prot · H20980 · 2015-03-27 00:00:00 — En sak är nämligen säker: I den benhårda globala konkurrensen måste våra företag, inte minst våra forskningsintensiva företag, ha tillräckligt med konkurrenskraft i ryggen. De måste ha tillräckligt låga kostnader, konkurrenskraftiga skatter, god kompetensförsörjning, tillgång till kapital och energi till konkurrenskraftiga priser. För att de ska kunna investera och utveckla sina produkter och tjänster här i måste konkurrenskraften vara god. Det är först då vi kan säkerställa en god produktivitet och exportframgångar. Det är då våra forskningsintensiva företag kan fortsätta ligga steget före i kampen med andra. För att företag ska välja att stanna här och för att ska vara det självklara valet vid nya investeringsbeslut, för placering av huvudkontor och produktionsanläggningar för läkemedelsindustrin, för cleantechföretag, telekom och andra kunskaps- och innovationsintensiva verksamheter, måste vissa beståndsdelar vara på plats. För det första måste vi satsa mer på innovationer. ligger etta när det gäller innovation i EU och etta när det gäller kreativitet i världen. Det är viktiga positioner som bidrar till vår särprägel. Men om ska fortsätta inneha dessa topplaceringar även krävs fortsatta satsningar på forskning och innovation och fortsatta satsningar på exempelvis life science-industrin, som är strategiskt viktig för . Då behövs det politiker som tror mer på att skapa möjligheter för näringslivet och industrin att växa än på att centralplanera fram nästa innovation. Tyvärr har vi en regering som tror mer på att införa statliga ovanifrånlösningar och en industrikansler än på att låta företagens utvecklingskraft blomstra. För det andra måste infrastrukturen vara pålitlig. Det handlar om tillgängliga vägar, bredband och flygplatser. Se bara på i , ett globalt viktigt life science-kluster! Dit flygpendlar medarbetare från i . Då går det inte att göra som regeringen nu föreslår, nämligen att man ska lägga en våt filt av osäkerhet över regionala flygplatser. Det är förödande för näringslivet. För det tredje handlar det om kostnader. Företag behöver lägre, inte högre, kostnader. Då handlar det om kostnader för arbetskraften, såsom skattekostnader, för att ta ett exempel. Entreprenörer och innovatörer ska inte hämmas av politisk klåfingrighet. Men 25 miljarder i ökat skattetryck är inte småpotatis. Det kommer inte att gå obemärkt förbi utan ha direkt inverkan på företagsklimatet och därmed på jobben. För det fjärde handlar det om säkrad kompetensförsörjning – det handlar om både ingenjörer och lärlingar. Vi måste bli duktigare på att attrahera internationella talanger. Då är inte höga marginalskatter på vanliga inkomster och en stelbent arbetsmarknad rätt väg att gå. På samtliga fyra punkter styr vänsterregeringen åt fel håll. 7 (V): Jag får tacka och för initiativet. Jag tycker att det är bra. Debatten handlar om företagsklimatet i för forskningsintensiva företag. Jag delar oro över att företag som är forskningsintensiva lämnar landet till förmån för andra länder, ofta länder som kallas för låglöneländer. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Då kan man börja fundera över saker som har hänt, som initiativtagaren påpekar. Det handlar om Mobiles och neddragningar. Det var tur att sa att han inte skyller på regeringen. Jag hade förberett mig för det, men får jag stuva om lite grann. Har dessa företag verkligen gjort dessa ställningstaganden på grund av något som den här regeringen har gjort? sa själv att det inte är så. Vi kan titta på historiken och på vad som har hänt och på beslut som togs när satt i regeringen. Eftersom han har klandrat den här regeringen för den inriktning som den har vill jag bara påpeka att det inte är så enkelt att styra, så att säga, hur stora multinationella företag beter sig. Jag hänvisar till en källa från SCB, Fokus på näringsliv och arbetsmarknad . Där står det så här: ”Framväxten och den ökande betydelsen av globala värdekedjor har gjort att produktionsprocessen för många varor och tjänster har blivit allt mer fragmenterad och geografiskt utspridd. För de utvecklade länderna inom har detta inneburit att betydande delar av tillverkningen och sammansättningen av produkter har flyttats ut till låglöneländer. I har ungefär 6 200 jobb förlorats på grund av flytt av verksamhet . kan vi se att av företagen i den undersökta populationen, företag med 100 anställda eller fler, har flyttat utomlands.” Sedan konstateras det i samma källa att kostnaderna för att transportera produkter är relativt låg. Därför blir det ofta en uppdelning av värdekedjan globalt, vilket innebär att forskning och utveckling kan ligga i ett land och att produktion, distribution och marknadsföring kan ligga i något annat land. 308 företag har flyttat sin verksamhet utomlands . Av dem återfinns 139 inom kunskaps- och forskningsintensiva branscher. Jag vill bara peka på att satt i regeringen. Det här var 2009 till 2011. Jag har läst vad ni hade för förslag 2010 och vad regeringen har gjort. Jag tvivlar inte alls på att meningen var att de skulle ha det lättare. Ändå händer sådant här. Jag vill bara peka på att det nog finns en agenda någonstans som inte är så lätt att påverka. Sedan kommer jag till , det vill säga efter den period som jag hänvisade till. Då skriver Näringsliv att över 1 000 får gå från – pekade på att de har tur i och med att de har flygförbindelser. Merparten var i . Vi ska nog vara överens om att det primära i ett land som ska vara föregångare i fråga om forskningsintensiva företag är att utbildningarna fungerar i alla led. Dagens ungdomar är nämligen morgondagens forskare och utvecklare i den industri som är värdeskapande för , oavsett om den är forskningsintensiv eller ej. Som jag inledde med att säga delar jag initiativtagarens oro. har försökt titta på åtgärder. Det handlar om riskkapital i startskedet för små och medelstora företag. Hur kan det påverka så att vi har ett land som utvecklar nya idéer och nya nischer? Det tror jag är avgörande. När det gäller att behålla företagen i har nog också fått erfara att det är en global marknad som ofta har en egen agenda, som gör att det blir svårt att i alla fall med kortsiktiga politiska beslut ändra på det som händer. Jag vill bara påpeka det som jag nämnde om det som hände när var i regeringen. Man har nog insett att det inte är så lätt att med kortsiktiga politiska beslut påverka de beslut som tas i styrelser. 8 (FP): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Jag skulle aldrig stå här och påstå att företagen nu flyttar ut ur på grund av den nya regeringens politik. Det vore helt oseriöst. Däremot påverkar den långsiktiga ekonomisk-politiska utvecklingen i långsiktigt. Så är det. Det är därför det är det viktiga, inte vilket beslut som regeringen fattade eller om man tillsätter en kansler eller inte. Sådant avgör ingenting i det här sammanhanget. Det handlar däremot om att de åtgärder som vi vidtog under våra år vid makten kan påverka företagsklimatet framöver, liksom de åtgärder som den här regeringen nu kommer att vidta kommer att påverka som företagarnation. Hur attraktiva vi än är kommer det att finnas en rörlighet globalt som vi inte alltid kan påverka, precis som påstår. Men det är klart: Ju mer konkurrenskraftiga vi är, desto mer attraktivt är det för företag att vara kvar i eller för företag som finns på andra ställen att växa och flytta hit. Det är den inramningen vi måste ha för den här debatten. Hur blir vi långsiktigt konkurrenskraftiga? Då är det ett par faktorer som spelar en väldigt stor roll, naturligtvis. Jag delar näringsministerns uppfattning. För de forskningsintensiva företagen spelar såklart allmänna forskningspolitik och kunskaps- och utbildningspolitik roll. Det är därför vi har lagt om hela den svenska utbildningspolitiken i regeringen. skällde på nästan varje reform. ska allt ändå behållas, så att säga. Jag tror att det är klokt att ni behåller det. Den omläggningen kommer nämligen att tjäna mycket väl när reformerna har satt sig. När det gäller forskningspolitiken ökade statliga forskningsbudget som jag var utbildningsminister. Den svenska forskningsbudgeten har aldrig någonsin ökat så snabbt och så kraftigt, och det skedde i av djup finanskris. Resten av häpnade över forskningssatsningar . Det ger inte effekt ; det ger effekt , men det är ju det vi talar om . Jag ser därför fram emot att se den här regeringens forskningsproposition, om ni ens kommer i närheten av att matcha Alliansens forskningsbudget. Jag hoppas att ni gör det. gör en sammanställning av konkurrenskraft i ekonomier, och är världens tionde mest konkurrenskraftiga ekonomi. Vi har en konkurrenskraft, men det är tre faktorer som drar ned oss. Utan dessa tre faktorer skulle vi ha legat ännu högre. Det första är arbetsrätten, som anses för stelbent i . uppfattar jag att regeringen snarare vill göra den ännu mer stelbent i stället för att göra den mer liberal. Det andra är den totala skatten på företagande i . Av 140 länder hamnar vi på 119:e plats, det vill säga att vi har mycket höga skatter på företag. Det är olyckligt, och vill regeringen drämma till med ytterligare 30 miljarder i skattehöjningar. Det anser man vara en lämplig åtgärd för att göra mer konkurrenskraftigt. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Det tredje är lönespridning. Där hamnar vi väldigt långt ned. Lönespridning innebär till exempel att man kan betala höga löner, vilket ju är kontroversiellt i Vänstern, till väldigt duktiga personer som man vill locka hit eller vill ska stanna kvar i i stället för att flytta härifrån. Det är klart att det är en viktig del i lönespridningen. talade om vad som hände i regeringsställning. var ett sådant företag som vi hade att hantera under vår regeringstid. De lade ned i , de lade ned i och är kvar i . Även detta i höll på att rinna ut ur . gjorde det inte det, men det höll på att göra det. Faran är i och för sig inte över. Vad var orsaken? Jo, konkurrenskraftiga brittiska bolagsskatter var orsaken till att höll på att köpa upp för att flytta verksamheten till . Nivån på bolagsskatten spelar roll. Både och talar om att det här med skatter inte spelar någon roll, utan det är andra saker. Nja, så resonerar inte de här företagen. Det är klart att det spelar roll, både för att kunna rekrytera duktiga människor och för var företaget ska lokaliseras. Då spelar det roll hur mycket skatter vi tar ut. Det var bolagsskatten som höll på att driva ut ur , och alla de tre rödgröna partierna röstade nej till den sänkning av bolagsskatten som alliansregeringen genomförde. Detta är bara ett exempel. har världens högsta marginalskatter. Det är möjligen så att i har snäppet högre; statistiken är lite otydlig. Men annars har världens högsta marginalskatter. De rödgröna partierna anser att det är för lågt och att den bör höjas ytterligare. En sådan skatt slår naturligtvis stenhårt och direkt mot entreprenörer, forskare, ingenjörer – personer som har hela världen som arbetsmarknad. Ska vi locka dem till måste vi acceptera att de tjänar mer än genomsnittslönerna i , annars kommer de inte hit. Man kan, som , tycka att det är orättvist. Världen är orättvis. Men höj skatterna då, så får ni se vad som händer! Och det är ju det ni kommer att göra . Det är bara det att priset kommer att få betalas av den svenska välfärdsstaten. Varför tvingades och utomlands? Det är sedan, men varför var det så? Jo, därför att ni sa att skatter väl inte spelar någon roll. Så flyttade både Kamprad, främste entreprenör, och , detta supersvenska företag som vi är så stolta över. Det är inte längre svenskt utan ett holländskt företag , eftersom skatterna höjdes så kraftigt. Vi som är kvar här i kan då känna att när Kamprad flyttar utomlands, då blir vi lite mer jämlika och det gör oss lite lyckligare. Men vi blir fattigare. Det är det som det handlar om. Villkoren för forskningsintensiva företag handlar om kunskap, forskning, skatter och arbetsrätt. Dessa frågor är centrala. Jag vill inte säga att andra faktorer är betydelselösa, men det är ändå där vi måste börja. Det är sådana faktorer som gör att den här typen av företag nu lämnar . Det är inte den nya regeringens fel att det sker , men det kommer att vara regeringens fel om man slår in på den politik som man nu tänker sig. 9 (KD): Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Ett lands näringslivsklimat – med andra ord regeringens inställning till företagande på alla nivåer – är avgörande för att företag ska utvecklas och naturligtvis en grundförutsättning för möjligheterna till export av varor och tjänster. För att företag ska fortsätta att välja som lokalisering för både forskning och produktion måste det finnas goda förutsättningar till utveckling på flera sätt. Avgörande faktorer kan vara tillgång till kapital, vilka skattenivåer vi har, infrastruktur som ska främja exporten och inte minst att man ser en avsättning för sina produkter. Men något som det talas sällan om är det faktum att internationella bolag i med utländska ägare och/eller utländska chefer måste få en relation till vårt land på ett sådant sätt att verksamheter inte lättvindigt flyttas eller läggs ned utan att man vet konsekvenserna för det omgivande samhället. Statsrådet sa att vi är världsmästare i omställning. Jag som kommer från vet verkligen vad det handlar om att en liten stad får vara med om stora varsel och uppsägningar och måste hitta nya möjligheter till omställning. Där har man alltid sagt att det har väldigt stor betydelse vilka chefer man har haft för , om de faktiskt har etablerat sig i med omgivning eller om de har valt att så att säga ha en distans till den ort där man har haft sitt arbete. Det har alltså betydelse vilken relation man har till det land där verksamheten bedrivs. Många som arbetar inom forskningsintensiva företag, oavsett bransch, har en karriär där man flyttar mellan olika länder för olika tjänster. Hur länge man stannar beror inte bara på hur man lyckas i sitt arbete som sådant utan också på hur den medföljande familjen mår och har det. Därför spelar naturligtvis även bostads‑, utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken roll för hur man ser på som land, både att satsa sin egen karriär på och för tron på en positiv utveckling för sina anställda och möjligheten att anställa rätt personal. möjliggjordes en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling. Det trädde i kraft , och det var just för att stärka svensk FoU och underlätta för företag att attrahera och anställa särskild kompetens. Men där tror jag att maxbeloppet måste höjas. Många företag anser att och företag inte är tillräckligt och att reglerna också behöver vidgas till att inte endast omfatta forskningsresultat utan även vad som faktiskt kommer ut av forskningen. En sak tror jag nämligen att vi kan vara överens om, precis som också sa: Det har ju satsats otroligt mycket på forskning i . Jag gav ett RUT-uppdrag angående medicinsk forskning, och det handlar inte om att det är brist på pengar, utan det handlar om hur pengarna används och vad vi får för effekt av det. Förslaget från regeringen om en avtrappning av jobbskatteavdraget för inkomster kommer naturligtvis att få en stor negativ effekt och försämra möjligheterna att attrahera högutbildad kompetens, bland annat forskare och innovatörer. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Vi ser tyvärr en regering som på många sätt inte agerar företagarvänligt – eller forskarvänligt, kanske jag ska säga. är fortfarande ett av få länder i som inte ger någon form av skattelättnader för forskningsintensiva verksamheter. Vi kan visst säga att fortfarande ligger i topp vad gäller FoU-investeringar som andel av bnp. Men även om den ekonomiska tillväxten varit stark totalt sett under snart två decennier, med undantag med lågkonjunktur, är de bärande strukturerna fortfarande sårbara. Det är ett fåtal stora multinationella koncerner som står för en stor del av landets FoU. Inom den högteknologiska industrin svarar åtta av landets företag för av sysselsättningen och därmed också av investeringarna för FoU, av alla anställda inom sektorn med forskarutbildning och av alla anställda med längre universitetsutbildning. Det är klart att just dessa åtta företag har stor betydelse för resten av möjligheterna för företag i att kunna hävda sig, vara underleverantörer och så vidare. Förändrade lokaliserings- och investeringsstrategier hos de multinationella företagen kan därför få stora konsekvenser, såväl på kort som på lång sikt, och det är av vikt att faktiskt förmår att upprätthålla en attraktiv miljö och erbjuda ett väl fungerande innovationssystem. Det växer i tillväxtländer som , , och – de så kallade BRIK-länderna – en allt starkare kunskap om vi jämför med vad vi har tyckt funnits i dessa länder. På grund av den konkurrens vi ser måste vi fortsätta jobba mycket med utbildningssystemet i , så att vi får fram smarta lösningar som behövs, inte minst inom välfärdsområdet. Vi har sett nya sektorer komma fram inom spelindustri, it-säkerhet, smarta it-baserade affärsmodeller och så vidare. Men för detta är inte lång utbildning ett tillräckligt villkor. Det krävs ett stort mått av innovativitet, kreativitet och entreprenörskap. 10 Närings- och innovationsminister (S): Det är en intressant diskussion. Vi är överens om problembilden att möter en allt tuffare internationell konkurrens. Jag uppfattar att vi också är ganska överens om att håller på att tappa marknadsandelar. Vi gör det till exempel enligt den undersökning som hänvisade till, vilken handlar om vår internationella konkurrenskraft. Vi ligger på plats tio, men för bara sedan låg vi på plats två. Exporten från har tappat marknadsandelar jämfört med andra länder. När det gäller hur exporten från har utvecklats har vi tappat marknadsandelar. Även forskningen har tappat marknadsandelar. Oavsett om vi räknar antal publiceringar eller på annat sätt märker vi att andra länder gör en större insats på området. Och när det gäller kunskapsresultaten i skolan har vi stora problem. Detta är problembilden, och den borde vara en väckarklocka för . Jag lyssnar till alliansföreträdarna som säger: Vi hade en plan , och vi körde enligt den. Är det inte dags då att fundera på om ni gjorde rätt prioriteringar? Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Ni gjorde en del bra saker. Forsknings- och innovationspropositionen med satsningarna var bra, och FoU-avdraget var bra. Ni gjorde helt klart flera saker som var bra för just det vi diskuterar . I vilken annan debatt som helst kommer ni att ta upp att vi behöver lägga 16 miljarder på sänkta arbetsgivaravgifter för unga, något som inte har lett till resultat. Men den typen av prioriteringar imponerar inte på Mobile eller när det gäller vad vi måste göra för att höja internationella konkurrenskraft. Om satsningarna inte riktigt gav den effekt man trodde och hoppades på kanske man måste göra andra prioriteringar av investeringar som jag tror att måste göra för att vara konkurrenskraftigt. De investeringar vi talar om handlar om basal infrastruktur, i järnvägsunderhåll så att godset kan komma ut från , i större kollektivtrafiksatsningar i våra städer så att folk kan bo och leva i våra städer. Det är viktigt för städernas tillväxtkraft och för möjligheten att bygga bostäder. Vi styr över mycket resurser till just bostadsbyggande eftersom det varit eftersatt . Flera företag säger att det är ett tillväxthinder för dem. Då måste vi göra rätt prioriteringar. När vi har ett kunskapsproblem i , inte minst i , måste man orka göra rätt ekonomiska prioriteringar. är i ett läge med 80 miljarder i budgetunderskott. Jag uppfattar att vi är överens om vad som långsiktigt avgör vår internationella konkurrenskraft, nämligen satsningar och investeringar i skolan, i järnvägen, i bostadsbyggande, i en nyindustrialiseringsstrategi och i exportsatsningar, och då måste vi finansiera satsningarna. Därför hoppas jag att detta kan bli en liten väckarklocka och att man tänker till vad man väljer att prioritera. Vi har i vårt investeringspaket valt att prioritera utbildningssystemet och innovationssystemet och att jobba med nyindustrialisering. Frågan om industrin kommer upp när borgerliga alliansföreträdare talar om svensk ekonomi. Grunden för svensk export och svensk välfärd är ju att vi har avancerad produktion i vårt . Industrin står nu inför en jättedigitalisering. Man brukar tala om den fjärde industriella revolutionen. Hur rustar vi då genom samarbete svensk industri för att klara framtidens konkurrens och den omställning vi står inför? Dessa frågor hoppas jag att vi kommer att diskutera mer och att vi hittar en större samsyn, för jag tror att vi gör samma analys av läget. Därför blir det väldigt komplicerat, tycker jag, när de borgerliga partierna inte kan tänka om när det gäller vilka insatser de föreslår. 11 (M): I min hemstad och dess närhet finns företaget med en av dess tre globala sajter – en otroligt viktig verksamhet för och och också för . Exemplet och dess utveckling är ganska intressant och sammanfattar rätt mycket av utmaningarna för . Det är bland det mest avancerade vi har. har man sagt att vi kan släppa en del enklare produktion men alltid behålla det lite mer avancerade. När vi tittar på utveckling ser vi sårbarheten och utsattheten i och men även i . Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag har man försökt möta detta med reformer om sänkt bolagsskatt, expertskatt och stora forskningssatsningar, men det räcker inte till fullt ut. Då måste vi fundera mer på vad det är för villkor för den typen av forskningsintensiva bolag som behöver finnas. Jag menar att det var rätt reformer som gjordes när det gäller villkoren för företag som och att vi måste fortsätta på den vägen. Jag vill lyfta fram detta med öppenhet och arbetskraftsinvandring. Läkemedelsföretag, fordonsföretag, it-företag och andra verkar ofta i väldigt många länder. Det handlar då om att hitta rätt kompetens, en unik spetskompetens, eller en unik kunskap om en marknad där ett företag ska sälja produkter och tjänster. Vi har därför ett ansvar att värna en öppenhet för företags möjligheter att hitta talangfulla personer, och arbetskraftsinvandringen är en del i detta. Men det stannar inte vid detta, herr talman, utan våra universitetsorter och storstadsområden måste vara attraktiva utbildnings- och forskningsmiljöer. Det handlar också om att ha konkurrenskraftiga skattenivåer för både företag och talangfulla personer. Det politiskt sända budskapet är att vi vill ha fler talangfulla personer till . Bristen på bostäder är en bromsande faktor. Då kan man antingen göra det val som regeringen nu verkar vara inne på, det vill säga en subventionslinje som dömts ut av all expertis som tittat på detta, eller välja att göra det jag tycker att man borde göra, nämligen hitta mer mark att bygga på, korta handläggningstiderna och öka konkurrensen mellan aktörer – helt enkelt få fram fler bostäder i både storstäder och på universitetsorter. Det är ett politiskt vägval man kan göra. En avgörande fråga för eller andra bolag – jag tar som lokal utgångspunkt – är handelsmöjligheterna. pågår en diskussion om handelsavtal mellan och . Jag vill vara tydlig med att det är helt avgörande att få till ett bra handelsavtal mellan och . För ett företag som skulle detta rätt hanterat innebära fler jobbmöjligheter för bilbyggare och fler ingenjörstimmar hemma i . Jag ser med oro på vad regeringen och dess stödparti egentligen vill. Trots Saudidiskussionen som har varit säger partiordföranden för på Twitter: Fin seger med det uppsagda . stoppar vi TTIP också när vi ändå är igång. Jag blir mycket oroad. Samma tongångar kan vi höra i regeringspartiet . Min fråga och fundering blir: Vad vill regeringen egentligen med det viktiga handelsavtalet? Jag skulle säga att det är helt avgörande om vi ska bygga en långsiktig konkurrenskraft i .