prot · H20979 · 2015-03-26 00:00:00 — Friluftslivets mål är ju inte ett miljökvalitetsmål, men det finns mål också för friluftslivet. När det gäller arbetet med skogsprogrammet är det en annan viktig utgångspunkt att vi skaffar oss balans mellan tydliga regelverk och frivillighet. Bara med en grundläggande dialog och om alla tar sin del av ansvaret kommer vi att nå ganska långt just för att skapa denna balans. Beträffande förenklingar har vi från och Alliansen reserverat oss för ett tillkännagivande till regeringen om att det är viktigt att fortsätta med detta. Men det är ju bara ett förslag om ett tillkännagivande, och sedan får vi se hur beslutar. Svaret på vår reservation är att det pågår arbete och beredning i . Ja, det gör det, men man hänvisar till två förenklingsförslag som togs fram . Det är ju inte de förslagen vi pratar om, utan vi pratar att man måste fortsätta arbetet med att ta fram ytterligare förenklingsförslag för företag på landsbygden som kan få större förutsättningar att jobba vidare med skogen. 104 (KD): Vi debatterar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande om skogspolitiken. tänker jag att skogen har en central roll i svenskens medvetande. En del kanske minns Skogsmulle och någon annan kanske har varit med i scouterna, som jag själv har varit med i. Någon minns familjeutflykten när man lekte kurragömma bakom trädstammarna. För mig, när jag är hemma på min gård i i , är skogen en speciell plats där man får lugn och harmoni. Att en vinterdag gå i skogen som är helt tyst eller att en tidig vårdag bara känna dofter och höra fåglar kvittra eller en gök som gal, det, mina vänner, är riktigt härlig känsla! har skogen varit en viktig del av vår ekonomi. starka ekonomi hade inte varit där den är utan skogens bidrag. Över hälften av den svenska nettoexporten kan fortfarande härledas från skogen. Med detta vill jag bara visa att det som vi brukar kalla skogens jämställda mål, det vill säga miljömålet och produktionsmålet, i själva verket är något högst påtagligt för de flesta i vårt land. Jag vill också betona att i dessa två mål finns en önskan om balans och harmoni. Vi ska vårda våra skogsmiljöer, som vi – med respekt för denna miljö – fortsätter att utveckla de näringar som har bidragit till vårt välstånd. Det är därför som vi från Alliansen har ett särskilt yttrande om ett nationellt skogsprogram. Vi menar att en hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden och att skogen är viktig för biologisk mångfald. Den ger möjligheter för friluftsliv och turism, och den bidrar med andra, minst 20, viktiga värden. Vi kristdemokrater och Alliansen menar därför att det är viktigt att den tidigare regeringens påbörjade arbete med att inrätta ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Vi nås av oroande signaler från den nuvarande regeringen om att man tänker gå vidare med en förändring av skogsvårdslagen. Detta blir en sorts parallellspår till det pågående nationella skogsprogrammet och riskerar att underminera det . Det vore djupt olyckligt, och vi kristdemokrater sätter oss emot detta. Jag tror att vi i överlag börjar inse att även de bästa intentioner riskerar att kvävas om vi har onödiga detaljregleringar. Detta gäller även på skogsområdet. behöver sina entreprenörer och företagare. Det är de som skapar arbete och tillväxt, inte mängden lagparagrafer. De förenklingar för skogsföretagare som alliansregeringen fattade beslut om behöver därför följas upp. Vi kristdemokrater värnar om äganderätten. Vi tror på att skogsägarna kan arbeta med frihet under ansvar. För de flesta skogsägare är skogen något man förvaltar , för att ge den vidare till nästkommande generation. Det är förvaltarskapstanken som vi kristdemokrater har som en hörnsten i vår ideologi. Vi har en fantastisk resurs i skogen, något som vi kan se med tillförsikt framöver. Det är också viktigt att inse att stora förändringar sker inom skogsnäringen. Det gäller till exempel pappersindustrin där många arbetstillfällen har gått förlorade, och tyvärr riskerar ytterligare några arbetstillfällen att försvinna. Det är viktigt att fortsätter att vara ett land som arbetar med att ta fram nya spännande, innovativa produkter. Det finns så mycket mer vi kan göra av skogen, till exempel ta fram plast och mycket mer. Här måste stå på tå så att vi kan möta framtidens skogsnäring. 105 (S): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU11. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I betänkandet behandlar vi 27 motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden. Motionerna tar upp allt från ett nationellt skogsprogram, frivilliga avsättningar, skydd av naturvärden, en nationell målsättning för ett hyggesfritt skogsbruk, användning av främmande trädslag, äganderätt, skogs- och miljöcertifiering, regelförenkling och insatser för att öka andelen röjd skog till sanktioner. Skogen finns i våra hjärtan på ett eller annat sätt, oavsett om det handlar om strövtåg, vandringar eller jägarens väntan och spänning. Vi är många som har skogsproduktionen att tacka för det lönekuvert vi får. Jag tänkte länge bli skogsarbetare. När jag var kom en uppjagad granne på besök. Det var någonting som hände. Stora maskiner var på gång. Det var maskiner som skulle ta bort jobben för skogsarbetarna. var jag som traktorintresserad liten kille mycket nyfiken. Jag sprang kilometern bort till den stora avverkningsplatsen. Då fick jag se inte bara en stor traktor utan tre sådana. fick jag också följa med upp och titta på alla spakar, och det var fruktansvärt fascinerande och spännande. När det kvadratkilometerstora hygget var klart var det inte lika kul. Så var det på många platser . Något oväntat ledde det också till att älgstammen växte explosionsartat med stora betesskador som följd. Möjligheten till omställning har alltid varit styrka. tog jättemaskinerna bort många tunga arbeten som ledde till förslitningsskador och för tidig död för skogsarbetarna. går faktiskt skogsavverkningen mot mindre maskiner och ökad kunskap. Det behövs variation. Allt behöver inte göras lika. Hänsyn måste tas till vatten och vegetation. Död ved måste sparas, och känsliga platser där skogen måste få vara i fred måste också vara en naturlig del i skogsbruket. är till täckt av skog. Skogsnäringen är en av de viktigaste basnäringarna och skapar direkt jobb åt 60 000 personer. Tillsammans med sina underleverantörer bidrar skogsindustrin till uppemot 200 000 arbetstillfällen. En stor del av dagens betänkande handlar om det nationella skogsprogrammet. Det handlar om hur arbetet att utforma det fortsatta nationella skogsprogrammet ska se ut, hur vi ska uppnå ekonomiska, sociala och miljömässiga värden, hur vi ska få politiken att syfta till att skogens hela värdekedja ska tas om hand och att skogen ska bidra till att fortsätta utvecklingen mot ett hållbart och fossilfritt samhälle med en växande biobaserad samhällsekonomi. I betänkandet behandlas också flera naturskogar som ska skyddas och ökad naturvårdshänsyn i den brukade skogen. Därför känns det underligt att läsa de borgerliga partiernas reservation. Man har på något underligt sätt valt att reservera sig mot sin egen politik. Jag kan inte förstå det på annat sätt. För oss socialdemokrater var det nationella skogsprogrammet välkommet och något som vi hade efterlyst under den borgerliga alliansregeringen. har man i brist på annat reserverat sig för något som vi har för avsikt att fortsätta med. Det framstår som mycket underligt, och ingen har lyckats förklara detta annat än att i reservationen lyfter man upp att programmet ska fortsätta i Alliansens anda. Det kan vara lite svårt att bygga politik på ”andar”. Det är med stor tillförsikt som jag ser att den nya samarbetsregeringen satt skogen och det nationella skogsprogrammet högt på agendan. Men det finns anledning att reagera, och programmet kommer säkert att plocka upp saker. Jag ska ta upp några saker. Det gäller bland annat de stora bristerna i järnvägskapaciteten. råder sänkt hastighet på Norra stambanan. Det planerade underhållsarbetet har skjutits upp, vilket är en direkt följd av att valde att stödja Alliansens budgetförslag. Trafiken på järnvägen är att jämföra med politik, det vill säga osäker. Det råder också osäkerhet på fler banor än Norra stambanan. Banan –och banan i norra , , är banor som har varit föremål för kraftigt nedsatt trafik på grund av eftersatt underhåll. En annan sak som oroar mig är kompetensbristen. Färre söker de praktiska programmen på gymnasieskolan. Det hotar både produktionskapacitet och biologisk mångfald. ser vi en kraftig prispress och kvartalskapitalism gå före långsiktiga avtal, kompetens och ordning och reda. Med ökad stress och prispress riskerar vi fler misstag med mark- och vattenskador som direkt följd. Det råder en skriande bostadsbrist i . Här kan skogen bidra till nya bostäder i hela landet samt arbetstillfällen och företag nära råvarukällan. och är städer som är värda att lyfta fram, eftersom där sker ett aktivt arbete med den inriktningen. Även bostadsbolag som till exempel Folkhems byggen i den här regionen är värda att lyfta fram. Här är den kommunala planeringen nyckeln. Det behövs fler bostäder, gärna i trä, men det behövs också fler tillgängliga skogsområden i anslutning till de bostadsområdena. Det är därför också extra roligt att regeringen har aviserat kraftiga satsningar på nybyggnation av lägenheter. En faktor som man kanske inte tänker på när det gäller svensk skogsproduktion är att vi har kommit långt tack vare hård miljölagstiftning. Det har gynnat den skogstekniska verkstadsindustrin som gör att det finns en skogsteknisk verkstadsindustri som inte hade funnits med samma regelverk som i många andra länder. Då hade det varit stora amerikanska maskiner i stället. har vi förmånen att kunna utveckla svenska maskiner som vi kan ha i skogen. Det bör lyftas fram. Skärpt miljölagstiftning är inte av ondo utan skapar också arbetstillfällen. har klassat som områden med mycket höga naturvärden. Övriga områden klassas som utvecklingsmark eller områden med högt värde. Detta måste vi ta fasta på. Områden med skyddad skog är ojämnt fördelade. Mycket mark, , har skyddats i den fjällnära skogen, men i resten av landet är formellt skyddad. Här måste fördelningen bli jämnare. Det finns anledning att ansvariga myndigheter funderar på biologisk mångfald ur ett bredare perspektiv. Skogen och träfibern har tjänat oss väl. Därför anser vi socialdemokrater att skogen är nyckeln till det fossilfria samhället. Därför kommer vi socialdemokrater med stort engagemang att fortsätta att följa arbetet och utforma det nationella programmet med den nu redovisade inriktningen. 106 (M) replik: Ett förtydligande så att även förstår vår reservation: Vad vi är oroliga för är det faktum att Socialdemokraterna har hamnat i lite dåligt sällskap. Får det partiet genomslag är vi inte säkra på att produktionsmålet och miljömålet kommer att vara likvärdiga. Detta har vi utvecklat i ett särskilt yttrande där det står helt klart vad vi tycker: Låt arbetet med det nationella skogsprogrammet bli färdigställt! Sedan ser man över vilka lagar och förordningar man eventuellt behöver ändra. Det är vår önskan så att man inte kör i olika parallellspår, för det nationella skogsprogrammets arbete känns som något slags terapiarbete om det ändå görs om någon annanstans. Vi vill att det här ska genomföras på ett seriöst sätt och i dialog med dem som berörs. Jag har en fråga om järnvägar. Kilometerskatt ska införas. Det kommer inte att gå , men man beräknar att det ska ge en intäkt på 4 miljarder. Alliansregeringen har sett till att väg och järnväg har fått betydligt mer pengar. Hur får järnvägen i mer pengar genom att man bygger järnväg söderut till ? Regeringen har ju klart deklarerat att det är så man ska använda de här 4 miljarderna som man tror att man får in på kilometerskatten. Men det kommer att slå mot väljare och industrin i . Förklara hur den ekvationen går ihop! 107 (S) replik: Tack, , för frågorna! Tack för förtydligandet! Förtydligandet kan nästan översättas till att ni inte är speciellt oroliga för Socialdemokraterna men att ni reserverar er mot . Men det får du ta i replik med , . Vår ambition är att fortsätta det nationella skogsprogrammet med den inriktningen. Det är klart att det är deltagarna i det nationella skogsprogrammet som formar det. De delar man kommer överens om, där aktörerna i det nationella skogsprogrammet är överens, kommer regeringen självklart att ta till sig. Då är det en styrka för regeringen att det nationella skogsprogrammet kan putta på för eventuella förändringar. Sedan vet vi inte vart det här tar vägen. Vi har inte aviserat något slut på det eftersom vi inte vet hur det tar. Det får programmet successivt jobba fram. Det är någonting som vi får återkomma till. Det är väldigt spännande varje gång samtliga allianspartier och ‑ledamöter tycks veta precis hur en kilometerskatt eventuellt kommer att slå, direkt och indirekt. Vi har sagt att vi vill utreda en kilometerskatt. Vi har varit tydliga med att vi vill satsa mer på infrastruktur. För att vara trovärdig är det också nödvändigt att man har finansiering för att kunna satsa på ny infrastruktur – i hela landet. råder ju Alliansens budget med stöd av , vilket har gjort att man har tvingats skjuta viktig underhållsverksamhet . Det är något som direkt skadar skogsnäringen, . Det bör man ha med sig. Jag tror inte att behöver vara så orolig. Jag ser att vi i huvudsak är överens om både det nationella skogsprogrammet och behovet av nya pengar. Sedan är det väl så att i opposition måste man hitta någonting hos regeringen att peta på. 108 (M) replik: En sak som är viktig för oss moderater och jag tror hela Alliansen är att den politik vi för i opposition, den för vi betydligt hellre i majoritet. Då kan vi få genomslag. Det är helt riktigt att jag skulle kunna säga att jag inte är speciellt orolig för Socialdemokraterna. Men måste jag erkänna att jag är det. Om vallöfte efter vallöfte har S gjort helt om – , , ekonomimål och liknande. Och före valet var skogsindustrin det som skulle rädda . Den skulle satsas på och vara en otroligt viktig näring. Gäller det löftet, eller gäller det inte? Kommer det att bli ytterligare ett löfte som man överger? Jag ska be att få återkomma till kilometerskatten. Det blir ju inga pengar i av de 4 miljarderna. Det har man till och med budgeterat för när man var i opposition. Sedan har man inte kunnat genomföra det i praktiken eller få finansiering tidigare. Men då har man från regeringens sida sagt: Vi måste låna pengar så att vi kan börja göra investeringar i järnväg söderut. Det är uppgifter som regeringen har lämnat. Det är ingenting som jag har hittat på. Men man kanske inte ska lita på regeringen där heller. Jag tror att och jag är fullständigt överens om att järnvägen inte är lösningen för inland. Lösningen där är 74-tonslastbilar. Det är En trave till, det vill säga längre lastbilar som kan dra mer. Det går åt mindre bränsle och det blir klimatsmartare och ökad lönsamhet. Jämför man dagens lastbilsmotorer med dem ser man att det är helt andra utsläpp. Låt tekniken vara det som för oss framåt, inte förbud och skatter! 109 (S) replik: Naturligtvis är det så – det går ingen järnväg ut på skogsskiftena. Lastbilarna kommer att vara nödvändiga för skogsbruket. Självklart är det så. Det är därför vi vill se över det här innan vi presenterar ett färdigt förslag. Men gissas det vilt i samtliga allianspartier om vad en kilometerskatt skulle kunna innebära. Återigen: Vi har lovat att vi ska satsa på ny infrastruktur. Vi har lovat att vi ska satsa på vägunderhåll. Vi har lovat att vi ska satsa på tjälsäkring. Det kommer naturligtvis att ta ett tag, men vi måste ju få nya intäkter så att vi trovärdigt ska kunna säga att vi satsar. 110 (FP) replik: Jag fortsätter på ett liknande tema som det tog upp. Jag tycker att vi en gång för alla måste slå fast att järnvägen i lider av årtionden av eftersatt underhåll. Ofta hänförs det till alliansregeringens tid, men det blir nästan patetiskt i sammanhanget. Det var ju som man ökade drift- och underhållspengarna till järnvägen. Om vi räknar penningvärde – jag brukar säga det så att man inte börjar prata om inflation – låg anslaget på 4,2 miljarder . låg det på nästan 9 miljarder. Det torde vara ungefär en fördubbling. Det är klart att det är väldigt långsiktigt. Det finns en tydlig plan för i vilken ordning man ska underhålla saker och ting. Det är inte så att Norra stambanan är uttagen ur detta, oberoende av de här 1,24 miljarderna. De har blivit något slags universalgrepp för hur man skulle ordna detta, men så hänger det ju inte ihop. Det gäller att titta trafikslagsövergripande. Jag ska inte ta upp kilometerskatten, för den har ni diskuterat. Men om vi går över till de tunga och långa lastbilarna finns det definitivt meningsskiljaktigheter inom regeringen. Därför vill jag fråga om han ser något slags tidsplan och när det kan komma beslut om att det kan bli tillåtet i . Det har gjorts en del utredningar, men när kommer det att bli tillåtet? 111 (S) replik: Tack, , för frågeställningarna! Ja, vi tror att längre och tyngre fordon kan vara en möjlighet. Men vi ser också att det svenska vägnätet inte klarar det fullt ut på alla vägar. Det är någonting som man måste ta hänsyn till. Man måste också ta hänsyn till skattelagstiftning och andra sådana . Det här tror vi kan vävas ihop med en eventuell kilometerskatt till en samlad helhet. Som säger kan miljöpåverkan bli lägre med längre och tyngre fordon, speciellt med moderna nya lastbilar. Där är det viktigast att vi har en politik som uppmuntrar nya miljövänliga lastbilar i stället för att vi får hit tredjehandslastbilar från andra länder, som alltför länge har fått köra fritt i . Det är också en aspekt – att få ordning och reda på åkerimarknaden. Där tror vi att kilometerskatten, eller lastbilsskatten, kan vara en bidragande faktor till att uppnå rättvis konkurrens inom åkerinäringen. 112 (FP) replik: Det är ju tillfredsställande just på den sista punkten som nämndes, ordning och reda i åkeribranschen. Där är vi nog helt eniga. Det har tagits en del steg. Det senaste är väl att det ska vara hindrande av fortsatt färd om man begår brott mot reglerna. Det är oftast det som det handlar om. Problemet är inte att vi har dåliga regler i , men det gäller att följa de regler som finns. När det gäller de tunga fordonen har det gjorts en inventering. Det är precis som säger att det finns en och annan bro som inte har bärighet, men man skulle kunna ta ut de stråk där man kan köra med tunga och längre lastbilar. De försök som har gjorts, bland annat det som nämnde, En trave till, som man har gjort norr om , har visat att de lastbilarna ger betydligt mindre utsläpp. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det bra att det blir färre lastbilar även om de blir lite längre. I och med att de är specifika för svenska förhållanden lär de också vara nya lastbilar. Man kan ju inte komma hit med vilken lastbil som helst, utan här är det nya, moderna lastbilar vi talar om. Om vi nu pratar järnväg igen har vi ju haft en diskussion om järnvägsutbyggnad i . När alliansregeringen presenterade Sverigebygget lyfte man fram just byggandet av järnvägar i och att man ska jobba vidare med det, för naturligtvis finns det behov av att även bygga ut nya järnvägar i . 113 (S) replik: Politikens syfte är att skapa förutsättningar så att man kan transportera timret kortast möjliga väg till omlastningscentraler för järnväg. Då måste det också finnas järnvägskapacitet för det. Det gör det inte fullt ut . Jag tror att vi är helt överens när det gäller de långa och tunga lastbilarna. Det finns en hel del frågetecken som jag vet att samarbetsregeringen kommer att återkomma till. Det är glädjande att vi socialdemokrater kunde putta Alliansen framför oss så att det till exempel till slut blev en proposition om klampning. Sedan var ju inte den tillräckligt bra, men vi fick nu möjlighet att skärpa den. Vi har fått en betydligt bättre lagstiftning än vi hade tidigare, då vi saknade lagstiftning. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU13 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Lag och ordning i problemområden) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 17 V, 14 FP, 14 KD 1: 44 SD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 7 (Brottsprovokation) 2. res. 5 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 17 V, 14 FP, 14 KD 5: 44 SD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 23 (Synliga poliser) 2. res. 11 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 S, 67 M, 43 SD, 21 MP, 17 V, 14 FP 11: 14 KD Avstod: 1 S, 1 SD, 17 C Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 34 (Fristående nationell rapportör) 2. res. 14 (C) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 44 SD, 21 MP, 17 V, 14 FP, 14 KD 14: 17 C Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 36 (Fristående myndighet för hantering av brottsmisstankar mot poliser och åklagare) 2. res. 16 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 44 SD, 21 MP, 17 C, 1 V, 14 FP, 14 KD 16: 16 V Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 39 (Indragning av resedokument) 2. res. 17 (M, C, FP, KD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 44 SD, 21 MP, 17 V 17: 67 M, 17 C, 14 FP, 14 KD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 40 (Avveckling av Frontex m.m.) 2. res. 18 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 44 SD, 21 MP, 17 C, 14 FP, 14 KD 18: 17 V Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 44 (Skärpta straff för vapenbrott) 2. res. 20 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 17 V, 14 FP, 14 KD 20: 44 SD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 61 (Tillstånd till offentliga danstillställningar) 2. res. 24 (SD, FP) 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 20 MP, 16 C, 14 KD 24: 44 SD, 17 V, 14 FP Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 5 MP, 6 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Ändring av påföljdssystemet) 2. res. 1 (M, C, FP, KD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 44 SD, 21 MP, 17 V 1: 67 M, 17 C, 14 FP, 14 KD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 7 (Särskilda utslussningsåtgärder) 2. res. 4 (M, C, FP, KD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 44 SD, 21 MP, 17 V 4: 67 M, 17 C, 14 FP, 14 KD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 9 (Kriminalisera rymningar) 2. res. 5 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 17 V, 14 FP, 14 KD 5: 44 SD Frånvarande: 23 S, 17 M, 5 SD, 4 MP, 5 C, 4 V, 5 FP, 2 KD Punkt 10 (Kameraövervakning) 2. res. 6 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 17 V, 14 FP, 14 KD 6: 44 SD