prot · H20962 · 2015-02-18 00:00:00 — Eller varför inte och som är medlemmar men som befann sig i ett blodigt krig ? Det gäller också våra baltiska grannar som under stora delar av varit ockuperade men som efter sakta men säkert började anpassas till EU. EU-utvidgning och demokratiutveckling hänger ihop. När det sker en demokratiutveckling följer genast andra former av återhämtning och utveckling med: ekonomi, sysselsättning, stabilitet, oberoende och en ökad kunskapsnivå, högre levnadsstandard och så vidare. EU har sina brister; det är en del av paketet. Det går inte att skapa en union med minst 28 medlemsstater där alla staterna unisont ställer sig bakom varje förslag. Det vore till och med naivt att tro detta. Det som dock är förvånande är ju att EU:s 28 länder så ofta kommer överens, trots att medlemsstaternas politiska kulturer och intressen kan vara väldigt olika. Energi- och klimatpolitik hänger ihop. Kommissionen antyder att energipolitiken är viktig men också klimatpolitiken. Utskottet anser att det är mycket viktigt att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för att nå en överenskommelse vid i som håller ökningen av den globala medeltemperaturen . Den globala uppvärmningen är vår och nästa generations ödesfråga. Vi ser att temperaturhöjningen skapar en obalans i vädersystemen, vilket i sin tur ger ytterst ovälkomna och oönskade effekter: torka, översvämningar, mer kraftfulla oväder, orkaner som får ökad kraft och så vidare. Naturkatastroferna i sig leder till en obalans i människors möjligheter till försörjning och drägliga levnadsförhållanden men också till onaturliga variationer i den biologiska mångfalden. Här har EU en stor potential att gå före många andra länder avseende gemensamma klimatpolitiska ambitioner. Växthusgaserna känner inga gränser, och det är bra att EU har satt gemensamma mål för att minska utsläppen, även om de kunde ha varit mer ambitiösa. Det är dock bättre med mål än inga ambitioner över huvud taget. Det hållbara EU-samhället bygger på att vi förändrar våra levnadsvanor. Det finns rimligtvis stora förväntningar på klimattoppmötet i , nu när både och börjat agera politiskt för att minska växthusgaserna. EU måste fortsatt vara aktivt för att genomföra de globala hållbarhetsmålen. Millenniemålen ska ersättas med nya mål, och EU har både spets och bredd att bistå med ekonomiska medel och kunskap för att bidra till en snabbare implementering och positiva effekter av hållbarhetsmålen. Vidare betonar utskottet att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Utskottet framhåller i sammanhanget även den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. I då EU är långt ifrån självförsörjande avseende energi måste EU länderna samverka än mer för att skapa en gemensam och väl fungerade energistrategi. Det behövs mycket stora investeringar i förnybara energikällor – vindkraft, solenergi med mera – som gamla system måste fasas ut i en mycket snabbare takt. Här har kommissionen en mycket viktig roll att spela genom kompetensförsörjning men också genom uppföljning av gemensamma energipolitiska åtaganden. Det är ingen hemlighet att några EU-länder effektivt motverkar utvecklingen av förnybara energikällor och i stället förespråkar lättnader för gamla anläggningar för att slippa ta investeringskostnader i förnyelse. Utsläppsrätterna har inte helt spelat ut sin roll. Det finns ännu förutsättningar att ha dem som styrinstrument, men det går inte att bortse från att tillgången på förnybara energikällor måste öka dramatiskt för att vända utvecklingen i de länder där det råder en nästan total avsaknad av dito. Slutligen vill jag ändå belysa ett synnerligen aktuellt ämne – kampen mot den internationella terrorismen. och är de två senaste storstäderna som drabbats av avskyvärda terrorhandlingar. EU har en mycket viktig roll i att samverka över landgränserna i jakten på samt förebyggandet av de återkommande terrorhandlingarna. EU-medborgarna måste kunna känna trygghet i vardagen och en frihet att utöva olika religioner utan att skrämmas till tystnad. Yttrande- och religionsfriheten är fundamentala, och vi ska aldrig, aldrig vika ner oss för samhällsomstörtande terrorister vars enda syfte är att skapa kaos, sorg, vrede och förtvivlan. Det öppna och trygga samhället är alltid målet, men tyvärr tvingas vi till fler säkerhetshöjande insatser för att rädda och skydda liv. I detta anförande instämde (S). 53 (M): debatterar vi kommissionens arbetsprogram. Det antogs och är de politiska prioriteringarna för den nya kommissionen . Målet är att göra skillnad i de stora frågorna som sysselsättning och ökad tillväxt och att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. Det är utrikesutskottet som ansvarar för granskningen. Utskottet har både hand om EU-frågorna på ett övergripande plan och det som rör vårt ansvarsområde. Men det här är ett politiskt grupparbete, och flera andra utskott har yttrat sig till utrikesutskottet. I betänkandet finns en mycket bra sammanfattning av de största frågorna, och egentligen skulle jag kunna ställa mig här och läsa sid. 2. Det kommer jag dock inte att göra. Det finns också en stor samsyn i om de strategiska frågorna för EU som tillväxt och ekonomi. Två partier tycker dock inte så och har valt att lägga motivreservationer. Det är V och SD. Arbetsprogrammet kommer i en intressant tid. Omvärlden är mer komplex. EU står inför stora utmaningar. Den ekonomiska krisen är inte över. Den har inte drabbat lika hårt som andra länder i . Andra länder har det motigare. Inriktningen på programmet är därför ekonomisk återhämtning i . Det är mycket som händer . Särskilt värt att lyfta fram är det globala klimatavtalet, de pågående förhandlingarna om frihandelsavtalet med och i världshandelsorganisationen, de nya globala hållbarhetsmålen och att 2015 är det europeiska året för utveckling. Vi har också den oroliga omvärlden, aggressioner, den globala flyktingsituationen och utvecklingen i det östra grannskapet. Arbetsprogrammet är ett mycket övergripande dokument, men det visar inriktningen. Kommissionen är tydlig med att den har ett mandat för förändring, och även om det saknas en mer långtgående planering är inriktningen rimligt tydlig. Inriktningen är dessutom avgränsad, eftersom EU ska hantera de frågor som är bäst att göra tillsammans men inte det som de olika staterna gör bäst själva. har också valt att lyfta fram ett antal saker. Först och främst är det bra att kommissionen presenterar sitt arbetsprogram . Det är bra för öppenheten och för debatten. Vi välkomnar programmet och tycker att flera av de tio prioriterade områdena är centrala. Det handlar mycket om ökad tillväxt och sysselsättning, att stärka den inre marknaden, energi och klimat och den gemensamma utrikespolitiken – som i dokumentet benämns EU:s roll som stark global aktör. Kopplat till detta är också EU:s roll som biståndsaktör. Energiunionen och den framåtblickande klimatpolitiken är en särskilt viktig fråga. Kommissionen prioriterar energi till överkomligt pris och planerar för ett strategiskt ramverk. Det handlar om energiförsörjning, energieffektivitet och om att minska importberoendet. Det är bra ur ett säkerhetsperspektiv. Utskottet framhåller särskilt den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Energi och klimat är tätt sammanlänkade, och kan ett nytt globalt klimatavtal finnas på plats. Det är i grunden bra att EU talar med en röst i de globala klimatförhandlingarna. Det har ju varit en lång process och svårt att komma överens även i EU, men bilden är att när energipolitik, ekonomi, säkerhetspolitik, transportpolitik och den övergripande klimatpolitiken siktar åt ungefär samma håll blir det enklare att fullgöra sina åtaganden. Kommissionen meddelar också att den kommer att förbereda lagförslagen om genomförande av klimat- och energipaketet . Vi har höga förväntningar på paketet. Kommissionen kunde ha varit tydligare om jämställdhet; till exempel kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kunde särskilt ha lyfts fram. Vi hade också gärna sett mer om utvidgningen, som Socialdemokraternas tog upp i sitt anförande, och mer om forskning och innovation. Kommissionen ska också ta fram en europeisk agenda för migration. Det är ett stort ansvar. EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s kapacitet för mottagande av människor som flyr för sina liv. Det måste finnas fler lagliga vägar att söka asyl i EU och att öka mottagandet av kvotflyktingar i andra länder. Det är också viktigt att hitta en samstämmighet mellan politikområdena. håller linjen: Vi vill understryka vikten av att värna ett öppet . Förra mandatperioden och förrförra mandatperioden hette det värdedriven utrikespolitik. vet jag inte exakt vad S och MP kallar detta. För oss nya moderater och för Alliansen är den värdedrivna utrikespolitiken viktig. Det handlar om att stå upp för viktiga värden som frihet och demokrati och mänskliga rättigheter för alla. Det handlar om hbtq-frågor, och det innefattar SRHR – sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. vill gärna betona öppenheten. Det handlar om EU:s relationer till grannskapet och även grannskapets grannskap. Vi är positiva till att fortsätta utvidgningen. Det borde faktiskt vara tydligare i programmet. Dessutom tycker hela utskottet att subsidiaritetsprincipen – att beslut fattas på rätt nivå – och proportionalitetsprincipen ska respekteras. har, som sagt, gått igenom de olika områdena tillsammans med kolleger från andra utskott. I stort är vi överens. Men mycket är övergripande, och det finns alltså anledning att återkomma när sakfrågorna är lite fastare i köttet. Det är i grunden bra att EU arbetar med kärnverksamheten, en välfungerande inre marknad. Det är också bra att det som vi har kommit överens om genomförs innan nya åtgärder vidtas. Kommissionen gör några breda uttalanden. Man vill minska regelbördan – och det är bra. flaggas för en skatt på finansiella transaktioner – det som tidigare kallades Tobinskatt fastän själv inte ville kännas vid den. Det håller inte helt ihop. Men i huvudsak är inriktningen bra. Betoningen på ett EU med stärkt inre marknad, med fokus på ekonomi och arbetsmarknad, ett aktivt EU med globala åtaganden och som är pådrivande för handelsavtal är vad vi behöver för att ta oss ur den ekonomiska krisen. EU ska vara en stark röst för frihet och en kraft för fred. Det är viktigaste politiska arena, och samarbetet gör att röst får större tyngd. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 54 (MP): Det är tillfredsställande att kommissionen nu tagit fram sitt arbetsprogram i dialog med både parlamentet och rådet – och på så vis i någon mån balanserar överstatliga och mellanstatliga ansatser. Den nya kommissionen säger sig vilja utveckla ett närmare samarbete med nationella parlament och även med regioner och städer runt om i EU, vilket givetvis är positivt. Det är vidare glädjande att kommissionen förefaller lägga större vikt vid investeringar än besparingar och framhåller betydelsen av satsningar på energieffektivisering, förnybar energi och andra gröna tekniker för att såväl skapa jobb som att klara uppställda klimatmål. Kortsynt besparingspolitik har störtat delar av ner i tilltagande nyfattigdom, och behovet av en synvända är nu uppenbart. En inte obetydlig del av dessa budgetsaneringar – eller välfärdsslakt med en mindre teknokratisk term – hade för övrigt kunnat undvikas om inte , enligt kommissionens egna beräkningar, genom skatteflykt undanhållits EU-ländernas offentliga kassakistor. Det är utmärkt att kommissionens arbetsprogram nu ställer i utsikt en åtgärdsplan för skatteflykt och bland annat genom automatiskt informationsutbyte mellan medlemsstaternas skattemyndigheter vill verka för att skatten betalas där vinsten uppstår. Det är en synnerligen sund princip. Vidare är det positivt att kommissionen vill driva på arbetet med skatt på finansiella transaktioner och skärpa kampen mot penningtvätt och därmed ta steg bort från hittillsvarande ordning där, i alldeles för hög grad, finanssektorns förluster förstatligats medan dess vinster förblivit privata. Om finanstransaktionsskatter återbördas till medlemsländerna menar vi i att den för oss viktiga principen om att skattepolitiken ska förbli nationell upprätthålls. Det är givetvis aningen egenartat att kommissionsordförande nu ställer sig i spetsen för kampen mot skatteflykten i , mot bakgrund av att han som premiärminister och finansminister hemma i förvandlade detta land till ett skatteparadis. Men att göra bocken till trädgårdsmästare är nog trots allt bättre än att inte utse någon trädgårdsmästare alls. Energifrågorna är ett annat område som ägnas tillbörlig uppmärksamhet i arbetsprogrammet. Det är lätt att instämma i ambitionen att EU bör minska sitt importberoende av energi genom att satsa på energieffektivisering och utbyggnad av koldioxidneutral energi. Den senare termen missbrukas ibland till att även omfatta kärnkraft, och det är därför bra att vi i utrikesutskottet i vårt utlåtande i stället talar om förnybar energi. Minskad energiimport stärker våra ekonomier och minskar vår säkerhetspolitiska sårbarhet. Satsningar på förnybar energi kan också vara ett sätt att stärka lokala aktörer som kommunala energibolag och energikooperativ gentemot multinationella energikoncerner, vars främsta drivkraft sällan är omsorg om människor och miljö i lokalsamhället. Som övertygade internationalister bejakar internationell handel, men det är avgörande att denna designas på ett sätt som inte leder till förluster i naturkapital och försämrad arbetsmiljö. Frihandel bör vara just fri handel och inte av mäktiga särintressen kontrollerad handel. Därför ställer vi oss avvisande till att tvistlösningsmekanismen ISDS skrivs in i det frihandelsavtal mellan och som förhandlats fram under något bysantinska former bakom tjocka murar. Det största problemet med det här förslaget till arbetsprogram för kommissionen är inte det som sägs utan det som saknas. Jag hade till exempel önskat att kommissionen varit lika tydlig som vi i utrikesutskottet när vi i vårt utlåtande slår fast att EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande och att öppna fler lagliga vägar för att söka asyl. Det är likaså beklagligt att den tidigare kommissionens förslag om skärpning av avfalls- och luftkvalitetsdirektiven dras tillbaka. Och det är tråkigt att den förra kommissionens visionära idéer om cirkulär ekonomi nu pausas. Löftet om att detta för en hållbar utveckling så avgörande begrepp snart lyfts upp på nytt kommer att bevakas uppmärksamt av den gröna rörelsen i hela . Lyckas vi inte snart ta klivet från dagens linjära avfallsekonomi till en långsiktigt hållbar cirkulär ekonomi är det i någon mening , och vi befinner oss alla ombord på regalskeppet . 55 (C): Det är välkommet att regeringen nu är företrädd i kammaren. Vi har ju varit vana vid att ha vår EU-minister närvarande i våra debatter om EU:s arbetsprogram. har vi närings- och innovationsminister här. Så kan det bli. Vårt EU står inför stora utmaningar. För medborgarna handlar det om att klara ekonomi och tillväxt, att klara forskning och utveckling, att klara en hållbar framtid och att säkra vår frihet. För grannskapet handlar det om att möta det som händer både österut och söderut. Och klimatet är, som sagt var, en stor testfråga för EU. Vi måste klara att lösa utmaningarna internt. De blir avgörande för vår utveckling i , för vår utveckling i men också för vår globala roll. Den nya kommissionens program är en fortsättning från tidigare kommission. Men vi skulle från vår sida gärna se lite starkare prioriteringar på klimatområdet. Vi hoppas att det med hjälp ska kunna lösa sig som kommer. Vi kommer att pröva förmågan att prioritera och klara den ekonomiska styrkan, jobb, tillväxt och hållbar utveckling. Ett öppet eller ett slutet EU är en fråga , oavsett kommissionens program. För del är svaret ett öppet EU för alla länder gentemot resten av världen och för dem som migrerar. Glöm inte att är en åldrande kontinent! Kommissionen lyfter upp en union i demokratisk förändring, och det är naturligtvis en viktig fråga. Det är viktigt att kommissionen säkerställer att den förändringen inte går i fel riktning. Vi har tyvärr alltför många exempel på länder som valt en annan väg och försöker öppna dörrar som vi trott varit stängda. Vi ser det i form av nationalistiska krafter som växer och i form av extremism som växer. Då är det viktigt att EU förmår möta en utveckling som stärker vår demokrati och som stärker våra mänskliga fri- och rättigheter, inte försvagar dem. Kommissionen möter som sagt ett grannskap i kris. har nämnts, och det är inte för inte som det är två av medlemsländernas presidenter som sköter förhandlingarna i och sedan kommer till EU för att berätta om utfallet. Det är inte EU som global aktör, inte EU som kraft, som därmed synliggörs. Vi har ett som applåderar en sådan utveckling och gärna vill se ett försvagat EU – man vill framför allt inte se EU som en global aktör. Det är ett som bedriver propagandakrig, som vill splittra och söndra, inte minst med energin som vapen. Jag tycker, herr talman, att det är lite märkligt att det på det informella toppmötet inte var någon diskussion om detta. Det var uppenbarligen inte fallet, om vi får tro statsministerns redogörelse. I går kom president till EU:s medlemsland och hade gasfrågan som en av frågorna i sin portfölj. Det är naturligtvis inte bra om arbetsprogrammet talar om en energiunion och om att bygga hållbart som ett av våra medlemsländer inte gärna vill se den liberala demokratin utvecklas utan hellre vill se en illiberal demokrati och uttalar sig positivt om som ledare. Att ett sådant möte äger rum utan att man har diskuterat frågan i är naturligtvis trist. Risken är att vi får ännu ett sidospår i energiunionens uppbyggnad som har arbetats fram av ett av medlemsländerna i samarbete med ledning. Det är inte så detta arbetsprogram ska användas, och det är inte så man stärker EU som aktör. En av de viktiga bitar som vi ser från sida är att EU förmår att bli en global aktör. Det handlar då om att klara ekonomin och att klara våra egna interna frågor. Det handlar om att möta regionen och kunna möta de utmaningar vi står inför. Det handlar om att lösa frihandelsfrågorna och kunna arbeta vidare, och där är TTIP ett av de viktiga uppdragen för . Därutöver är det klimatavtalet, som jag har nämnt. Där blir ett test på om EU förmår att vara en proaktiv aktör som löser ut och samlar ihop, inte splittrar, när det gäller att nå en överenskommelse. Sedan, herr talman, vill jag bara peka på ännu en fråga som vi lyfter upp från utrikesutskottet och som är viktig om man pratar om EU:s demokratiska förändring. Det är att EU självt ansluter sig till – någonting som framgår av Lissabonfördraget men som stoppades av Luxemburgdomstolen . Om vi pratar om rättsstatens principer, att säkra mänskliga rättigheter, är det oerhört viktigt att den lagstiftning som kommer från EU:s nivå är förenlig med och att vi som medborgare inom EU har möjlighet att få vår sak ytterst prövad om det strider mot även när beslut och lagar har tagits på EU-nivå. Det är en lucka i dagens system, och den måste täppas till. Jag hoppas att både regeringen och kommissionen kommer att arbeta aktivt för att lösa ut de kvarvarande frågorna så att vi kan nå en anslutning av EU till för mänskliga rättigheter i hela vårt EU. Jag yrkar bifall till förslaget från utskottet och avslag på alla reservationer. 56 (FP): När vi ser oss om i kan vi konstatera att vår kontinent står inför en rad utmaningar. För är svaren på de gränsöverskridande utmaningarna mer och mer gränsöverskridande EU-samarbete. Det nära samarbetet i , handeln och utbytet på så många olika områden gör rikare, gör vår omvärld tryggare och ger oss möjlighet att lösa problem som vi delar med andra. Vi vill se ett EU som blir mer öppet, mer effektivt och mer demokratiskt. kommer att fortsätta att stå upp för det europeiska samarbetet – även när andra partier väljer den mer EU-skeptiska vägen. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot EU:s medlemsländer. Medborgarna förväntar sig att EU levererar svar på svåra frågor om hur arbetslösheten kan minska och social utsatthet motverkas. Därför koncentrerar sig kommissionens arbetsprogram också på de stora frågorna som rör tillväxt och sysselsättning. Det handlar om åtgärder för att stärka investeringar, genomföra strukturreformer och bedriva en ansvarsfull finanspolitik. Det är rätt och riktigt, men jag skulle vilja uppehålla mig vid en rad andra utmaningar som jag ser att EU behöver ta sig an framöver. Vi behöver fler jobb på den inre marknaden. välstånd och välfärd är i hög grad beroende av EU:s inre marknad. Vi måste våga utveckla den inre marknaden för tjänster mycket mer och riva alla gränsöverskridande hinder som finns kvar. Det gäller särskilt den digitala marknaden, som kan skapa oändliga möjligheter för e-handel över gränserna. Alliansen har lämnat avvikande mening i arbetsmarknadsutskottet, där vi är kritiska till det förslag till omförhandling av utstationeringsdirektivet som nämns i yttrandet. Vi tror på fri rörlighet på tjänstemarknaden. Vi behöver påverka de andra länderna i EU att hjälpa fler kvinnor i arbete. har världens bäst utbildade hemmafruar. Det har vi inte råd med. Den här frågan borde ha fått större plats i kommissionens arbetsprogram. Som liberal vill jag slå vakt om den fria rörligheten. De fyra friheterna utgör en av EU:s absolut största framgångar. Alla EU-medborgare ska kunna arbeta och studera överallt i unionen. Det är en av EU:s stora tillgångar. Världen behöver mer frihandel. Tillväxten i lyfts av friare handel med andra länder. Ett frihandelsavtal mellan och skulle ge fler jobb och ökad tillväxt på båda sidor av . I och Alliansen är vi stora handelsvänner, och vi ser fram emot den hearing som kommer att ha om TTIP . tror att EU behöver en egen åklagarmyndighet om vi på allvar ska bekämpa trafficking och människohandel. Vi tror att en europeisk åklagare skulle kunna utreda och bekämpa gränsöverskridande brottslighet, såsom människohandel men även penningtvätt och narkotikasmuggling. Därför har lämnat avvikande mening på den punkten i justitieutskottet. EU har äntligen en gemensam utrikespolitik och en utrikestjänst som har börjat fungera . Vi har en andra mandatperiod med en utnämnd gemensam utrikesrepresentant. Men EU-samordningen kan fortfarande stärkas på det området, och medlemsländerna måste förmås att samarbeta bättre med varandra. Vår röst är mycket starkare när vi talar med 28 röster än när vi talar för oss själva. borde sträva efter en högre representation av svenskar i EU:s utrikestjänst. Vad vore EU utan våra gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter? Vi ser tyvärr att flera EU-länder bryter mot dessa, och vi måste våga vara tuffare i vår kritik av dem. vill se en starkare roll för i granskningen av fri- och rättigheter i EU. I de fall vi upptäcker kränkningar måste vi kunna dra länder inför , vilket kräver att domstolens mandat utvidgas. Sist men inte minst vill jag nämna en av vår tids största humanitära utmaningar: EU:s gemensamma flyktingpolitik. omkom ytterligare 200 människor i på flykt undan fattigdom och förtryck. har numera blivit ett dödens hav. Vi måste öka ansträngningarna för att skapa lagliga och säkra vägar för flyktingar in i EU. Fler EU-länder måste ta sitt ansvar och följa väg för en generös asylpolitik. EU ska inte vara ”Fästning ” utan ””. 57 (KD): debatterar vi utrikesutskottets utlåtande rörande politiska prioriteringar . Arbetsprogrammet har fått namnet En ny start. Och visst är det en ny start för och hans 27 kommissionärer, men det återstår att se om det också blir en ny start för . välkomnar att kommissionen tydligt poängterar att man inte ska fatta beslut om allt på EU-nivå.