prot · H20971 · 2015-03-12 00:00:00 — Jag är säker på att den givmildheten kommer att fortsätta även när man inte får ett skatteavdrag. Jag är övertygad om att den givmildheten inte är beroende av skatteavdrag. Skatteavdraget handlar om hur vi använder våra gemensamma resurser. Jag tycker att det är bättre att politiska församlingar bestämmer hur vi ska allokera våra gemensamma resurser än att de gemensamma resurserna ska allokeras utifrån hur enskilda individer väljer att skänka bort sina pengar. Skillnader i skolors villkor i olika kommuner 65 (M): Min fråga går till statsrådet . Det finns som bekant 290 kommuner i . Några har lyckats bra, några mindre bra. Det finns mycket statistik på detta. Statistiken visar exempelvis att alliansstyrda kommuner ger något högre lärarlöner än socialdemokratiskt styrda kommuner. Det finns två stora kommuner i landet som utmärker sig, tyvärr på ett väldigt negativt sätt. Det är de socialdemokratiskt styrda kommunerna . Min fråga är hur statsrådet avser att ta sina partikolleger i örat. 66 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Precis som du pekar på råder det stor ojämlikhet i vårt land. Det råder en segregation som dessvärre befästes och blev ännu större då de borgerliga partierna regerade . Du pekar på och som kommuner som haft det svårt bland annat på skolsidan. Jag vill säga att de gör mycket gott arbete. Men de har också socioekonomiska utmaningar, framför allt för att de ofta tar ett större ansvar för nyanlända, till skillnad från de flesta borgerliga och moderata kommuner. Regeringens ambition är att öka jämlikheten, framför allt genom att tillföra en bättre socioekonomisk resurstilldelning. 67 (M): Jag tackar för svaret. Om nu inte den så kallade samarbetsregeringen lär ta de här kommunerna och sina partikolleger i örat undrar jag om statsrådet har för avsikt att ge och framför allt Skolinspektionen starkare muskler att ingripa mot dåligt skötta skolor. 68 Statsrådet (S): Jag ämnar inte ta mina partikolleger i örat på något vis. Vad den här regeringen ämnar göra är att se till att vi får en mer jämlik skola genom att tillföra resurser till de områden där det finns stor segregation och socioekonomiska utmaningar, genom att investera i lärarna och se till att lärarlönerna höjs, genom att låta professionen vara profession och genom att ta bort en del av arbetsbördan. På det viset kommer vi att se till att varje unge blir sedd utifrån de enskilda förutsättningarna. Vi kommer att få ökad jämlikhet och bättre likvärdighet runt om i landet. Det kommer att stärka den svenska skolan. 69 (SD): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Den rör ett problem som den nuvarande regeringen fått ärva av den gamla regeringen, nämligen etableringslotsarna. Vi har tidigare sett hur sågat verksamheten jäms med fotknölarna. kan vi läsa tidningsuppgifter om att Arbetsförmedlingen med omedelbar verkan sagt upp alla etableringslotsar, men också att det förekommit bedrägerier, mutor, utpressning, försäljning av folkbokföringsadresser och rena hot. Det ska även finnas misstankar om att det skett rekrytering till IS. Min fråga till arbetsmarknadsministern är hur hon kommer att verka för att den granskning som måste ske av denna verksamhet och som måste vara transparent ska vara just öppen och transparent för medierna, politikerna och allmänheten. 70 Arbetsmarknadsminister (S): Precis som påpekar är verksamheten med etableringslotsar noga granskad, bland annat av , som mycket riktigt har sågat detta jäms med fotknölarna. Det är ett av skälen till att regeringen vill ändra systemet. Det fungerar inte som det är . Själva systemet med etableringslotsar har inbjudit till dålig kvalitet, fusk och missutnyttjande av gemensamma resurser. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att vi ville göra om systemet och ta bort systemet med etableringslotsar i dess nuvarande form och i stället möjliggöra för duktiga etableringslotsföretag att sälja sina tjänster på ett annat sätt till Arbetsförmedlingen, så att det kan fördelas efter behov till de nyanlända som bedöms kunna bli hjälpta av denna insats. Men har Arbetsförmedlingen utifrån akuta problem agerat själv. 71 (SD): Tack för svaret! Men min fråga gällde öppenheten kring den granskning som måste ske i efterhand. har det nämligen tillkommit ytterligare allvarliga anklagelser. Jag har nåtts av beskedet både från medier och från Arbetsförmedlingen att det är lite grann locket på även när det gäller polisens granskning i fråga om misstankarna som är riktade mot IS. Jag har också nåtts av misstankar om att pengar har gått via vissa lotsföretag till att finansiera terrorverksamhet i IS. Mina följdfrågor är därför: Är det här uppgifter som också arbetsmarknadsministern har nåtts av? Hur ser hon på sådana misstankar? På vilket sätt är hon beredd att verka för en total öppenhet och en transparent genomlysning av den verksamhet som uppenbarligen har varit fruktansvärt dålig? 72 Arbetsmarknadsminister (S): Det är självklart att det måste finnas en öppenhet om de missförhållanden som råder och som dessvärre har rått inom den här verksamheten. Däremot kan jag inte uttala mig om polisens insatser och insyn i polisens utredningar. Det är en helt annan fråga, och den ligger utanför mitt ansvarsområde. När det gäller vad som kommer att ske med ett system med etableringslotsar har regeringen för avsikt att återkomma till med förslag om en ändring av lagstiftningen. Arbetsförmedlingen har agerat utifrån ett akut läge. Arbetsförmedlingens ledning har bedömt att man inte kan ta ansvar för verksamheten så som den fungerar . Och regeringen har för avsikt att återkomma till med förändringar också i lagstiftningen. Antagningen till högre utbildning 73 (S): Jag har en fråga till forskningsminister . Utbildning är som bekant något ytterst centralt. Vi vill att så många som möjligt ska få del av detta. Det är också en viktig konkurrensfördel. Men om alla ska känna att det är på riktigt och möjligt räcker det inte med studiestödssystem och att vi har högskolor i hela landet och många platser. Det gäller också att fundera över: Hur ser antagningen ut till högre utbildning? Jag tänker på både män och kvinnor. Jag tänker på studieovana hemmiljöer och så vidare. Jag känner till att regeringen har givit ett uppdrag till UHR, Universitets- och högskolerådet, och undrar om statsrådet skulle kunna beskriva lite grann vad det uppdraget innebär och vad förhoppningen är att det ska kunna leda till. 74 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det här är någonting som regeringen verkligen brinner för – hur vi ska kunna stärka som kunskapsnation. En av sakerna handlar just om att ge fler möjlighet att läsa vidare i högre utbildning. Vi bygger, mycket riktigt, nu ut med fler platser. Det har stått stilla . har inte heller den så kallade sociala snedrekryteringen förändrats, inte heller de studieval som man gör på grund av sitt kön. Förändringsarbetet har i stort sett stått stilla. Därför är jag väldigt glad över att vi nu kan ge uppdraget till UHR, Universitets- och högskolerådet, att kartlägga hur det ser ut med den sociala snedrekryteringen. Det handlar om vad våra lärosäten gör, men man ska också kunna komma med förslag och en kunskapsbank när det gäller hur man ska kunna jobba för att bredda rekryteringen. 75 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror att många lärosäten ser fram emot detta och att de har längtat efter att ha ett uppdrag som är vidare och som påverkar samhället i större utsträckning än ”enbart” erbjudandet om själva utbildningen. Den breddade rekryteringen är en del. När man väl har kommit in i utbildningen gäller det också att man får goda förutsättningar att klara av att avsluta med en examen i någon form. Är det någonting som finns med här, eller vad är statsrådets och regeringens avsikter när det gäller detta? 76 Statsrådet (S): Det är helt riktigt, som säger, att det handlar om en breddad rekrytering men också om det som vi kallar för ett breddat deltagande. Det handlar alltså om att också se till att de klarar av att genomföra hela utbildningen. Ett arbete ska naturligtvis göras av våra lärosäten, våra högskolor och universitet, för att vi ska nå det här målet. Det kommer också att vara berikande för utbildningen som sådan. Det kommer att höja kvaliteten i högre utbildning att det är fler grupper som är representerade. Kan vi dessutom komma åt den sneda könsfördelningen och de könsbundna studievalen kommer det att vara ytterligare berikande. Jag vill i de här sammanhangen också passa på att säga hur otroligt viktigt det som sa i sitt tidigare anförande är, att vi måste stärka hela utbildningssystemet. Tyvärr har man blivit alltmer beroende av sina föräldrars utbildningsbakgrund när det gäller hur man lyckas i skolan. Det är också det som är bakgrunden till hur man sedan väljer högre utbildning. 77 BORIANA (M): presenterade i går ett förslag på hur de nya amorteringskraven på bolån kommer att se ut. För ett lån på ca 2 miljoner handlar det om extra utöver de vanliga räntekostnaderna. Förslaget innebär att det kommer att bli mycket svårare för ungdomar att köpa en egen bostad. Det gäller inte bara ungdomar. Stora grupper kommer inte att ha några andra möjligheter förutom hyresbostäder, som är det dyraste alternativet på bostadsmarknaden. Min fråga till finansministern är: Vad kommer regeringen att göra för att förebygga inlåsningseffekter på bostadsmarknaden? 78 Finansminister (S): Tack så mycket för frågan! Det råder stora obalanser på den svenska bostadsmarknaden. Det beror i huvudsak på en del av de reformer som den tidigare regeringen gjorde. Bland annat avskaffade man fastighetsskatten utan att göra någonting åt ränteavdragen, vilket har bidragit till att blåsa upp huspriserna. Det har gjort det svårare för ungdomar att ta sig in på bostadsmarknaden. Men det handlar också om att vi har byggt för få bostäder. Jämfört med många andra länder ligger vi lågt vad gäller bostadsbyggande som andel av bnp. Det finns alltså ett stort eftersatt behov av bostäder. Det viktigaste regeringen kan göra i det läget är att se till att det börjar byggas mer bostäder. Om det råder brist på bostäder finns det en sak som man ska göra. Det är att bygga. Här behöver regeringen vidta ytterligare åtgärder och naturligtvis samverka med kommuner, för det är de facto i kommuner som bostäderna byggs. 79 BORIANA (M): Tack, finansministern, för svaret! Jag tycker att det är lite ohederligt att skylla på den förra regeringen och utpeka avskaffandet av fastighetsskatten som en bov i dramat. Det är tvärtom. Avskaffandet var en rättvisereform som framför allt gynnade pensionärer. När det gäller byggandet av nya bostäder håller jag med finansministern. Det är viktigt att få fart på byggandet. Jag är väldigt beklämd över att den nuvarande regeringen inte har någon lösning på den frågan och inte har kommit med några förslag som kan underlätta detta byggande. När det gäller åtgärd är jag orolig för att har utgått från den situation som råder i , att man har utgått från just Stockholmsperspektivet. Är det rimligt att ungdomar i ska betala priset? 80 Finansminister (S): Det går inte att komma ifrån faktum. När man avskaffade fastighetsskatten utan att göra någonting åt ränteavdragen steg huspriserna kraftigt. Det var väldigt bra för dem som ägde ett hus vid det tillfället. Det var naturligtvis också bra för de pensionärer som hade låga pensioner och stora hus. Det gjorde det möjligt för dem att bo kvar; det var svårare tidigare. På så sätt var det en bra och välkommen reform. Att huspriserna blev högre på grund av den här reformen var bra för dem som bodde i husen då, men det gör det svårare för nya generationer att ta sig in på bostadsmarknaden. Det är ett resultat av den politiken. Det gör att det är många ungdomar som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Vad gäller förslag om amorteringskrav är det någonting som kommer att gå ut på remiss. Den typen av synpunkter, frågetecken och tankar som Boriana lyfter fram är jag övertygad om kommer att komma upp i den remissrundan. 81 (C): Jag skulle vilja rikta min fråga till idrottsminister . i , ett väldigt framgångsrikt arrangemang för , har precis avslutats. Nio medaljer är ett rekord för våra duktiga svenska skidåkare. 280 000 besökte tävlingarna, och 70 000 besökte ceremonierna . Det var alltså 320 000 besökare , och tv-sändningarna kunde ses av 500 miljoner tv-tittare runt om i världen. Idrottsministern besökte som tog sin guldmedalj. Dagen därpå läste jag i tidningen att idrottsministern uttalade sig för att ”ska jobba hårdare för att få stora idrottsarrangemang”. Jag skulle vilja be statsrådet utveckla dessa intressanta tankar. 82 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Precis som tar upp i sin fråga var i ett oerhört lyckat arrangemang. Det visar inte minst att är en duktig värdnation. Vi har kunnat husera stora idrottsevenemang tidigare. Vi har gjort det med stor framgång, och jag tror att vi kommer att kunna göra det också. För att det ska hända tror jag att det är helt avgörande att relevanta aktörer kan samarbeta med politiken på ett bra sätt. Ett första steg för att uppnå målet att ska kunna ansöka om att husera fler internationella idrottsevenemang är det möte som jag hade tillsammans med näringsminister och representanter för idrottsrörelsen och inte minst besöksnäringen just under i . De har tagit fram en strategi, och vår ingång var frågan om hur staten kan hjälpa till i detta viktiga arbete. 83 (C): Tack för svaret, ministern! På många platser i är man intresserad av att jobba fram stora evenemang. Ambitionen grusas dock av att man tycker att riskerna är för stora. Även om blev en framgång såväl sportsligt som publikt bygger det på att Falu kommun investerade i anläggningen för att modernisera den. Utan detta hade det inte blivit något över huvud taget. Utöver detta genomfördes evenemanget med en budget på . Av dem utgör , det vill säga , biljettintäkter. Resterande finansieras med externa pengar. Då är min fråga: Tycker idrottsministern att det är rimligt att enskilda föreningar och kommuner tar ett så stort ansvar för ett internationellt arrangemang som ska förläggas till vårt land, eller ser statsrådet andra lösningar för framtiden? 84 Statsrådet (S): Jag kan mycket väl tänka mig att det finns rimligare sätt att dela risken för sådana stora evenemang. Men för att komma fram till vilka de lösningarna i så fall ska vara vill jag gärna i första hand invänta det underlag som den här gruppen, som har jobbat fram en strategi mellan besöksnäringen och idrottsrörelsen för stora evenemang, arbetar fram. I deras arbete ingår också ett uppdrag att titta på hur man kan ta fram relevanta samhällsekonomiska modeller för att se hur de här idrottsevenemangen kan generera intäkter och vilka aktörer som i så fall får dessa intäkter och eventuellt ska vara med och dela en risk. Jag tror att det blir ett väldigt bra underlag för regeringens fortsatta arbete att se på vilka sätt vi kan stötta inte minst idrottsrörelsen i att söka och anordna den här typen av stora arrangemang. Tack än en gång för frågan! Åtgärder vid uppsägningar inom industrin 85 (S): Min fråga går till . har flera stora varsel lagts. Tusentals personer är nu väldigt oroliga över vad som kommer att hända. I går kom ett stort varsel på , där 2 200 personer i riskerar att bli uppsagda. I handlar det om ca 200 personer på , och det är ännu fler i andra kommuner. Jag har för avsikt att så fort som möjligt besöka arbetsplatsen och fackklubben i . Inför det mötet vill jag gärna ha med något från arbetsmarknadsministern. Vad avser regeringen att göra för att hjälpa dem som eventuellt kommer att drabbas av uppsägning? 86 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för frågan! Det är lätt att föreställa sig hur det är att som anställd få besked om stora varsel. Man blir rädd för sin egen och kollegernas situation och i vissa fall också för hur orten eller kommunen kommer att drabbas. vet vi ju inte hur många som kommer att bli uppsagda; det är varsel som är lagda. Men det är naturligtvis ändå en väldigt otäck situation för dem som är varslade. Svaret på frågan är att regeringen följer detta mycket noga. Vi har tillsatt en särskild statssekreterargrupp för att samordna insatser som kan bli aktuella med anledning av varslen. Jag har nära kontakt med Arbetsförmedlingen som har en särskild beredskap när det gäller att kunna sätta in extra resurser i samband med större varsel, och jag tror att många av dem som kan bli berörda av uppsägning omfattas av omställningsavtal och omställningsorganisationernas arbete. 87 (S): Tack för svaret! Vi vet, precis som ministern sa, att oron för var och en blir väldigt stor vid sådana här varsel. Många undrar självklart vad som händer om man blir arbetslös och inte får ett jobb direkt. Den oron kan jag förstå, för det handlar faktiskt om försörjningen. Den tidigare alliansregeringen har kraftigt försämrat a-kassan så att väldigt många inte längre har ett gott skydd vid arbetslöshet. I den rödgröna budgeten fanns förslag om att förbättra a-kassan, men den budgeten röstades tyvärr ned av allianspartierna och . Kommer regeringen att lägga fram nya förslag om att förbättra a-kassan, som kommer att ge ett bättre skydd mot inkomstbortfall? Finns det i så fall en tidsplan för detta? 88 Arbetsmarknadsminister (S): Det är oerhört viktigt att vi kan ta till vara kompetensen hos de personer som kanske blir uppsagda och att de snabbt kan komma i arbete igen. Därför är det också viktigt att individen kan koncentrera sig på att söka nytt jobb och matchas mot arbetsmarknaden och inte behöver vara rädd för sin egen försörjning. Regeringen har därför för avsikt att återkomma med förslag om ett rejält höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen så att vi får en anständig försäkring som gör att den arbetslösa kan koncentrera sig på att så snabbt som möjligt komma tillbaka i ett nytt arbete. 89 (FP): Det är bra att arbetsmarknadsministern följer utvecklingen efter de varsel som har skett, men de tunga besked som vi har fått handlar också om situation som forskningsnation. drar ned i . drar ned på en lång rad orter i och flyttar verksamhet till . lämnade besked om att de lade ned verksamheten. Detta visar på den tuffa globala konkurrens som finns kring företagande, forskning, nyetableringar och investeringar. Det påminner också oss själva om att vi måste vässa vår konkurrenskraft. satsar mycket på forskning. Alliansregeringen lade fram forskningspropositioner som ökade utgifterna på detta område. Men trots att vi satsat på ESS och ska vi ändå komma ihåg att det är det privata som står för den stora utgiften. Min fråga är: Vad avser statsrådet att göra för att ska behålla sin position som en ledande forskningsnation? 90 Statsrådet (S): Tack, , för denna väldigt viktiga fråga! Som påpekar i sin fråga är det extra aktuellt att påminna sig om att inget går att ta för givet. Men det är ändå viktigt att vi inte gör kortsiktiga saker utan väldigt långsiktiga saker när det handlar om att stärka som forskningsnation och kunskapsnation. Jag har sagt att jag helt står bakom de satsningar som gjordes under den förra regeringen när det gäller investeringar i tung forskningsinfrastruktur – som , och – och också de ökade anslagen till forskningen. Det är den här regeringens uppfattning att vi ska bygga vidare på dessa satsningar, fortsätta att stärka anslagen och få mer av innovation från forskningen. 91 (FP): Jag tackar för svaret. Det är otroligt viktigt att på lång sikt behåller positionen som en stark global aktör när det gäller forskning och utveckling. Det råder också tuff global konkurrens om dessa forskare, investeringar och var företagen ska etablera sig någonstans. Regeringen har påbörjat ett arbete med en forskningsproposition som ska läggas på bord om ett bra tag. Man slås av att det är tunt i de planer som finns från på det området. Den propositionsförteckning som har lämnats till är nästan helt tom på förslag om hur position ska stärkas på forskningsområdet, på utvecklingsområdet och på innovationsområdet. Vilket av de förslag som regeringen har aviserat ska läggas fram för anser ministern vara det viktigaste för att stärka konkurrenskraft och ställning som forskningsnation? 92 Statsrådet (S): Självklart innehåller budgetpropositionen både våra satsningar på fler högskoleplatser och förslag som ska stärka forskning och innovation. tar själv upp forskningspropositionen. Den kommer först . Vi tänker göra ett gediget arbete, men vi aviserade redan i regeringsförklaringen några saker vi tror är viktiga. Ökade basanslag är en sådan sak. Precis som sade kommer två tredjedelar från extern finansiering från framför allt företag. Av de två tredjedelarna kommer stora belopp från några få företag. Det gör att området är känsligt. Det märktes inte minst när lade ned FoU-enheten i . Vi behöver stärka den finansiering som finns via våra lärosäten och basanslagen, och vi måste se till att de används för nya upptäckter och ny kunskap. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detta avslutade torsdagens frågestund. Vi tackar de deltagande statsråden och ledamöterna. § 7 (forts. från § 5) Arbetsrätt (forts. AU4) 94 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I mitt yrke som socialarbetare har jag haft mycket kontakt med ungdomar och unga vuxna, och fortfarande har jag en del kontakter i min hemstad . I mitt yrkesliv har jag själv arbetat med att möjliggöra för ungdomar att skaffa både sommarjobb och även vanliga jobb. Jag blir alltid lika glad när ungdomarna som jag har haft kontakt med i min hemstad lyckas få en anställning eller gå vidare till högre studier. Men det finns bekymmer. , och är visstidsanställda , och de känner sig oroliga . Visst är de tacksamma över att ha ett jobb att gå till, men saknar de tryggheten. Ovisshet om hur länge det aktuella jobbet varar skapar stress, och då blir det svårt att planera för framtiden. De är i ständig jakt efter nya jobb som ger den efterlängtade tryggheten, enligt deras egna utsagor. Det måste vara självklart för arbetsgivare att till exempel ta in vikarier, öka sin personalstyrka när det är mer att göra eller tillfälligt anlita särskild kompetens. För den enskilde kan det vara en väg in på arbetsmarknaden, och särskilt viktigt ser vi att det är för unga och människor med en annan bakgrund än den svenska. Tyvärr finns det en baksida i den här frågan i form av otrygghet, stress och svårigheter att få lån eller bostad. Vi miljöpartister tycker att det är bra att möjligheten till visstidsanställning på arbetsmarknaden når grupper som har det svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Visstidsanställningar där många ungdomar får sitt första jobb är viktiga. Men det får inte gå över styr. Flexibiliteten får inte bli en tvångströja för ungdomar som , och , som inte har ett stort kontaktnät och inte heller har möjligheterna att välja och vraka mellan olika arbetstillfällen med bättre villkor. Vi i ser en fara i att visstidsanställningar blir permanenta på grund av att vissa arbetsgivare staplar dessa ovanpå varandra. Vi i menar att det måste finnas regler mot ett sådant missbruk. Det väcker frågan om kryphål i lagen om anställningstrygghet. Jag tycker att det är nödvändigt att minska risken för långa perioder med otrygga anställningar som ger människor färre möjligheter att skaffa bostad, planera familjebildning och helt enkelt uppfylla sina drömmar. anser att flera tidsbegränsade anställningsperioder hos samma arbetsgivare måste regleras. Det finns ca 500 000 personer i som är visstidsanställda, och bland dem finns det en del som trivs bra med den anställningsformen. Andra upplever att det förekommer missbruk i systemet som i sin tur kan leda till en permanent svag och otrygg ställning på arbetsmarknaden. vill skapa en tryggare arbetsmarknad och motverka missbruket av visstidsanställningar. är ett land som ofta nämns som ett gott exempel i internationella sammanhang, bland annat som fredsmäklare, i jämställdhetsfrågor, i frågor om social rättvisa och inte minst när det gäller arbetstryggheten.