prot · H209119 · 2015-06-22 00:00:00 — Det är intressant att säger att han vill höja beskattningen på banksektorn men sedan säger att om vi höjer beskattningen måste vi sänka skatten. Sanningen är att parti, , sänkte skatten på bankerna med ungefär 4 miljarder när de var i regeringsställning. Det var resultatet av politik. Vi föreslår att man ska utreda den finansiella aktivitetsskatten för att öka skatteuttaget på finanssektorn. Vi avser att använda de pengarna till viktiga utgiftsreformer och inte till att i huvudsak sänka skatten. Vi ser stora behov, inte minst i våra skolor och av infrastrukturinvesteringar. Det finns en rad behov och utmaningar inom välfärdssektorn, till exempel äldreomsorgen och sjukvården. Det finns stora behov som behöver fyllas. Där kan finanssektorn ge ett större bidrag än de gör . Det går inte att säga vilken effekt förslaget om finansiell transaktionsskatt kommer att ha eftersom det inte finns något färdigt förslag. Det går inte att göra någon effektberäkning av förslaget innan vi vet hur det ser ut. Regeringen och deltar inte i arbetet med att ta ut skatten. Däremot följer vi arbetet noggrant för att värna att vi och andra länder som står utanför skatten inte drabbas på ett otillbörligt sätt. 114 (M): ingångsvärde är att vissa skatter inte är jätteskadliga för ekonomin medan andra skatter är väldigt skadliga för ekonomin. Då är vi öppna för att höja de skatter som inte är särskilt skadliga för att kunna sänka de skatter som är skadliga. Det är ganska enkel logik. Men det är en logik som inte vill ta till sig eftersom hennes, liksom hennes partis, affärsidé är och alltid har varit att ständigt höja skatten. Vi är positiva till att höja skatten på banksektorn, men det kan inte leda till att Socialdemokraterna i sin tur tar pengarna till att höja bidragen. Pengarna måste användas till att förbättra näringslivsklimatet. Vi är överens om att banksektorn är underbeskattad. När och var i den socialdemokratiska ledningen insåg de, precis som vi gör, att hög bolagsskatt är ett problem. Det är alltså beklämmande att finansministern låser sig på ett sådant sätt att hon inte är beredd att föra en mer seriös diskussion över blockgränsen. Alla skattehöjningar som regeringen lägger fram syftar till en sak, nämligen till att bygga ut bidragssystem och arbetsmarknadspolitiska program. Det är vi inte beredda att ställa oss bakom. Jag kan än en gång konstatera att finansministern vägrar att svara på frågan. Hon vägrar att svara på om hon kan garantera att hon inte kommer att lägga fram ett förslag om att gå med i den finansiella transaktionsskatten. Anledningen till att hon inte kan svara på det är antagligen att hon har kniven mot strupen och ett miljöparti som vill att regeringen och sossarna ska fatta tokiga beslut, varav det här är ett. 115 Finansminister (S): Sin vana trogen fabulerar fritt om regeringens interna arbete. Regeringen utreder nu en finansiell aktivitetsskatt för att på så sätt höja beskattningen för den finansiella sektorn. Det låter trevligt att säger att han också vill att vi ska höja beskattningen av den finansiella sektorn. Jag kan dock konstatera att resultatet med parti vid är att man har minskat beskattningen av den finansiella sektorn. Det är bara en av den långa raden skatter som den förra regeringen sänkte. Man sänkte skatterna på ett sådant sätt att vi inte har tillräckliga resurser för att klara välfärden. Det är väl därför som skolresultaten faller snabbare än i något jämförbart land, som många kvinnor har gått ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre och anhöriga eftersom äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet, som en mindre andel av ungdomskullarna än tidigare får möjlighet att gå en högre utbildning och så vidare. Men är det att ändra den politiken och se till att genomföra viktiga framtidsinvesteringar så att vi kan säkra jobb och tillväxt i . En viktig finansieringskälla kommer att vara ökad beskattning av den finansiella sektorn, via den finansiella aktivitetsskatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2014/15:613 om höjningen av a-kassans tak 116 Finansminister (S): har frågat mig om mer för den som jobbar i förhållande till den som lever på bidrag är en tillräcklig skillnad för att det ska löna sig att arbeta. frågar också om jag anser att det är rimligt att en arbetslös kan få mer i bidrag för att inte jobba än många heltidsanställda får i lön. Regeringen vill ha en arbetslöshetsförsäkring som ger människor ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och som stimulerar till långsiktig omställning på arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i dessa båda uppgifter varierar dock med arbetslöshetstiden. Vid kortare arbetslöshet fungerar arbetslöshetsförsäkringen i huvudsak som en inkomstförsäkring. Vid längre arbetslöshet ökar inslaget av omställningsförsäkring. Försäkringen ger då stöd och hjälp så att den arbetslöse kan återgå till arbetslivet så snabbt som möjligt. Ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen vilar på den så kallade inkomstbortfallsprincipen. Ersättningen baseras på den försäkrade inkomsten, det vill säga den inkomst man har haft när man har arbetat. Därmed blir ersättningen hög om inkomstbortfallet är stort och låg om inkomstbortfallet är litet. Ersättningen blir därför högre för personer som tidigare haft en hög inkomst än för låginkomsttagare. Att inkomstbortfallsprincipen måste värnas är en av de saker som alla partier, inklusive , står bakom i den parlamentariska . Inkomsttryggheten är viktig för en effektiv matchningsprocess. Men det måste göras en avvägning mellan å ena sidan trygghet och bra matchning och å andra sidan drivkrafter för att undvika arbetslöshet. Alltför höga ersättningar kan förlänga arbetslöshetstiderna genom att det blir mindre lönsamt att arbeta. Alltför låga ersättningar kan leda till att arbetslösa tvingas ta det första jobbet som erbjuds, oavsett om det matchar deras kompetens eller inte. Under de borgerligas i regeringsställning urholkades arbetslöshetsförsäkringens roll som inkomstförsäkring märkbart. Det har gjort att har en lägre ersättningsnivå än flera andra EU-länder. Med höjningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen stärker regeringen nu inkomsttryggheten och underlättar matchning och omställning på arbetsmarknaden. 117 (M): Den här frågan är kärnan i konflikten mellan höger och vänster. tycker att en av de absolut mest bärande principerna för samhällets utveckling är att det ska löna sig att arbeta. Det finns framför allt två skäl till det. För det första är det rätt. Hårt arbete måste löna sig. Vi kan inte skicka samhällssignalen att människor som går upp , sliter hårt, arbetar och bidrar till välstånd och till att finansiera välfärden inte ska tjäna på att göra det. Det är en moraliskt viktig princip som är nödvändig för att vi inte ska bygga ett samhällsklimat där människor väljer bort arbete för att leva på bidrag. För det andra är det viktigt eftersom höjda bidrag leder till högre arbetslöshet. Det är mycket tydligt fastlagt forskningsmässigt. kan i en metastudie – en studie där de tittar på all seriös internationell forskning som bedrivs på området – tydligt belägga att höga bidrag leder till att färre människor kommer i jobb. I arbetar myndigheten med att utvärdera frågorna. De konstaterar tydligt att ju högre taket i a-kassan är desto mindre blir människors benägenhet att söka jobb. Det beror framför allt på tre saker. För det första söker människor färre jobb när de har en högre a-kassa. Det blir ett mindre intensivt jobbsökande. För det andra väljer man bort jobb som kanske inte är så spännande. Vi kan till exempel nu när det är sommar och vi har många ungdomar som är utan sommarjobb konstatera att det finns bärplockarföretag som vill anställa svenska ungdomar till kollektivavtalsenliga löner, men intresset är så svalt att man tvingas söka arbetskraft till och med i . Så såg det inte ut för bara . var svenska ungdomar i mycket större utsträckning ute på jordgubbsfält och liknande och plockade bär och tjänade pengar på det sättet. har man blivit mer kräsen. Det är klart att ekonomiska incitament spelar roll. För det tredje är det på det sättet att har man en politik där nivåerna i bidragssystemen är sådana att det inte lönar sig att arbeta kommer många människor som har fastnat i bidragsberoende, som har fått sämre självförtroende, som kanske har tappat sociala kontakter och tappat kontakten med arbetsmarknaden att känna att tröskeln blir för tuff att ta sig över. Regeringen lägger nu fram förslag som innebär att den som är arbetslös och har tjänat mycket pengar tidigare får en bidragshöjning på . Då lönar det sig inte att arbeta. Den arbetslösa advokaten kommer att få mer i bidrag för att inte arbeta än vad till exempel många servitriser får för att jobba och slita. Det är en moraliskt felaktig politik, och det är en politik som kommer att leda till högre arbetslöshet. 118 Finansminister (S): Nej, , det här är inte bara en fråga mellan höger och vänster i politiken. Det är faktiskt en fråga mellan och alla andra partier i riksdag. Det är bara som inte vill se en höjning av taket i a-kassan. Alla andra partier ser att det här är en viktig del av en omställningsförsäkring som skapar stabilitet och trygghet på arbetsmarknaden, som är bra för den långsiktiga tillväxten av jobb i . Om du har den typ av trygghet i omställning som finns i både en bra a-kassa och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik får du också medarbetare på företagen som kan samverka snarare än motarbeta när man behöver göra till exempel strukturomvandlingar. Det är en viktig del i den svenska modellen, som har varit bra för och stärkt omvandlingen i det svenska samhället. Det är någonting som alla partier utom faktiskt ser. 119 (M): Nej, har ganska fundamentalt missuppfattat hur debatten i den här frågan går. ska inte jag göra mig till tolk för några andra partier än mitt eget. Det finns andra borgerliga partier som har varit mer öppna för att höja taket i a-kassan, men det har varit utifrån utgångspunkten att man vill ha mer av en flexicuritymodell, det vill säga att man vill luckra upp LAS och MBL för att göra arbetsmarknaden mer flexibel. Och man kan titta på betänkandet som handlade om nivån i a-kassan. Samtliga allianspartier reserverade sig mot regeringens politik. Jag måste säga att det är aningen iögonfallande att finansministern inte följer den politiska debatten i en så pass central fråga. Det är också intressant att finansministern inte argumenterar i sak för att en sådan här politik skulle fungera. och , den samlade forskningen, är mycket tydliga. Högre tak i a-kassa leder till högre arbetslöshet. Jag skulle vilja ta upp ett exempel, herr talman. Det är ett exempel som jag brukar ta upp här i talarstolen, för jag tycker att det är så talande. Jag har en kompis. Han jobbar som webbdesigner. Han har en relativt god inkomst, . Han har en lillasyster som tog studenten och som kort därefter fick sitt första jobb, som servitris. När jag var hemma hos min kompis och vi diskuterade inför valet kunde vi konstatera följande: Om min kompis blir arbetslös kommer han med Socialdemokraternas politik att få mer pengar i a-kassa än vad hans lillasyster får i lön. Det här skapar praktiska problem i form av att fler människor kommer att låsas i utanförskap. Men framför allt, herr talman, skapas det värderingsmässiga problem. Det lönar sig inte att arbeta. Jag undrar vad det är för signal man sänder ut i samhället när man säger: Du kan tjäna mer på att inte arbeta än på att arbeta. Det finns åtskilliga företag som erbjuder privata försäkringar. Det gör att den som vill försäkra sig, den som har höga kostnader och som vid arbetslöshet vill vara säker på att inte behöva lämna hus och hem, kan betala en försäkringspremie och på så sätt säkerställa att man inte hamnar i ekonomiska trångmål. Den här frågan handlar egentligen om att vill hjälpa höginkomsttagare att slippa betala den premien. Höginkomsttagare ska kunna få högre bidrag än vad hårt arbetande servitriser, vårdbiträden och så vidare får. Jag har i en uträkning i interpellationen konstaterat att det handlar om för ett vårdbiträde. är skillnaden mellan att arbeta och att vara arbetslös. Det är inte acceptabelt. Det är en politik som kommer att bygga ut utanförskapet, som kommer att skapa en bidragskultur och som kommer att ta oss tillbaka dit där vi var före Alliansens tid vid makten. Men vet du vad, herr talman, jag tror att det är finansministerns motiv. Jag tror att det är dit finansministern vill, för då kan hon stå och säga: Titta vad duktiga vi var! Vi sänkte arbetslösheten. Då har man egentligen bara låst in människor i bidragssystem. 120 Finansminister (S): har en livlig fantasi, vilken han återigen har gett uttryck för under eftermiddagens interpellationsdebatter. Inkomstbortfallsprincipen är grundläggande i våra socialförsäkringar och även i arbetslöshetsförsäkringen. Inkomstbortfallsprincipen var någonting som alla partier, även , ställde sig bakom i . Det nu står och klagar på är just ett utfall av inkomstbortfallsprincipen. Om tycker att man ska ha en grundförsäkring i stället för en inkomstbortfallsprincip i våra olika försäkringssystem kanske han ska börja med att övertyga sina egna partivänner. 121 (M): kan man konstatera att det är påtagligt att finansministern inte följer den politiska debatten. När betänkandet från den parlamentariska kom var mycket tydliga med att man inte stöder den linjen. Ja, vi hade en företrädare där, en tidigare riksdagsledamot, som landade i ståndpunkter som inte var förankrade i partiet. Hon borde i varje fall veta det. Det har tagits upp i debatter här ett otal gånger. Det har tagits upp i reportage i Aktuellt och så vidare. Att försöker hävda något annat är minst sagt lite märkligt. Det är också märkligt att finansministern tydligt undviker att ta den sakpolitiska debatten och bara säger: Partierna tycker si, och partierna tycker så. Det här är en princip vi har haft länge och så vidare. Argumentera i sak! Har IFAU fel? Leder höjda bidrag till högre arbetslöshet? Eller har det den omvända effekten, att det leder till lägre arbetslöshet? Det finns ingen ekonom och ingen forskningsrapport som visar på det. Ändå envisas med att driva frågan om att höja bidragen. Det tillsammans med att man bygger ut arbetsmarknadspolitiska program är någonting som hon själv har konstaterat inte leder till fler jobb. Och allt detta ska finansieras med kraftigt höjda skatter på jobb och företagande. Sedan undrar finansministern varför alla oberoende ekonomiska bedömare helt skåpar ut regeringens politik. Hon kan inte ens försvara den själv här i talarstolen. Nåväl, detta är min sista replik i den här debatten. Jag tänker inte önska finansministern glad sommar. Vi kommer att debattera , så vi tar det då. 122 Finansminister (S): Jag ser fram emot att få debattera med igen och få höra vilka olika fantasier han har då om hur jag och regeringen tänker och om regeringens interna arbete. Det är alltid lika uppmuntrande och roande att få lyssna på fantasier. Jag har argumenterat i sak och säger att det finns avvägningar i hur man ska utforma a-kassan. Har man en för dålig a-kassa riskerar man att försämra matchningen på arbetsmarknaden. Har man för höga ersättningsnivåer riskerar man att minska drivkraften att söka arbete. Häremellan finns en avvägning. Många av de ekonomer som har varit ute i debatten i tycker att det är lämpligt att höja taket i a-kassan. Taket har blivit urholkat med en moderatledd regering. Många tycker att det är en lämplig avvägning att göra den här förstärkningen . Sedan finns det på något som inte syns i de enklaste nationalekonomiska modellerna, någonting om samhällskontraktet som betyder något för hur arbetsmarknaden fungerar. Med ett samhällskontrakt med en väl fungerande omställningsförsäkring och med en bra arbetsmarknadspolitik har du goda möjligheter till omställning – broar från de gamla jobben till de nya. Då får vi också en fackföreningsrörelse som kan ta ansvar i tider av omställning, och det är det som den svenska fackföreningsrörelsen har gjort. De motarbetar inte alla typer av förändringar, utan de kan vara konstruktiva samarbetspartner när man behöver göra strukturförändringar i företag. Det är, och har varit, en styrka för svensk ekonomi och är något som skiljer oss från flera andra länder i som inte har den typen av ansvarstagande fackföreningsrörelser. Det beror just på samhällskontraktet, just det kontrakt som och hans moderater vill riva ned. Det vore förödande för . Överläggningen var härmed avslutad. § 24 Svar på interpellationerna 2014/15:635 och 657 om regeringens arbete mot islamistisk extremism 123 Statsrådet (S): har frågat justitie- och migrationsministern hur han ser på problemet att ingen åtalats med nuvarande terroristlagstiftning, vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att de som planerar terrorism från i högre grad kan straffas och om till exempel ansvarig åklagarenhet kommer att få ökade resurser. Han har även frågat om regeringen överväger legala åtgärder för resande med dubbla medborgarskap, exempelvis utvisning vid konstaterat terrorbrott. Interpellationen har överlämnats till mig att besvara. har frågat mig om jag anser att det är rimligt att personer som varit anslutna till terrororganisationer inte straffas utan till och med får privilegier, att svenska skattemedel går till organisationer som har kopplingar till jihadism eller salafism, samt om jag och regeringen verkar för en översyn av vart statliga medel går så att de inte används för att froda extremism. Han har också frågat vilka åtgärder jag vidtagit och avser att vidta för att förhindra nyrekrytering av jihadister eller salafister och för att öka polisens befogenheter att förhindra verksamhet kopplad till islamsk terrorism. En effektiv terrorismbekämpning kräver både förebyggande och repressiva åtgärder som kompletterar varandra. pågår nu ett arbete med att ta fram en ny nationell strategi mot terrorism. Genom strategin avser regeringen att ta ett helhetsgrepp om de åtgärder som krävs för att motverka terroristbrottslighet. Särskilt fokus kommer att ligga på det förebyggande området, där det handlar om att påverka personers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Regeringen planerar även att presentera en handlingsplan för att värna samhället mot våldsbejakande extremism i syfte att tydliggöra målgrupper, åtgärdsområden och behovet av samverkan. Självklart är det viktigt att lagföra de individer som gjort sig skyldiga till brott. I svensk rätt finns ett särskilt straffansvar för terroristbrott, liksom för försök, förberedelse och stämpling till sådana brott. Även offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott är kriminaliserat. Svenska domstolar är behöriga att döma över dessa brott även om de begåtts utomlands av svenska medborgare. I motsats till vad påstår har åtal väckts för brott enligt lagen om straff för terroristbrott, och det finns även exempel på åtal som lett till att personer dömts för förberedelse till terroristbrott. Terroristbrottslighet är generellt sett svårutredd. Tvångsmedel kan inte användas i utlandet. Svenska brottsbekämpande myndigheter är hänvisade till att begära rättslig hjälp av myndigheter i det land där den misstänkte befinner sig. I konfliktzoner finns dock ofta inte en fungerande statsapparat, varför det inte är möjligt att begära rättslig hjälp ifrån dessa stater. Personer som reser till konfliktområden för att delta i terroristhandlingar eller terroristträning utgör ett hot på platsen de reser till och utsätter även sig själva för fara. De som återvänder till kan utgöra ett allvarligt attentatshot i och andra länder och även radikalisera och rekrytera nya personer till att resa eller stödja våldsbejakande extremism på annat sätt. En särskild utredare har analyserat behovet av lagändringar för att ska leva upp till de krav på straffrättslig reglering som ställs i den resolution om bland annat åtgärder för att motverka att personer reser utomlands i syfte att begå terroristhandlingar som antogs av . Utredaren, som redovisade detta uppdrag , har lämnat förslag till nya straffbestämmelser om bland annat terrorismresor. Även vid en utökad kriminalisering kommer svårigheterna med att utreda och bevisa den här typen av brottslighet att göra sig gällande. är det grundläggande i en rättsstat att det ställs höga beviskrav för att någon ska fällas till ansvar för brott. har fått ökade anslag och har en god ekonomi. Det är myndigheten själv som ansvarar för hur anslaget fördelas internt. Jag har fullt förtroende för det sätt som myndigheten sköter sitt uppdrag att lagföra brott. Svenska medborgare har en absolut rätt att vistas i och kan inte utvisas. Svenskt medborgarskap är också oåterkalleligt, och svenska medborgares rätt till sitt medborgarskap är skyddad i grundlag. Vid den senaste reformen av regeringsformen stärktes detta skydd med brett stöd bland riksdagspartierna. Regeringen har inte för avsikt att begränsa detta skydd. frågor besvarar sig själva. Islamiska staten i och Levanten, Isil, är en terroristorganisation som gör sig skyldig till övergrepp . Samhällets stöd ska inte gå till någon organisation som ägnar sig åt våldsbejakande extremism eller som aktivt stöder sådana grupper. Terrorismens utveckling ställer nya krav på arbetet med att bekämpa den. Det är viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna har ändamålsenliga verktyg för att kunna hålla jämna steg med brottsligheten. För att bekämpa terrorism krävs ett långsiktigt arbete med fokus på samverkande insatser från många aktörer. Regeringen avser att utveckla bland annat detta i den kommande nationella strategin. 124 (FP): Tack så mycket, inrikesminister , för svaret på min interpellation! Jag måste ändå av formella skäl kommentera hanteringen av interpellationen, som enligt överenskommelse skulle ha besvarats . Statsrådet önskade ge ett samlat svar på flera interpellationer. Det är med besvikelse som jag ser att den enda nyheten, som egentligen inte är en nyhet, är att man har lagt till en mening om utredningen som kom . Jag tänker inte kommentera svarstexten när det gäller SD:s interpellation. Det är inte min interpellation. Bakgrunden är dels medieuppgifter, dels egna besök på marken i områdena , och i , som tyvärr har varit en av de storstäder i som låt oss använda ordet levererat flest unga radikaliserade personer till konfliktområden i och . Det är klart att det är väldigt oroande att det är så. Jag vet att det genomförts ett antal åtgärder av den förra alliansregeringen men också att det aviseras åtgärder av den nya regeringen. Min interpellation har som rubrik Tillämpning av terroristlagen för återvändare, alltså terrorister som kommer tillbaka till . Statsrådet menar att personer visst har åtalats. Då kan man gå när den riktiga terroristlagstiftningen kom på plats i och som sedan kompletterades 2010. Jag diskuterar gärna generellt . Men den här interpellationen gäller specifikt de återvändande terrorister som har deltagit de senast två tre åren för till exempel eller Islamiska staten i och . Jag vill veta av inrikesministern hur många som har åtalats och inte minst hur många som har dömts för terroristbrott enligt lagen om terrorism som riksdag stiftade 2003 och kompletterade 2010. Statsrådet verkar inte vara beredd att kommentera kapacitet. På Riksenheten för säkerhetsmål, som har ett särskilt ansvar för dessa frågor, är de tre personer som ska hantera samtliga ärenden som kommer via Säkerhetspolisen. Riksenheten säger att man är men sårbar. ser vi en kraftig ökning av IS-krigare eller IS-terrorister som reser från svenska städer och som dessutom kommer tillbaka. Då finns det all anledning att titta på kapacitet. Därför blir jag orolig när statsrådet inte aviserar några nya åtgärder utan säger att han litar på att myndigheten sköter sitt uppdrag. Jag tror också att de sköter sitt uppdrag, men det är en sårbar verksamhet som har ett stort tryck på sig.