prot · H30929 · 2015-11-18 00:00:00 — Framför allt handlar det om att vi allihop här kan känna oss lite lurade, när vi inte vet vart pengarna från de statliga bolagen tar vägen. Jag vill också passa på att nämna att det från Swedavia, som äger de största flygplatserna och de enda lönsamma flygplatserna i landet, också tas ut pengar. Men framför allt var vinsten där 1 miljard , 2014, medan de små, regionala flygplatserna, ofta drivna med kommunalt stöd, just nu kämpar för sin överlevnad. Var är samhällsansvaret och helhetssynen? Det spelar väl ingen roll om vi lägger flera miljoner på destinationsutveckling i besöksnäringen och om vi satsar på lanthandlar, bensinmackar och annat på landsbygden om folk inte kan ta sig vare sig dit eller därifrån, eftersom det snart inte finns några tåg eller flyg som går. Då har vi inte haft en helhetssyn på vare sig statsmedlen som sådana eller det svenska samhället. Jag skulle kunna prata mycket mer om detta. Det finns också ett annat problem. Det handlar inte bara om de statliga bolagen, där vi borde utvärdera och se mycket mer vad som händer, utan också om de myndigheter som leder till bolag. Jag vill passa på än en gång, när jag är här i kammaren, att omnämna problemet med Kriminalvården, som konkurrerar på en privat marknad med snickerier, tvätterier och andra verksamheter. Hade det varit ett bolag hade åtminstone kunnat titta på det på ett annat sätt. Men när det är en myndighet kommer de inte åt problemet på det viset. Min slutkläm i denna debatt blir: Jo, jag är glad att vi har verksamheter i bolagsform, om de har en samhällsnytta. Om vi har offentliga medel som vi betalar stora verksamheter med ska de ha en samhällsnytta. Vi har 49 bolag än så länge, men jag är inte säker på att vi ska ha det i evig tid, utan det är viktigt att utvärdera. Jag kan dessutom säga att vi har 343 myndigheter, varav 245 är statliga förvaltningsmyndigheter, och då kan man inse att vi har något att göra även på det området när det gäller upphandlingsregler och konkurrens på den privata marknaden. 105 (V): Jag vill börja med att ställa mig bakom det från har framfört om de statliga bolagen. Vi i har i en längre motion under årets allmänna motionstid behandlat vår syn på de handelsavtal som det just nu förhandlas om runt om i världen. I fokus står framför allt och den tvistlösningsmekanism som föreslås, kallad ISDS. I denna motion om handelspolitik finns ett av våra motionsyrkanden som behandlas i dagens betänkande om statliga företag och som jag nu ska behandla i mitt anförande. Fallet med det statliga bolaget två stämningar av visar varför det vore klokt av att ta makten över eventuella framtida stämningar från svensk sida gentemot andra länder. Jag säger inte att det alltid är fel i sak att stämma utan bara att vi måste tänka efter när vi som stat gör det. kan beslut om stämningar fattas i styrelserum på statliga bolag såsom men inte i vår regering eller här i riksdag. har stämt två gånger med hjälp av en ISDS-klausul i det avtal som heter Europeiska energistadgan. Den första stämningen var mot kommun, men då man inte kan stämma en kommun eller ett landsting i ett annat land direkt hamnar stämningen per automatik på statlig nivå. Fallet i rörde stadens beslut att införa striktare miljökrav på ett planerat kolkraftverk som avsåg att upprätta i . Man ville skydda floden , som rinner genom staden. Fallet slutade med förlikning. drog tillbaka delar av de miljökrav som man hade tänkt ställa. Annars hade de fått betala , som krävde som kompensation. Den andra stämningen skedde som reaktion på politiska beslut att fasa ut kärnkraften. kräver där ett skadestånd på . Det baseras på uteblivna intäkter i samband med det tyska beslutet att lägga ned kärnkraften i fram . Den juridiska grunden är återigen Europeiska energistadgan. Den kan man säga passivt har ställt sig bakom skadeståndskrav. Fallet pågår fortfarande. Många fall där det blir förlikning, inklusive fallet med mot , leder till att miljökrav eller andra krav sänks. Företags möjlighet att stämma ger också en avskräckande effekt, eftersom endast hot om stämning riskerar att få konsekvenser för planerad lagstiftning. Det leder till vad man skulle kunna benämna regulatory chill effect, det vill säga att företagens stämningsmöjligheter gör att stater och kommuner behöver tänka ytterligare en gång innan de inför en ny reglering eller lag, om de funderar på det. Ett enkelt telefonsamtal kan vara ett smidigt sätt att lösa konflikter. Men genom att rättsprocesser är kostsamma och tidskrävande kan telefonsamtalet i stället utgöra ett förtäckt hot. Frågan är mycket större än om de statliga bolagen agerar korrekt och lämpligt för att tillvarata bolagens intressen. Det handlar faktiskt om våra intressen som stat. De statliga bolagen äger vi gemensamt, alla medborgare i . Därför borde ställa sig bakom förslag om att återta makten från de statliga bolagsrummen och i stället föra makten hit till riksdag, så att vi får makten att bestämma över våra internationella relationer. Vi borde också som ett lagstiftande nationellt parlament vara oroliga över en utveckling där progressiv lagstiftning till skydd för människor och miljö hålls tillbaka genom hot om eventuella stämningar. Med det vill jag yrka bifall till reservation 2. 106 (C) replik: Jag har en fråga om någonting helt annat. Jag är som centerpartist lite intresserad av att få veta hur en värmlänning ställer sig till förslaget om att ta bort Inlandsinnovation och fokusera pengarna i ett nationellt bolag, när vi vet att av allt riskkapital hamnar i de större städerna. Det känns inte riktigt som melodi att stödja ett sådant förslag. Därför skulle jag vilja ha reflektioner över hur kan gå med på en dylik sak. 107 (V) replik: Jag tackar för frågan. och jag har delat upp detta på ett sådant sätt att han är ansvarig för de statliga bolagen och jag för den statliga kapitalförsörjningen. Det ska därför kunna funka alldeles utmärkt att svara på den här frågan. Enligt den politik som har fört menar vi att staten har delat upp det statliga riskkapitalet i alldeles för många bolag. Det har blivit spretigt och splittrande, och man har gett sig in i den statliga kapitalförsörjningen på lite olika grunder. har det handlat om branschspecifika åtgärder, och ibland har det handlat om geografiska åtgärder. Det har inte varit särskilt samlat, vilket vi kunde konstatera bland annat på utskottets hearing tidigt om den statliga kapitalförsörjningen. Utifrån dessa händelser har haft tanken att vi behöver samla statens riskkapitalägande på ett bättre sätt. Jag har själv besökt ganska och sett hur framgångsrik den verksamheten blir med en tydlig stat. Det gör att vi tycker att det är bra att man samlar statens ägande. Mot detta står det som anför, och som jag tycker att hon gör på ett mycket klokt och bra sätt, nämligen: Vad är risken med en nedläggning av Inlandsinnovation? Innebär det att staten inte tar ett fördjupat ansvar för norra eller för , och andra delar? Jag måste säga att jag kan dela din oro, , men att jag tror att det kommer att kunna gå bra. Vi i har till exempel i vår landsbygdsmotion föreslagit att de statliga riskkapitalbolagen på ett tydligare sätt ska redovisa var det statliga riskkapitalet hamnar. Det handlar såklart om vilka bolag det är fråga om och vilka branscher. Men det handlar också om var det geografiskt hamnar. Jag skulle gärna se framför mig en modell där vi i behandlingen av statens budget och när det gäller riskkapital och annat tydliggör de regionala skillnaderna i och var staten placerar sitt kapital. Det hoppas jag att vi kan återkomma till här i kammaren. 108 (C) replik: Jag tackar för ett konstruktivt svar och för att det finns en medvetenhet hos att detta inte är odelat positivt och enkelt. Jag personligen och tycker att det är bra att man ser över det statliga riskkapitalet för att man ska se hur det kan användas mer effektivt. Sådant måste man göra. Det är därför klokt. Men problemet är att man tar pengar från de delar av landet där det är svårast att få tag i riskkapital – det är det som jag och vänder oss emot – och att man sedan placerar det i någon central förvaltning. Det som vi vet är att det inte finns någon geografisk aspekt över huvud taget i denna utredning. Det innebär, som det ser ut , att detta kommer att fokuseras kring de större städerna. Vi ser en centralisering i , och det har kommit många rapporter som visar att staten går i bräschen för centraliseringen och att man lämnar landsbygden före invånarna och flyttar in till större orter och till städer. Det är inte okej att staten ska vara den som centraliserar och drar jobben in till städerna. Samma sak gäller det statliga riskkapitalet. Det finns en stor oro över att detta över huvud taget inte har tagits med i denna översyn och denna utredning. Det finns också en stor oro över att vår näringsminister , vid den interpellationsdebatt som jag hade med honom , inte heller såg denna problematik. Han sa bara: Det är min absoluta övertygelse att det kommer att lösa sig. Jag kan inte bara lita på en absolut övertygelse och tro. Tro kan man göra i kyrkan. I riksdag måste vi besluta. 109 (V) replik: Det sista som du tar upp, , tycker jag låter bra. Det känns mycket viktigt att vi i denna kammare från alla riksdagspartier lyfter fram vår oro och att vi faktiskt bevakar dessa frågor, så att vår näringsminister inte kan tro att allt ska gå bra. Jag tycker inte att Inlandsinnovation i alla delar har lyckats med sitt uppdrag. Det är därför som jag också är positiv till att man gör förändringar. Jag tror att det är viktigt att se att det naturligtvis tar tid att bygga upp en verksamhet. Men Inlandsinnovation har inte ens nått ut över hela den geografi som man har haft ansvar för, enligt mitt sätt att se det. När det gäller den utredning som föreslår en fond-i-fond-lösning kan jag dela det som lyfter fram om att man kanske skulle ha haft lite landsbygdsperspektiv i den. Jag har ibland blivit lite förvånad över utredarens slutsatser. Trots att han är från i har han menat att det viktiga är att fokusera där marknaden vill växa. Jag tror att man ska ha ett lite bredare perspektiv i vissa delar. Jag delar även kritik beträffande att det är staten som flyttar. Det är någonting som jag också har lyft fram, i en interpellationsdebatt med civilministern. Jag sitter också i den statliga landsbygdskommittén, som är en parlamentarisk utredning med alla åtta partier. Där är också dessa frågor på dagordningen, alltså: Hur ser vi till att hela landet lever, och hur ser vi till att ha en sammanhållen landsbygdspolitik? Det är någonting som jag hoppas att vi kan få med oss framåt och att vi kan se till att komma med konkreta förslag, så att vi får hela landet att leva. 110 (MP): Jag är inte ledamot i näringsutskottet, men dessa frågor engagerar mig väldigt mycket. fick ledningsgrupp en rapport, som de själva hade beställt, om deras kolaktiviteter i . Av rapporten framgick att detta inte var vidare framgångsrikt. Det fanns ett stort missnöje, och mycket behövde göras. I rapporten varnades det också för att om fortsatte att investera i kol och även kärnkraft fanns det mycket stora risker för mycket stora förluster, både ekonomiskt och imagemässigt. I rapporten rekommenderade man en kraftig och snabb övergång till förnybart. Hade ledning lyssnat till det som sas i rapporten hade vi sluppit 128 miljarder i avskrivningar . Trots detta har ingen ställt någon i den styrelsen till ansvar för denna enorma förlust för skattebetalarna, miljön och anseende. Vad kan vi då göra för att detta inte ska upprepas? Jo, min syn på statligt ägande – några har haft en principiell hållning här – är att om det finns en risk för naturliga monopol eller om det finns en service som alla medborgare måste ha tillgång till och som kan vara svår att uppnå av geografiska skäl eller för att man inte har pengar nog, alltså av ekonomiska skäl, då är det naturligt att staten går in och säkerställer att alla medborgare har denna service. Om detta är syftet med statligt ägande finns det inga skäl att gå och köpa kolkraft eller annat över hela världen. Då är syftet att så effektivt som möjligt generera en service till medborgarna. Det är för mig skälet till statligt ägande. För att undvika att eller något annat bolag fortsätter att fatta denna typ av beslut är det viktigt att vi ändrar organisationsmodell. Den statliga styrningen har nämligen inte fungerat, oavsett regering. Det finns inte en glasruta kvar i som är hel efter att vi har kastat detta på varandra. Det behövs en ny form av bolag som självstyr mot de mål som ägardirektiven ger. Då är allmänintressebolag en mycket intressant variant. De är baserade på en modell från , , som tillkom då den engelska tågprivatiseringen totalt hade misslyckats och det till slut blev dödsolyckor efter förseningar. Denna nya modell har en konsensusbaserad struktur, där löntagare, kunder, tekniska experter och långivare gemensamt i en konsensuskultur beslutar om att uppnå en målhierarki, där man sätter upp miljömål, punktlighet, säkerhet och så vidare och där finansierad stabilitet finns med. Då har man en struktur som självstyr mot de mål som är syftet med det offentliga ägandet. Jag önskar därför att vi hinner utveckla idéer och tankar kring nya sätt att organisera de statliga bolagen. Sedan kommer vi till SJ, och kommer att kritisera detta eftersom ingen har yrkat bifall till reservationen. Det är rimligt. Men detta är inte ansvarslöst, eftersom det var en gammal regering som sa att vi var tvungna att ha en nettoskuldsättningsgrad på 0,5–1 gånger kapitalet och att 30–skulle vara utdelning. Därför plockade man ut en massa miljarder. är jag jätteglad eftersom det nu verkar som om vi alla är eniga om att vi inte ska göra detta. Det var fel. Vi borde ha en ägarstyrning som innebär att statliga företag ska återkomma till om de gör så här stora saker. Jag fick reda på detta av en vän som tipsade mig om att SJ hade en extra bolagsstämma. Jag läste sedan deras handlingar. Jag fick inte veta det genom någon formell procedur. Det är fel! Vi som riksdag ska ha rätt att styra upp en regering – oavsett färg – och tydliggöra att den står inför ett val, nämligen att fullfölja gamla ägardirektiv om att ha en viss nettoskuldsättningsgrad eller att göra de investeringar som alla partier i verkar vilja ha. Då borde regeringen ha ett tydligt mandat för att komma tillbaka till och fråga om det gamla beslutet om nettoskuldsättningsgrad ska uppfyllas eller om vi vill ha tåg som fungerar. Det vore en logisk struktur. verkar det som att vi är överens i kammaren om att vi ska göra på det sättet och inte plocka ut en massa pengar på det sätt som har gjorts . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 20 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (It-tekniska förutsättningar) 2. res. 1 (M, C, FP, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 39 SD, 24 MP, 19 V 1: 77 M, 20 C, 17 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 3 (Utvärdering av lagen) 2. res. 2 (M, C, FP, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 39 SD, 25 MP, 19 V 2: 77 M, 20 C, 17 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - JuU8 om återfall i brott Punkt 1 (Kartläggning av Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete) 2. res. 1 (M, C, FP, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 39 SD, 25 MP, 19 V 1: 77 M, 20 C, 17 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Översyn av instruktioner och regleringsbrev) 2. res. 5 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 39 SD, 25 MP, 20 C, 17 FP, 14 KD 5: 19 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 9 (Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård) 2. res. 9 (M, C, FP, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 38 SD, 25 MP, 19 V 9: 77 M, 20 C, 17 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 10 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU9 Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott – genomförande av det nya CBE-direktivet Kammaren biföll utskottets förslag. CU6 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin Kammaren biföll utskottets förslag. CU8 Ny instansordning för va-målen Kammaren biföll utskottets förslag. FiU7 Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet Kammaren biföll utskottets förslag. KU8 Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling Kammaren biföll utskottets förslag. SfU7 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet Punkt 1 (Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet) 2. res. 1 (M, C) 97 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 38 SD, 25 MP, 19 V, 17 FP, 14 KD 1: 77 M, 20 C Frånvarande: 11 S, 7 M, 10 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Underhållsstöd) 2. res. 2 (M, C) 3. res. 3 (SD) 4. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 39 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 97 för res. 39 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 96 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 25 MP, 19 V, 17 FP 2: 76 M, 20 C Avstod: 39 SD, 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU8 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas Punkt 1 (Vårdnadsbidragets avskaffande) 2. res. 1 (M, SD, KD) 130 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 25 MP, 20 C, 19 V, 17 FP 1: 77 M, 39 SD, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Vårdnadsbidraget) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (KD) 40 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 25 MP, 20 C, 19 V, 17 FP 2: 38 SD Avstod: 1 SD, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (och investeringsskydd) 2. res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 39 SD, 24 MP, 20 C, 17 FP, 14 KD 2: 19 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Övrigt om förvaltningen av statliga företag) 2. res. 3 (M, C, FP, KD) 3. res. 4 (SD) 126 för res. 39 för res. Kammaren biträdde res. och (båda M) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 2 M, 1 SD, 25 MP, 19 V 3: 75 M, 1 SD, 20 C, 17 FP, 14 KD Avstod: 37 SD Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - och (båda M) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Förvaltningen av ) 2. res. 5 (S, MP, V) 143 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 M, 39 SD, 1 MP, 20 C, 17 FP, 14 KD 5: 102 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 9 SD, 2 MP, 2 C, 2 V, 2 FP, 2 KD, 1 - Punkt 11 (Statens ägande av ) 2. res. 8 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 77 M, 38 SD, 24 MP, 1 C, 19 V, 17 FP, 13 KD 8: 19 C Frånvarande: 12 S, 7 M, 10 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 2 FP, 3 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (C) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:46 Ändring i reglerna om aggressiv marknadsföring § 22 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:194 Fler poliser i utsatta områden av (M) till statsrådet (S) 2015/16:195 Skattepolitikens målsättning av (M) till finansminister (S) § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:328 Biståndet till av Boriana (M) till statsrådet (MP) 2015/16:329 Arbetsbördan för av (M) till statsrådet (S) 2015/16:330 Assistansersättningen av (M) till finansminister (S) 2015/16:331 Identifikation som grund för utfärdande av uppehållstillstånd av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:332 Familjehem av (M) till statsrådet (S) 2015/16:333 Registerbaserad forskning av (FP) till statsrådet (S) 2015/16:334 Människan bakom djuren av (KD) till statsrådet (S) 2015/16:335 Vårdens medarbetare under stort tryck av (M) till statsrådet (S) § 24 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 16 anf. 34 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 17 anf. 73 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Utökning av antalet suppleanter § 5 Val av extra suppleanter § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Ärenden för bordläggning betänkande 2015/16:JuU6 1 (M) 2 (S) 3 (M) replik 4 (S) replik 5 (M) replik 6 (MP) 7 (V) (Beslut fattades under § 20.) § 10 om återfall i brott betänkande 2015/16:JuU8 8 (M) 9 (V) 10 (S) 11 (M) replik 12 (S) replik 13 (M) replik 14 (S) replik 15 (MP) (Beslut fattades under § 20.) § 11 Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott – genomförande av det nya CBE-direktivet betänkande 2015/16:JuU9 (Beslut fattades under § 20.) § 12 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin betänkande 2015/16:CU6 16 (KD) 17 (S) 18 (KD) replik 19 (S) replik 20 (KD) replik 21 (S) replik 22 (M) 23 (SD) 24 (MP) 25 (M) replik 26 (MP) replik 27 (M) replik 28 (MP) replik 29 (C) 30 (V) 31 (FP) (Beslut fattades under § 20.) § 13 Ny instansordning för va-målen betänkande 2015/16:CU8 (Beslut fattades under § 20.) § 14 Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet betänkande 2015/16:FiU7 32 (S) 33 (M) (Beslut fattades under § 20.) § 15 Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling betänkande 2015/16:KU8 (Beslut fattades under § 20.) § 16 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet betänkande 2015/16:SfU7 34 (M) 35 (SD) 36 (C) 37 (KD) 38 (S) 39 (M) replik 40 (S) replik 41 (M) replik 42 (S) replik 43 (C) replik 44 (S) replik 45 (C) replik 46 (S) replik 47 (MP) 48 (C) replik 49 (MP) replik 50 (C) replik 51 (MP) replik 52 (FP) (Beslut fattades under § 20.) § 17 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas betänkande 2015/16:SfU8 53 (M) 54 (SD) 55 (KD) 56 (S) 57 (KD) replik 58 (S) replik 59 (KD) replik 60 (S) replik 61 (M) replik 62 (S) replik 63 (M) replik 64 (S) replik 65 (MP) 66 (KD) replik 67 (MP) replik 68 (KD) replik 69 (MP) replik 70 (C) 71 (KD) replik 72 (C) replik 73 (KD) replik 74 (C) replik 75 (FP) 76 (M) 77 (MP) replik 78 (M) replik 79 (MP) replik 80 (M) replik (Beslut fattades under § 20.) § 18 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2015/16:SoU2 (Beslut fattades under § 20.) betänkande 2015/16:NU4 81 (S) 82 (M) 83 (SD)