prot · H20988 · 2015-04-17 00:00:00 — Det antyds på något sätt att det vore fel att lyfta upp krav på mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Jag hoppas att det inte är så. Vi har i den här debatten fortfarande inte fått svar på om vill förlänga det militära samarbetsavtalet med och i så fall varför. Det är frågor som återstår. Jag ser fram emot att fortsätta att diskutera en exportstrategi men också att vi tar in hållbart företagande och mänskliga rättigheter kopplat till vår exportstrategi framöver. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:400 om regeringens handels- och företagarpolitik 93 Närings- och innovationsminister (S): har ställt tre frågor till mig om regeringens handels- och företagarpolitik, nämligen  vilka initiativ jag som minister är beredd att ta med anledning av lagda varsel och en hårdnande internationell konkurrens  vilka åtgärder jag som minister tänker vidta för att förbättra företagsklimatet i och underlätta för industrin  om jag och regeringen står fast vid att ett handelsavtal mellan och är en bra idé. Erfarenheter från tidigare varsel visar att det är viktigt att snabbt ta kontakt med berörda orter. Därför har regeringen tillsatt en statssekreterargrupp med uppgift att hantera frågor kring näringslivets strukturomvandling oavsett var i landet den sker. Det handlar om att koordinera eventuella insatser och att ha kontakt med berörda lokala, regionala och nationella aktörer samt att inhämta information. Regeringen gör i den här typen av situationer alltid en bedömning av behovet av insatser beroende på de förutsättningar som råder lokalt och regionalt i den del av landet där ett varsel läggs. Regeringen följer nu utvecklingen och har en nära dialog med aktörerna på de berörda orterna. Regeringen ser också kontinuerligt över möjligheterna till ytterligare insatser för att främja långsiktig konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Regeringen arbetar med flera olika åtgärder för att förbättra företagsklimatet och underlätta för industrin. Det tillsatta innovationsrådet ska bidra med förslag på insatser för att utveckla och stärka innovations- och konkurrenskraft i den alltmer digitaliserade och globaliserade ekonomin. presenterar regeringen en exportstrategi för att fler företag ska börja exportera och för att stärka svenska företags närvaro på tillväxtmarknaderna. Regeringen ser även över de statliga finansieringsinsatserna. En utredning är tillsatt och kommer att lämna ett betänkande . Vidare pågår ett arbete inom med att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi som ska ha inriktning mot högt kunskapsinnehåll och förädlingsvärde i svenska produkter och stärka förutsättningarna för innovation och produktion i . Detta är några av de åtgärder som står högt på regeringens dagordning för att förbättra företagsklimatet i och underlätta för industrin. Vad gäller de pågående förhandlingarna om ett kommande frihandelsavtal mellan och är position väl känd. Regeringen arbetar aktivt för att riva handelshinder samt för progressiva internationella handelsavtal. Ett kommande frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. Regeringens målsättning är att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Dessa målsättningar har EU:s medlemsstater enhälligt slagit fast i det förhandlingsmandat som ministerrådet gav till . Inför ministerrådets beslut var enig om att skulle rösta för mandatet. 94 (M): Det har lagts ett antal varsel på olika orter av olika företag. Det viktiga i närtid för de människor som drabbas av detta är att de får ett snabbt stöd i omställning. Jag tycker att man ska börja med den punkten. Det kan handla om att man via får en möjlighet att komma vidare till ett nytt arbete, ta en utbildningsplats eller kanske starta ett företag. Jag ska också, herr talman, vara tydlig med att det inte kommer att vara min poäng i den här debatten att säga: Statsrådet är ansvarig för varsel som läggs av till exempel eller . Det vore nämligen ohederligt. Jag tycker att det finns något som kan vara en mer intellektuell och viktig utgångspunkt. När den här typen av händelser inträffar är det viktigt att politiskt stanna upp och fundera på: Vilka är de riktigt stora utmaningarna för ? Vilka slutsatser kan vi politiskt dra av den här typen av varsel? Sedan kan man göra den politiska analysen. Det är där någonstans, herr talman, jag tycker att man ska ha en sådan här interpellationsdebatt. Vi kan titta på det som händer. I stort kan vi se att kanske under det kommande decenniet kommer att möta en serie av rätt stora utmaningar. Det är en tilltagande globalisering och konkurrens mellan länder och mellan städer. Det är en hårdnande konkurrens på ett helt annat sätt . Vi ser fortsatta behov i av att få in fler unga på arbetsmarknaden och att få in fler utrikes födda på arbetsmarknaden. Vi ser en demografisk utveckling. Det är fantastiskt att folk lever , men det ställer helt andra krav på att människor arbetar längre och finns med och finansierar viktiga välfärdsverksamheter. Vi kan se ett behov av att få fler företag att inte bara starta – där faller ofta väl ut – utan också växa till på ett sätt de inte har gjort. Det är där någonstans, herr talman, jag tycker att man ska fundera och ställa detta med varsel. Det är också där som min oro delvis är när det gäller den här regeringen. Pratar vi om ungas möjligheter och behov är svar att göra det flera tusenlappar dyrare att anställa en ung människa. Pratar vi om de demografiska utmaningarna och vikten av att fler äldre stannar ett tag till på arbetsmarknaden är och regeringens svar att göra det mindre lönsamt för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden och att göra det dyrare att anställa äldre. Pratar vi om vikten av goda kommunikationer med omvärlden för att det ska fungera är och regeringens svar att införa kilometerskatt på lastbilar, inte lägga fram förslag om långa lastbilar, som stärker konkurrenskraften för skogsnäringen, och att arbeta för att lägga ned till exempel , som är aktuell. Det är här någonstans som jag tycker att oron är. Det kommer också framöver – det kan vara om en månad, eller det kan vara – att läggas varsel som en del av en strukturomvandling och en hårdnande konkurrens. Vi kan aldrig någonsin värja oss mot att det läggs varsel och att det sker en förändring. Men för att vi ska få färre nyheter av den här tråkiga typen måste vi ha en väldigt aktiv näringspolitik. Vi kan titta i den nu aktuella vårpropositionen, som lades fram av regeringen. talar med stolthet om en del satsningar som regeringen gör men föreslår skattehöjningar för näringslivet som är 75 gånger större än de satsningar han vill göra. Vi kan till exempel ta upp den viktiga besöksnäringen. föreslår en, tycker jag, lovvärd satsning när det gäller besöksnäringen. Det handlar om att locka internationella turister till . Då pratar vi om . föreslår ministern skattehöjningar för den viktiga besöksnäringen på . Man satsar alltså och höjer skatter med för den branschen. Det enkla i politiken är att prata om konkurrenskraft, men vid dagens ände handlar det om vad man konkret gör. Där har jag en oro, herr talman. 95 Närings- och innovationsminister (S): Tack för interpellationen! Det är en väckarklocka när det är så här stora varsel i högteknologisk industri i . En förklaring kan vara en hårdnande internationell konkurrens och en strukturomvandling i företagen. Men väcker det frågan om långsiktiga konkurrenskraft och vår förmåga att skapa fler jobb i vårt land. Man kan då tänka på problembilden kring de högteknologiska företagen. Jag har faktiskt aldrig hört dem säga: Det ni borde göra som politiker nu är att lägga 16–på sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Det stärker globala konkurrenskraft. Det skapar nya exportmöjligheter för oss. Det skapar ett innovativt klimat i våra företag, så att vi kan skapa nya produkter och tjänster. Har du hört det? Jag träffade Mobiles ledning när jag var nere i . De tog inte upp den frågan med mig och sa: Det här var den fråga som kunde ha gjort att den japanska företagsledningen hade valt att lägga ännu mer av forskning och utveckling i i stället för i . Vi ställer nu om, så att vi prioriterar sådant som vi vet skapar förutsättningar för innovation och nya jobb. Det handlar om kunskapssatsningar. Det är stora satsningar på kunskap, på både universitet och högskolor. Det handlar om fler utbildningsplatser men också om högre kvalitet. Det handlar också om satsningar på . Jag tror att vi är ganska överens om att den kanske långsiktigt största utmaningen för svensk konkurrenskraft är våra fallande kunskapsresultat. Vi kommer aldrig att kunna konkurrera om de globala viktiga företagens investeringar om vi inte har en väldigt hög kunskapsnivå i . Då duger det inte att av eleverna lämnar utan att ens ha behörighet att komma in på gymnasiet. Vi måste styra om resurser för att göra de kunskapsinvesteringarna. Det handlar inte minst om lärare. Det handlar om att öka attraktiviteten i läraryrket, att höja lärarnas löner och att ta bort arbetsuppgifter från lärarna så att de kan jobba mer med huvuduppgiften: att undervisa våra barn. De stora investeringarna i vårbudgeten ligger i bostadspolitik. När jag lyssnar på eller handelskamrar runt om i säger de: Det kanske största tillväxthinder som har är att bostadspolitiken inte har producerat tillräckligt många bostäder. Vi vet att bostadsbyggandet har ökat en del . Men vi vet också vad som inte byggs på bostadsmarknaden: hyreslägenheter, den mest flexibla formen av boende. Vi riktar ett stöd på för att stimulera byggandet av hyresbostäder och för att bygga små lägenheter till studenter och unga människor för att de ska kunna komma in på bostadsmarknaden. Än så länge har jag bara hört tala ned det här, trots att vi vet att detta med bostadspolitiken är ett av de största tillväxthindren för . När vi gör ännu större satsningar på infrastruktur viftas det bort, men det går inte utan att tågen står stilla runt om i . Det drabbar faktiskt inte bara pendlare. Det drabbar också vår viktiga exportindustri. Vi har gjort en analys av varför produktiviteten i princip har varit noll , under den borgerliga regeringstiden. Det är inte bara ert fel; det är inte det jag säger. Men ett problem har varit att man har underinvesterat i . Det är en av förklaringarna. Det andra är att vi har investerat för lite i humankapital och utbildning. Det är det vi försöker styra om till. Det handlar om investeringar i infrastruktur, investeringar i bostäder och investeringar i kunskap och kompetens, det som bygger starkt framöver. Om man politiskt ska ta ansvar för framtidens konkurrenskraft måste man orka finansiera de investeringar som långsiktigt är viktigast för våra globala företag, som väljer att titta på och som fattar sina beslut om var de ska göra nästa investering eller forskningssatsning. 96 (M): hade statsministern en presskonferens. Han hänvisade då till , som gjort en granskning av . Den handlar om konkurrenskraft, entreprenörskap och innovation. Man kan titta på vad ger för rekommendationer till . De säger alltså att vi har för höga skatter generellt på entreprenörskap, ett krångligt skattesystem och en inte så flexibel arbetsmarknad som vi borde ha. Det är de tre tydliga rekommendationer de ger. I den vårproposition som regeringen nu har lagt fram adresserar inte statsministern, och de andra de problem och rekommendationer som kommer med. När de säger att vi har för höga skatter är svar: Lägg på en skattesmäll på det svenska näringslivet. Man tar inte heller tag i olika lösningar kring flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det vi behöver för att möta de stora utmaningarna för kring demografi, globalisering och den konkurrens som kommer med detta samt behoven att få fler unga, utrikes födda och äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden är en aktiv näringspolitik. Jag kan med oro se att vi har en regering som rätt kirurgiskt kickar in skattesmällar som gör det mindre lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att anställa. Vi kan titta på det när det gäller de unga. Vi kan titta på det när det handlar om drivkrafterna för att äldre ska stanna kvar på arbetsmarknaden. Mitt svar handlar om fortsätta viktiga satsningar på forskning, bygga vidare på det som alliansregeringen har gjort, likadant när det gäller infrastrukturen, att investera tungt också . Det kan också gälla handfasta saker som lastbilsförslaget, som konkret ska ändra förutsättningarna för den viktiga skogsindustrin, men också att välja bort sådana saker som flygskatt och kilometerskatt och helt enkelt stänga den onödiga utredning som regeringen har för att lägga ned . Det är ett tydligt exempel på vikten av att landets kommunikationer ska fungera på olika sätt. Det handlar också om bostadspolitiken, men då väljer jag en annan väg än statsrådet . När han väljer subventionspolitiken, som av en samlad expertis i döms ut som ineffektiv, dyr och dålig, har vi andra lösningar för att få det att fungera. Man kan summera detta och de förslag som lägger: De talar om lovvärda satsningar, men problemet är att de bleknar i jämförelse med de samlade effekterna för det svenska näringslivet. Satsar man några hundra miljoner och höjer skatter samlat på arbete och företagande för miljardbelopp, 75 gånger mer, har det stor effekt. I alla mina besök och på alla mina resor jag gör är det tydligt att bostadsfrågan finns där men också skattevillkoren för enskilda entreprenörer, där vi behöver göra mer. Ett genomgående tema är inte att de skatteförslag som regeringen lägger fram, som konsekvent gör det dyrare att anställa och konsekvent gör det dyrare att starta och driva företag i , är den lösning som gör att man anställer fler människor och får företag att växa. 97 HANS (M): En av de frågor som ställer i interpellationen handlar om handelsavtalet mellan Europeiska unionen och . Ett handelsavtal mellan världens två största ekonomier skulle kunna öppna väldiga möjligheter för jobb i , för små och medelstora företag att utvecklas och växa. I svaret säger näringsministern att han står fast vid sin linje. Det är bra – tack för det! Men jag blir lite fundersam när jag tittar på regeringsunderlaget och företrädare för regeringsunderlaget. Partiordföranden för säger uttryckligen, både i debatter och i andra sammanhang, att frihandelsavtalet mellan världens två största ekonomier ska stoppas. säger kanske inte rent ut att avtalet ska stoppas, men i någon form av passiv aktivitet eller aktiv passivitet försöker man få in problemformuleringar och försöker problemfokusera på områden som i grunden handlar om att bromsa och förminska avtalet. Jag tänker framför allt på en del i handelsavtalet, nämligen tvistlösningsmekanismen: Vad händer om en stat, en nation, kommer i tvist med ett företag som har sitt säte och ägarskap i ett annat land? Det är en tvistlösningsmekanism som förekommer i så gott som alla handelsavtal världen över. Den är till för att säkra att det ska finnas en juridisk hållbarhet även om man handlar och agerar över gränserna, även om man handlar, agerar och verkar gentemot andra nationers regeringar. För inte så länge sedan var det en av Socialdemokraternas främsta representanter i som röstade emot att tvistlösningsmekanismen skulle ingå i handelsavtalet. Det var en tidigare minister i en socialdemokratisk regering, , som har haft många poster, till exempel partisekreterare. Det är en framstående representant för Socialdemokraterna. Jag skulle vilja fråga näringsministern: det besvärande att det bland företrädare för regeringsunderlaget finns starkt kritiska röster och att det till och med finns företrädare som aktivt motarbetar regeringens ambition att driva igenom och stötta ett handelsavtal mellan världens två största ekonomier? Är det besvärande för regeringens handlingsplan? 98 (S): Jag hade inte tänkt gå upp i debatten, men sedan lyssnade jag till och blev helt häpen över hur kort minnet är beträffande vad som har hänt och om det har blivit något slags blockering i historiebilden av under den borgerliga regeringstiden. Jag ska ta fasta på två frågor som tog upp. Den ena var bostadsbyggandet. Det byggdes i snitt 15 000–16 000 bostäder i under den borgerliga regeringens tid. Det hade behövt byggas 40 000–45 000 bostäder under den borgerliga regeringens tid för att vi över huvud taget skulle kunna ha rimliga tillväxtmöjligheter i de regioner där det saknas bostäder. Jag minns att har skrikit efter att få både en bättre infrastruktur till och en betydligt större bostadsbyggnation i . Vad skedde då ? Inte särskilt mycket. Visst byggs det i , men är det långt ifrån tillräckligt för att man ska kunna skapa de bästa förutsättningarna för tillväxt här såväl som i andra delar av tillväxtregionerna i . Där tycker jag att och den borgerliga regeringen är oss svaret skyldiga. Det andra som jag tar fasta på är detta med ungdomsarbetsgivaravgiften. Ungefär 1,4 miljoner skulle varje arbetstillfälle ha kostat när man anställer utifrån den modell som den borgerliga regeringen genomförde. Jag minns att det var framför allt som stod bakom detta, men det var naturligtvis även , eftersom det var ett förslag och beslut från regeringen. Vad var nyttan med att använda pengarna så ineffektivt? Varje företagare tänker, enligt mitt förmenande – jag har själv ett företag, förvisso vilande nu: Jag anställer när jag har tillräckligt med intäkter och tillräckligt med affärer för att kunna anställa en ytterligare person. Jag har heder i kroppen. Det viktigaste för mig är inte att jag ska få skattesubventioner för att anställa personal, utan det viktigaste för mig är att jag har hederliga och bra affärsintäkter för att jag ska kunna få igång en bra affärsverksamhet och på det viset också se till att trygga anställningar på ett bra och vettigt sätt. Det är grunden i hela den ekonomiska teorin när det gäller att jobba med företagande. Tycker du att det är skäligt att staten ska skattesubventionera till exempel hamburgerkedjor vars huvudmålgrupp för att anställa personal är personer upp till ? Är det skäligt att de ska hundratals miljoner i aktieägarutdelningar som en följd av att staten på ett vällovligt sätt har stått för sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter till dessa företag? Det tycker jag är rätt dålig politik över huvud taget. Då är det självklart att regeringen riktar udden åt ett annat håll, för att försöka effektivisera och använda statliga medel för att göra det ännu bättre. Hur mycket bättre blev det för ungdomarna att få arbete i under den borgerliga regeringen? Stod den still? Hände det något effektivt? Hur kan ni stå här och anklaga oss när ni hade chansen att göra något helt annorlunda? Det annorlunda ni gjorde var bland annat att subventionera företag med statliga medel. Det ledde inte till något annat än en fortsatt hög ungdomsarbetslöshet. 99 (S): Jag ska ta upp en sak som ibland borde sägas om bostadspolitiken. När jag kom in i politiken var problemet inte att det byggdes för lite. Då revs bostäder i många kommuner runt om i vårt land för att det hade byggts för mycket. I storstäderna kunde man ganska lätt få en bostad om man var beredd att inte bo i de mest centrala lägena. Det var i princip bara fyra fem kommuner i hela som hade någon typ av bostadsbrist. Storstadsregionerna var de allra viktigaste. finns det anledning att komma ihåg detta när man säger att det inte har byggts på så . Sedan exploderade allt, och det ställdes mycket stora krav, inte minst på grund av att vi hade många nya universitetsorter som växte fram i snabb takt. Detta gjorde att det behövdes väldigt många nya bostäder. Det finns anledning att påminna om detta ibland, eftersom det låter ungefär som om några onda regeringar aldrig någonsin byggde någonting för att de inte ville. Men det är faktiskt fel. TTIP är viktigt. Det är kanske en av de saker som kommer att innebära ett stort uppsving för ekonomin i men inte minst inom EU. Frågan om ISDS är mycket besvärlig. Ändå har man inte kommit till de riktigt besvärliga frågorna, nämligen frågorna om GMO och djurhälsa. Det finns många andra besvärliga frågor, för att inte tala om de protektionistiska stämningar som råder i mycket stora delar av de amerikanska delstaterna. Den produktion som finns där får absolut inte röras. Men så långt har man inte ens kommit . Jag ska säga någonting om TTIP och ISDS. ISDS är någonting som utvecklas över tiden. Den ISDS som eventuellt kommer att finnas med i TTIP kommer inte alls att se likadan ut som många andra. Förmodligen måste man just i detta avseende förhandla om ganska många handelsavtal mellan EU och andra länder, helt enkelt därför att det inte är särskilt modernt. Man har framför allt inte den insyn som man skulle behöva ha i denna typ av processer. Det finns ingen insyn som i andra rättsprocesser. Det är en kritik som har riktats och som är korrekt. Där bör man fundera på om man kan ändra detta på något sätt. Slutligen skulle jag vilja säga någonting om frågan om det är besvärande att det är någon som säger någonting. Nej, det är inte besvärande. Men det som är besvärande är att kritiken mot TTIP finns praktiskt taget överallt. Vilka grupper man än kommer till finns det några som kritiserar det ur ett eller annat perspektiv. Därför tror jag inte alls att det är besvärande att en ledamot i gör detta. 100 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska återgå lite grann till interpellationen. Det är många frågor som diskuteras i interpellationen. En fråga som jag ändå vill uppehålla mig lite grann vid är: Vad är det som har byggt svensk konkurrenskraft historiskt? Vad är det som gör att vi är ett av de länder som har varit mycket konkurrenskraftiga historiskt sett? Vad har skapat denna innovationskraft och denna omställningstakt? Jag brukar ibland säga att vi nästan har svart bälte i strukturomvandling. Vi har gått från gamla jobb till nya jobb. Detta skiljer från ganska många andra länder. Det kanske är en av förklaringarna till att vi har haft en så positiv syn på strukturomvandling. Det kan också vara en av förklaringarna till att svenska folket nästan uppfattas som en testmarknad för många globala företag, därför att vi prövar nya produkter och tjänster . Jag har kommit fram till en förklaring, och jag är lite intresserad av att höra syn på den eftersom man talar om en flexibel arbetsmarknad. Det är viktigt med en flexibel arbetsmarknad, från det gamla till det nya. Den svenska modellen har byggt på att vi inte har försvarat och hållit fast vid gamla jobb. Men staten har varit viktig för att trygga människorna i omställningen. Jag hörde tidigare i debatten hur raljerade över a-kassehöjningen. A-kassans tak har inte höjts . En vanlig tjänsteman i får ut av sin tidigare lön. Är det bra för en långsiktig omställningsförmåga i svensk ekonomi? Skapar det ett klimat i där människor kan känna att de kan gå från det gamla till det nya utan att känna oro? Om man misshandlar a-kassan år ut och år in, kan det då skapa rädda medborgare? Kan det skapa medborgare som inte vågar ta steget till det nya och som framför allt kommer att bli motståndare till strukturomvandling, som vi alla säger är helt nödvändig för att det ska fungera i den globala konkurrensen där förändringarna bara går snabbare och snabbare? Jag ställer frågan därför att man ibland inte lyfter fram frågan om strukturomvandling kopplat till hur svensk arbetsmarknad fungerar. Jag tror att det är viktigt att försvara en svensk arbetsmarknad med starka parter som sluter avtal, men där staten också har en roll att skydda arbetstagarna om de kommer på obestånd eller drabbas av arbetslöshet. När jag lyssnar på blir det lite déjà vu-upplevelse av när man själv hamnade i opposition, nämligen att det är mycket svårt att tänka nytt . Man är nästan inne i en förnekelsefas och säger: Allt vi tyckte måste vi hålla fast vid.