viktigt att de ekonomiska stöden verkligen hamnar hos de kommuner som har den faktiska kostnaden. Jag utgår från att regeringen återkommer i denna fråga. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 215 (V): debatterar vi en extra ändringsbudget för statens utgifter . Skälet till detta är att det behövs mer resurser för att på bästa sätt ta emot alla flyktingar som sökt skydd i , framför allt . Stöden som vi ska besluta om kommer att gå till både kommuner och landsting men också till ideella organisationer. Det är bra att kommuner och ideella organisationer får stöd för de kostnader de har haft och som de kommer att få längre fram. Men statens åtagande måste vara på både kort och lång sikt. Därför hoppas jag att regeringen återkommer i kommande budgetar till hur detta stöd kan säkerställas på lite än . Det som är positivt i denna budget är den fördelningsnyckel som finns för att fördela de mellan 290 kommuner och 21 landsting. Den utgår inte från hur stor kommunen är utan vilket behov som finns. Den utgår från vilket ansvar respektive kommun har tagit för flyktingmottagandet. Därför får de kommuner som har tagit emot fler flyktingar också mer pengar. Det leder till att får per invånare medan inte behöver mer resurser än per invånare. Skillnaderna mellan hur stor betydelse dessa pengar kommer att få i respektive kommun är stora. För kommuner som , och kommer morgondagens beslut att ha en avgörande betydelse för kommunens budget. De är kommuner som har stått upp när andra kommuner har svikit. Men det finns också en politisk dimension som blir tydlig när man tittar på kommunerna. Kommuner som har röda styren har tagit ansvar, medan de kommuner som har blå styren i mångt och mycket har smitit undan. Därför har vi i till slut kommit fram till att en tvingande lagstiftning behövs för att alla kommuner ska ta ansvar. Det är dags att också , , och tar sitt ansvar. Stödet till den ideella sektorn är också en viktig del av budgeten. Det går dels till idrottsrörelsen, dels till folkbildningsrörelsen och dels till alla organisationer som funnits på plats runt om i samhället för att se till att mottagandet ska bli så bra som möjligt. Jag tror att de resurserna kommer att kännas som lite extra råg i ryggen för alla som har slitit hårt . Därmed vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och propositionen. I debatten har en del hävdat att det går dåligt för , att den ökade migrationen skulle leda till en sorts välfärdskollaps. Jag vill därför läsa ur SCB:s senaste rapport om nationalräkenskaperna i :  Bnp ökade .  Exporten steg , vilket bidrog till bnp-uppgången på .  Produktionen inom näringslivet steg .  De varuproducerande branscherna ökade produktionen .  Tillverkningsindustrin hade en tillväxt på .  Byggindustrin hade en fortsatt bra tillväxt på .  I de tjänsteproducerande branscherna ökade produktionen .  Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade .  Antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökade .  Arbetsproduktiviteten i näringslivet steg jämfört med kvartalet innan. Hushållen går det också ganska bra för. Deras disponibla inkomster ökade , och hushållens finansiella sparande ökade med 2 miljarder. Den offentliga förvaltningens finansiella sparande har reviderats upp med 2,3 miljarder, främst till följd av att inkomstskatterna har reviderats upp. De två första kvartalen har de reviderats upp med 2,2 miljarder respektive 5,5 miljarder, vilket främst förklaras av uppreviderade mervärdes- och inkomstskatter. Det går inte dåligt för . Om SD:s budgetförslag med kraftiga nedskärningar på 90 miljarder i offentlig sektor hade vunnit bifall hade det däremot gått väldigt dåligt för kommuner. Det är nämligen de som skapar välfärden i vårt samhälle . Jag är stolt över att representera . Vi står inte bakom någon migrationsöverenskommelse. Vi är ett parti som står upp för asylrätten som vi förhandlar och pressar regeringen till fler och bättre reformer så att ekonomin i fortsätter växa och så att alla som bor här, både de som kom och de som har bott här lite längre, får en välfärd som man kan lita på. 216 (M) replik: Det här är lite utanför debatten om den extra tilläggsbudgeten. Men jag blev så glad när nämnde alla de positiva effekterna av Alliansens budget som har styrt politiken i . Det var trevligt att höra det. Faktum är att vi har styrt politiken även . Vi får se om de positiva effekterna fortsätter ytterligare ett tag. Jag har observerat att såväl , partisekreterare som andra företrädare på regeringssidan på den senaste har tagit åt sig äran av att det går bra , att arbetslösheten sjunker, att fler kommer i arbete, att statsfinanserna stärks och att tillväxten ökar. Jag vill återigen påminna om vilken budget som styr . Det är Alliansens budget som gör det. Det är Alliansens politik som fortfarande rullar vidare. Det är våra reformer som fortfarande verkar på arbetsmarknaden och stärker företagen och näringslivet. Den här regeringens reformer har inte gjort vare sig någon större skada eller nytta. Faktum är att den här regeringen inte har påverkat politiken nämnvärt över huvud taget . Däremot ser man risker med hur det blir i fortsättningen. Det är nu som ni sjösätter det som ni kallar era reformer. Jag kallar det för risker för företagande och arbetsmarknad, inte minst för utanförskap till exempel genom de beslut som vi fattade om sjukförsäkringssystemet. Det är där som riskerna finns, men har vi inte sett några, och det är positivt. 217 (V) replik: Jag vill börja med att förtydliga att det handlade om SCB:s rapport avseende 2015 och delvis 2014. Det har fattats politiska beslut, så nu har vi en alliansbudget med en vårändringsbudget och en höständringsbudget som regeringen och har förhandlat fram och beslutat om. Vilken budget som styr just nu är lite svårt att sätta färg på med tanke på att det är sju partier som har varit inblandade i den ekonomiska politik som just nu gäller. Men blir det i vart fall ordning och reda, och då kommer de signaler som regeringen och har skickat . Då får man se vilken budget som styr . Jag är inte så orolig som , utan snarare är jag mer positivt försiktig om vad som kommer att hända i . De risker som målar upp är snarare sådant som vi har sett har haft väldigt negativa effekter för människor under Alliansens styre. Min egen far är just nu i sjukförsäkringssystemet. Han har inte passerat , där stupstocken går , men han har varit på väg i den riktningen. Jag kan tydligt se vad det hade inneburit för honom som människa om vi inte hade avskaffat stupstocken . Då hade han som börjar bli , men fortfarande har en viss arbetskapacitet, fått det lilla ekonomiska stöd som han får av systemet fullständigt sönderslaget. Han skulle tvingas ut i arbetslivet utan att han är friskförklarad. Det är effekterna av de risker som pratar om. har vi en möjligt. Det kommer många nyanlända. Vi kan se att försörjningskvoten kommer att gå ned för alla i arbetsför ålder jämfört med vad det hade gjort annars. Vi behöver investera i . Vi behöver satsa, och jag tänker se till att trycker på regeringen för att man ska fortsätta att göra fler gröna satsningar och röda satsningar för en bättre välfärd. 218 (M) replik: Jag kan återigen konstatera att de siffror som läste upp har självklart inte hunnit påverkas någonting av regeringens höstbudget. Men vi kan diskutera det , så får vi se var vi då landar. När det gäller sjukförsäkringsreformen satt jag med i . Den kom fram till att man skulle kunna ta bort den bortre tidsgränsen, om man först såg till att se över systemet med övriga uppföljningar och rehabiliteringar. Det var samtliga partier överens om, inklusive . Trots detta avskaffar regeringen tidsgränsen innan man har satt övriga system på plats. Det är det som gör det här så farligt. Det finns flera stora utmaningar som inverkar på statsfinanserna. Sjukförsäkringssystemet är en av utmaningarna. Migrationskostnaderna, som ökar kraftigt, är en annan. Om man inte tar ansvar för de här delarna är det stor risk att de äter på andra delar i budgeten, och det slår direkt mot välfärden. Det är det som är så farligt. Jag vill påminna om att det är oroväckande att man ser att finansministern börjar att svaja när det gäller såväl överskottsmålet och utgiftstaken som krona-för-krona-principen för nya reformer. Om man börjar att slarva med dessa saker ligger statsfinanserna illa till. 219 (V) replik: Jag tycker inte att finansministern slarvar på det sätt som beskriver. Vi har en finansminister som ser vilket läge som vi befinner oss i och därigenom samarbetar hon med de partier som är villiga att samarbeta och ta ansvar – just nu är det bara , förutom regeringspartierna. Det är tydligt att vi befinner oss i en situation där befolkning har ökat väldigt kraftigt . Då är det bara en sak som man kan göra: Man behöver göra ännu mer av det som vi behöver . Det behövs investeringar i bostäder. Därför presenterar vi den största satsningen på bostadsbyggande . Under alliansregeringen utredde man, tog bort och ändrande så att byggandet gick ned kraftigt. Vi behöver vända på den kuttingen och komma i ett läge där det byggs mer. Då får vi fler människor i arbete som vi investerar för framtiden. Vi behöver också satsa på infrastruktur och bygga ut den järnväg som inte fungerar på ett bra sätt, så att fler kan komma i arbete med att bygga järnväg och så att fler kan använda sig av järnvägen. Det är väldigt viktigt. Vi behöver bygga upp en välfärd som man kan lita på så att man inte blir sjuk. Där är jag glad över den satsning som vi ser på ungas psykiska ohälsa. Det är väldigt oroväckande att framför allt unga kvinnor blir sjukskrivna i större utsträckning . Det är inte bra. Har man kvar i arbetslivet måste man vara frisk och hålla hela arbetslivet. Därför ska vi inte ha ett system som straffar dem som är sjuka, utan vi ska ha ett system som förebygger ungas psykiska ohälsa och som ser till att alla människor i vårt samhälle mår bra. Dessa frågor ligger mer i andra budgetdebatter. Kopplat till extrabudgeten ska vi vara glada att man här vågar satsa för att möta den migration som vi nu ser. 220 (SD) replik: Bnp säger faktiskt ingenting om ett lands ekonomiska välbefinnande. Med den logiken skulle vara ett mer välmående land ekonomiskt än vad är. Man måste givetvis ställa bnp i relation till någonting, det är därför som vi använder oss av termen bnp per capita. Det är inte en perfekt term det heller. Det finns jättemånga problem med den. Men den säger i alla fall någonting om den ekonomiska utvecklingen och det ekonomiska välmåendet. Det sägs att vi har fler sysselsatta, men i relation till vad? Är det i relation till hur stor befolkningsökning som vi har haft? Betyder det att sysselsättningen har ökat med en person som vi har haft en befolkningsökning på en miljon personer? Det är en ganska dålig utveckling. Vi måste givetvis ställa det i relation till någonting. Det är därför som man använder sådana termer som arbetslöshet som mäter hela arbetskraften. Antalet arbetade timmar har ökat, i relation till vadå? Detta är basala begrepp som vi inom hela det politiska spektrumet egentligen borde kunna vara överens om. Man måste ju ställa saker i relation till varandra. Annars säger de ingenting och är helt meningslösa. Återigen kom det upp ett påstående om att skulle göra nedskärningar i välfärden. Vi skär ned på de kostnader som finns som de andra partierna står bakom, inklusive . Det gäller kostnader för invandringen som har varit väldigt höga i det här landet. väljer att kalla kostnader för invandringspolitiken för kostnader för välfärd för att försöka paketera begreppet lite snyggare. Det förstår jag att man gör. Men givetvis borde skattebetalarna tröttna på att finansiera hela kalaset. Men fortfarande gör ni inte rätt. Tala klarspråk i stället! Detta är kostnader för invandringen som vi säger nej till och som ditt parti säger ja till. Där vill vi göra besparingar och i stället använda pengarna till välfärd. Men tala klarspråk! 221 (V) replik: Jag läste upp väldigt många olika mått för att beskriva positiva utveckling.