prot · H30930 · 2015-11-19 00:00:00 — Slutligen beskriver du att oavsett däck är tunga lass ett oskick i det här landet som ställer till besvär. Då kommer osökt tanken på det arbete jag trodde att vi gemensamt höll på med för att tillåta tyngre fordon. Det skulle tillåta tyngre lass på lastbilar, som med rätt utrustning ger både bättre miljö och bättre ekonomi. Innebär detta att du också är emot den typen av förslag? Har smittat av sig så långt i de socialdemokratiska djupa leden vill jag beklaga det. 10 (S) replik: Det sista behöver du nog inte vara orolig för, ! Där handlar det ju om en helt annan konfiguration på fordonen, med fler axlar och så vidare. Då får man ju ned vägslitaget. Då är det bara totalvikten som är intressant. Det är detta som nu tittar på när det gäller broar, vägtrummor och annat. Där handlar det inte heller om överlaster. Man kommer att tillåta men inte 75. Kom ihåg det! Det handlar inte om överlaster utan om att man ska ha lagliga laster. Också i det här sammanhanget måste vi väl vara överens om att överlaster är ett otyg oavsett om man kör med traktor a, traktor b, lastbil eller vad det än är för fordon? Det kan inte vara en rimlig ordning att den som har några spänn över kan betala en avgift och sedan få ha business as usual. En sådan ordning kan vi ju inte ha! Godkännande och marknadskontroll av fordon Detta med polisen är en jämförelse som jag inte skulle vilja göra i den situation vi har . Jag hoppas att tycker likadant. Men sedan är det förstås polisens sak att kolla efterlevnaden av de lagar vi fattar beslut om i . Det gäller allt, också vägtrafiken på alla områden. Sedan handlar det om vilka resurser polisen har till sitt förfogande. Kanske behöver polisen mer resurser till sitt förfogande för vägtrafikövervakning . Det är mycket möjligt att det är så, men där är vi inte . Det är inte detta vi diskuterar , utan vi får se hur det ser ut . Som jag sa är det en sammanvägning som gör att traktor a inte får någon avgift. 11 (C) replik: I sanningens namn: Om vi inför ett antal nya lagar och regler är rimligtvis avsikten att de ska följas, och då innebär det rimligen också nya uppdrag åt polisen. Med den reformtakt och de ambitioner att reglera det ena och det andra som finns här behövs det naturligtvis också bättre resurser till polisen. Frågan är dock om det är detta polisen ska syssla med. Det var det som var min fråga. talar om lagliga laster. Det är klart att de blir olagliga om vi stiftar en lag emot dem, men än så länge är de lagliga. Det blir väldigt rörigt att jämföra den trafik som vi redan har med 40-kilometerstraktorerna, som även fortsättningsvis kommer att vara lagliga, med överlast av helt andra typer. Vi i har uppfattningen att det system vi har när det gäller lantbrukstransporter fungerar bra. Därför ser vi ingen anledning att i något slags klåfingrighet ha större ambitioner bara för att traktorerna går snabbare. Det är den delen vi håller oss till. Vi kan inte blanda in hela resonemanget om last och överlast i fordonsparken totalt sett. Då har vi blandat korten lite väl mycket, tycker jag. 12 (S) replik: Jo, det är just detta vi måste göra. När vi inför fordon som kommer att kunna konkurrera med andra fordon som går fortare än måste det vara samma regler som gäller för alla fordon. Överlaster är olagligt även på traktor a, fast det är ingen avgift på det. Det är ingen överlastavgift, men det är ändå inte lagligt att köra omkring med överlaster. Jag kan inte ha någon annan syn än att vi måste få bort överlaster över huvud taget i trafiken. De innebär nämligen stora trafiksäkerhetsrisker. Det gäller också för traktorer som går fortare än . Det finns ingen övre gräns, . De kan gå hur fort som helst – nästan. De kan gå betydligt fortare än i alla fall. Sedan handlar det om uppdrag till polisen. Ja, då får vi väl sluta stifta lagar i riksdag. Då får ju polisen nya uppgifter . Vill vi att någonting ska ske? Vill vi ha en ändring av lagarna? Vill vi tillföra någonting? Ja, då är det ibland polisens uppdrag att faktiskt se till att de lagarna efterlevs, och det gäller i det här sammanhanget. Ja, det kommer att vara polisens uppgift att även se till att traktorer som går fortare än inte har överlast. 13 (KD) replik: Godkännande och marknadskontroll av fordon Vi ska försöka förenkla proceduren kring de olika traktorerna. Vi har traktorer som åker max . Det kommer nya traktorer i branschen som kommer att åka . Det är ett väldigt efterfrågat fordon för lantbrukare och andra som är i behov av det i sin vardag. De nya traktorerna kommer att åka fortare. Självklart kommer de också att ta en högre last. I EU kommer dessa traktorer inte att beskattas med en överlastavgift, men i ska vi ha särregler. Vi ska ha en överlastavgift för att lantbrukare ska kunna frakta last. Detta, herr talman, minskar lönsamheten. Konkurrensen blir inte på lika villkor. Frågan till är: Varför ska vi i fördyra och försvåra för våra lantbrukare när inte andra EU-länder har överlastavgift för just detta fordon? 14 (S) replik: Om för en sekund lyckas lyfta sig över lantbruket och tittar på hur de här traktorerna kommer att användas i vårt land tror jag att han ser att det kommer att vara betydligt fler företag än lantbruk som kommer att använda dem. Ska vi då inte heller ha en överlastavgift för dem som fraktar krossat berg, exempelvis, med en traktor av det här slaget från en byggarbetsplats eller något annat? Ska vi inte ha överlastavgifter för dem som kör andra tunga laster med den här typen av fordon? Detta är ett fullständigt orimligt ställningstagande. Dessa traktorer kommer också att användas inom jordbruket – ja. Se då till att inte överlasta dem! Då får ni inga avgifter. Det är väl inte några större problem med det. Det är precis som att man måste se till att man inte har överlast på lastbilar och precis som att man borde se till att man inte har överlast på a-traktorer. Överlaster sliter nämligen mer på våra vägar. Det är en trafiksäkerhetsfråga och ett trafiksäkerhetsproblem. Jag tror faktiskt inte att det kommer att leda någon vart att föra en diskussion där man säger: Ja, men det här är inte så farligt. Låt dem få köra! Nej, det kan vi inte göra. Vi kan inte tillåta att den här typen av traktorer har överlaster, oavsett om de används i lantbruk eller i annan verksamhet. 15 (KD) replik: Svenska särregler som försvårar och fördyrar verksamheten, oavsett om det är lantbruket eller andra branscher, bidrar inte till utveckling och en bättre lönsamhet för branschen. Europeiska lantbrukare och andra branscher kommer att ha stor nytta av denna nya traktor, den nya fordonsmodell som kommer att få åka i en hastighet av . Vår näring kommer inte att få del av detta nya fordon på samma villkor. Jag tycker att går händelserna i förväg. Låt oss pröva det här! Låt oss ha de här traktorerna och sedan återkomma, analysera och se om det finns ett behov av en överlastavgift! Jag tycker att vi bör vara mer försiktiga med ytterligare beskattning av näringslivet, som försvårar och gör det dyrare att verka i vårt land. När andra europeiska länder inte gör detta tycker jag att vi ska vara väldigt försiktiga med det. Jag tycker att vi ska avvakta, analysera och utvärdera. Jag tycker inte att vi, innan vi ens har fått traktorn på plats, ska påföra nya skatter och nya avgifter som gör det mindre verkningsfullt för dem som skulle behöva använda sig av denna nya traktor. Godkännande och marknadskontroll av fordon En näringsfientlig politik ska vi lämna åt sidan. Låt oss pröva! Ge dem chansen! Skulle det visa sig att de här traktorerna sliter på våra vägar, som du påstår, får vi ta ställning till det då. Varför särregler utöver det som Europeiska unionen föreslår? 16 (S) replik: Då kan man fråga sig: Varför särregler som missgynnar svensk åkerinäring? Det är nämligen vad man inför om man tillåter den här typen av överlaster utan sanktionsavgifter, som åkerinäringen faktiskt har. Svensk åkerinäring är väldigt noga när det gäller överlaster. Om du kommer med ett överlastat timmersläp till en fabrik får du inte betalt för din överlast. Om du har på bilen och den bara får ta 64 får du inte betalt för de fyra extra tonnen. Man ska nämligen kunna konkurrera på lika villkor. Svensk åkerinäring är väldigt noga med att säga: Överlaster sliter mer på våra vägar. Överlaster är en trafiksäkerhetsfråga och ett trafiksäkerhetsproblem. Då måste samma sak gälla för de fordon som kommer att konkurrera med åkeriföretagen. Det är inte en näringsfientlig politik – tvärtom. Det är en politik som säkrar konkurrens på lika villkor. Men Alliansen har svårt att inse att man ibland måste införa samma regler över hela fältet. Sedan gäller det a-traktorer. Ja, det kanske skulle vara motiverat att titta på överlastavgifter även där, men det finns inte med i det här förslaget. Det finns inte med i förslaget av den enkla anledningen att man har gjort en sammanvägning och tittat på: Vad är rimligt att införa? Ja, det är inte rimligt att införa detta på det vi har haft tidigare. Men överlaster är fortfarande olagliga. Överlaster får man fortfarande inte ha. Jag rekommenderar svenskt jordbruk att se till att man inte överlastar sina fordon. 17 PER KLARBERG (SD): Vi debatterar godkännande och marknadskontroll av fordon, proposition 2015/16:31. De föreslagna ändringarna handlar bland annat om en ny snabbgående traktor, traktor b, med en hastighet av högst och ett nytt mindre eldrivet fordon med större motoreffekt som kan typgodkännas och tillåtas i trafik samt vissa viktbegränsningar som införs för vissa mopeder och motorcyklar. Förslagen för traktor b känns rimliga. Traktor b kommer att omfattas av samma regelverk vad gäller överlast, kör- och vilotider och beskattning som lastbilar när de används för kommersiella godstransporter. Propositionen berör emellertid inte befintliga traktorer, som ju i vissa fall konkurrerar med lastbilar, vilket kan lugna bönder. Godkännande och marknadskontroll av fordon Överlag är propositionen bra. Den är till stor fördel för bönder, som kan genomföra snabbare transporter av sina grödor till och från spannmålsanläggningarna och sockerbruken med den nya typen av traktorer, b, som får framföras i . Det finns alltså ingenting i propositionen som är till nackdel för bönder – tvärtom. De får möjlighet att köra snabbare transporter med jordbruksmaskiner och slipper således i många fall köpa in lastbilar för dessa transporter. Ändå väljer allianspartierna att lämna in en reservation som är rena nådastöten för svensk åkerinäring som bedriver lokala transporter. När det inte är sådd eller skördetid bedriver många bönder en, vill jag kalla det, illojal konkurrens mot lokala åkerier. Det kan vara vinterväghållning och anläggningsuppdrag eller lokala transporter av jordbruksprodukter. Bönderna kör med subventionerad diesel, de får köra med överlast utan att riskera böter och de har fasta inkomster i form av skörden som gör att inkomsterna för godstransporter inte behöver generera särskilt mycket pengar. är situationen problematisk för många åkare, speciellt under lågsäsong för bönderna, då dessa konkurrerar med åkarna om lokala transporter. Skulle Alliansens förslag gå igenom, det vill säga att den nya traktor b, som kommer att få köra i , skulle få köra med överlast skulle det troligtvis innebära nådastöten för många lokala åkerier. Detta vill inte medverka till. Med dessa ord yrkar jag bifall till propositionen i dess helhet och avslag på Alliansens reservation. I detta anförande instämde (SD). 18 (M) replik: Tack för ett intressant inlägg! Det är faktiskt så att överlastavgiften gäller för samtliga. Per Klarberg påstår i sitt inlägg att överlastavgiften inte gäller för lantbrukstransporter, vilket är felaktigt. Varför vill ni införa hårdare regler för bönder när vi redan står i en konkurrenssituation som är betydligt sämre för bönder jämfört med ? I det läget vill inte ni att bönder ska ha samma möjligheter som danska och tyska bönder, utan ni är beredda att backa upp , Vänstern och Socialdemokraterna i att lägga på en överlastavgift för lantbrukets traktorer. Jag vill ställa samma fråga till Per Klarberg som jag ställde till : Kommer det att stärka bönders konkurrenskraft att vi går ett steg längre än och i de här frågorna? Ska vi inte i stället jobba för att ha lika villkor i , så att vi har samma konkurrenskraft och förutsättningar för bönder som för europeiska bönder? 19 PER KLARBERG (SD) replik: Svaret på frågan är ja. Jag ser ingenting i propositionen som skulle vara en försämring jämfört med hur det är . Jag glömde att ta upp en sak i mitt anförande. Jag bor i nere i . Där har vi bästa med klass 10-jord. Vi har den fetaste jorden i hela , och den är ypperlig för att odla sockerbetor. Godkännande och marknadskontroll av fordon Om vi talar om trafiksäkerhet och bromssträckor för traktorer är det så att en traktor som kör i med last har en ungefärlig bromssträcka . Om man skulle öka hastigheten förlängs bromssträckan . Om man dessutom tillåter överlast för traktorer som får lov att köra i skulle det innebära en ungefärlig bromssträcka för dessa ekipage, det vill säga samma bromssträcka som för en personbil som kör i . Skulle vi kunna tänka oss att tillåta personbilar som kör i i tätort? Kan vi tillåta personbilar som kör i genom byarna? Däremot vill ni tillåta traktorer med en lika lång bromssträcka som dessa personbilar har att fara i genom byar och städer med en bromssträcka . Det är ett trafikfarligt förslag som ni kommer med. I detta anförande instämde (SD). 20 (M) replik: Jag hör ju tydligt hur Per Klarberg försvarar de här sämre reglerna för lantbruk. Han lyfter upp bromssträckor, men är det så att det är precis samma bromssträckor som danska och tyska bönder kommer att ha. Det är också de som förmodligen kommer att leverera mat till med tanke på alla de särregler vi har infört för våra svenska bönder. I stället kommer vi att handla utländsk mat. Det är också en märklig argumentation med tanke på att just de här överlastavgifterna, vilket tydligt framgår, gäller för traktor b. LRF har också tydligt talat om att man inte vill ha in detta, för det drabbar just svenska lantbrukare. Har LRF helt fel i sin analys? Har de missuppfattat hela frågan? Per Klarberg anser ju att detta är helt rimligt för bönder att tåla gentemot kollegorna i . Jag trodde att vi var med överens över alla blockgränser här i riksdag om att faktiskt jobba för bättre konkurrensvillkor för bönder, så att vi kan börja producera och exportera mer svensk mat. Då är just sådana här signaler, regler och avgifter ett oerhört stort ok för bönder. Man fortsätter att lasta bönder lite hårdare och hänvisar till att det är långa bromssträckor ute på landsbygden. Men jag tror att de flesta bönder inte kör så extremt fort så att de kommer att använda de långa bromssträckor som Per Klarberg pratar om. De flesta lantbrukare kör dessa transporter från sin åker och in på sin gård eller mellan sina åkrar på allmänna vägar. Jag har inte samma problem när det gäller om bönder kommer att klara av detta. Kommer detta att stärka konkurrenskraft? Har LRF helt fel? 21 PER KLARBERG (SD) replik: Jag anser att ledamoten har helt fel. Han får det att låta som om svenska bönder i princip bara bedriver transporter mellan åker A och åker B. Godkännande och marknadskontroll av fordon Jag som bor nere i ser, framför allt nu , de tunga transporterna med betor som dönar igenom samhällena och är en ren livsfara för dem som bor i byarna och för barn som vistas kring vägarna. Dessutom har traktorföraren sämre sikt än vad en lastbilschaufför har. Ska man då ha traktorekipage farande genom byarna i med en bromssträcka ? hänvisar till och . Men är det en ursäkt? Om man har idiotregler där, ska man då införa samma regler i ? Jag ser inte problemen som tar upp. Det finns ingenting i denna proposition som gör det sämre för svenska bönder jämfört med . Tvärtom inför man en ny traktortyp som får gå i . Detta är jättebra. Varför kan man inte nöja sig med det och säga tack, vi är glada för att vi får köra i ? Varför måste man dessutom slänga på en överlast? Jag håller med till fullo när han säger att överlast är ett otyg, oavsett fordon. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 4 Ändring i lagen om vägtrafikregister betänkande 2015/16:TU3 Ändring i lagen om vägtrafikregister (prop. 2014/15:143) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 5 Senarelagt införande av redovisningscentraler betänkande 2015/16:TU4 Senarelagt införande av redovisningscentraler (prop. 2015/16:16) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 6 Ändringar i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU4 Ändringar i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel (prop. 2015/16:32) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 betänkande 2015/16:UbU4 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 (prop. 2014/15:137) 22 (V): I betänkandet om obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 föreslås införande av just obligatoriska bedömningsstöd, i syfte att förbättra förutsättningarna för skolorna att tidigt upptäcka vilka elever som riskerar att inte nå vissa av kunskapskraven och därmed kan vara i behov av särskilt stöd. Den svenska skolan måste helt klart bli bättre än på att sätta in särskilt stöd . Denna fråga har fått stor uppmärksamhet , och välkomnar att regeringen och utskottet på olika sätt vill förbättra förutsättningarna för det. Exempelvis är vi överens med regeringen om de pågående satsningarna på fler anställda i lågstadiet och förskoleklasserna, utökad specialpedagogisk kompetens och fler utbildningsplatser på specialpedagog- och speciallärarutbildningarna. I likhet med anser vi dock att utgångspunkten måste vara att lärarna väljer ett bedömningsstöd eller använder sin egen kunskap och sina egna verktyg på ett sätt som passar den situation, grupp eller elev som är aktuell för tillfället. När de nya bedömningsstöden har tagits fram finns det en risk att många lärare upplever detta som ännu en börda som läggs på dem uppifrån och att politiken återigen visar misstroende mot och inte litar på lärarkårens kompetens och förmåga. är kritiska mot förslaget. Man anser att det är att börja i fel ände, som man bokstavligen har uttryckt det. Även är i sitt remissvar oroligt för hur ett obligatorium kommer att tas emot, mot bakgrund av de senaste årens diskussioner om lärarnas arbetsbörda och uppföljningssystemets omfattning. Vi menar att fortsatta satsningar på lärarnas kompetens och förutsättningar att använda sina kunskaper i praktiken är det bästa sättet för skolan att tidigt fånga upp och ge stöd till de elever som är i behov av särskilt stöd och som har halkat efter i skolan. Även utvecklande av bedömningsstöd och bedömningsunderlag är ett viktigt arbete som bör fortsätta. Dock kan vi inte ställa oss bakom förslaget att obligatoriska bedömningsstöd ska tas fram, och därmed yrkar vi avslag på förslaget i betänkandet och bifall till reservation. 23 (S): Låt mig börja med att säga att vi har en bra skola. Vi har en bra skola med många engagerade vuxna som i sina olika yrkesroller bidrar till lärande och kunskaper. Vi har dock även utmaningar. Den senaste PISA-undersökningen, , visar att resultaten i den svenska skolan fortsätter att sjunka i bland annat matematik och läsförståelse. någonsin ligger nu under OECD-genomsnittet på dessa områden. Dessutom är det allt fler som inte når behörighet till gymnasiets nationella program. Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Propositionen innehåller ett förslag till ändring i skollagen. Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmännen att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Precis som beskrivs i propositionen är syftet att förbättra förutsättningarna för att tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå de delar av kunskapskraven i svenska och svenska som andraspråk som avser läs- och skrivutveckling eller kunskapskravet i matematik samt elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt, så att relevanta stödinsatser sätts in när så behövs. Skollagen säger att det ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att barn och elever ska ges den ledning och den stimulans de behöver för att lära sig och utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. För att lyckas med detta ska kommunerna fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns en kedja av verktyg för att följa upp och utvärdera det lärande och kunskapsinhämtande som sker i skolan. Om man befarar att någon elev inte kommer att uppnå de kunskapskrav som ställs ska eleven ges stöd, och om det inte hjälper ska åtgärdsprogram upprättas. Det är viktigt att stöd ges på det sätt och i den omfattning som krävs för att eleven ska ha möjlighet att nå de lägsta kunskapskrav som ställs. Trots denna kedja av verktyg finns det skillnader mellan skolor och mellan elever i möjligheten att nå de uppställda kunskapsmålen. Därför är nationella bedömningsstöd redan i årskurs 1 så viktiga. De ger nämligen ökade förutsättningar för att stödåtgärder sätts in , så att eleverna inte riskerar att inte nå kunskapsmålen i senare årskurser. Stöden kan också bidra till att identifiera de elever som behöver extra utmaningar för att nå så långt som möjligt. Slutligen är de viktiga därför att bedömningarna görs utifrån ett nationellt och enhetligt bedömningsunderlag, något som bidrar till en likvärdighet i lärarnas bedömningar och även i det kollegiala arbetet mellan lärare. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att det är vår skyldighet att sätta in alla de åtgärder som behövs för att ge alla barn och unga möjlighet att lyckas i skolan och ta sig vidare i livet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 24 (V) replik: Jag vill inte förlänga debatten alldeles för mycket, men jag vill ställa en fråga till . På vilket sätt anser man att man litar på lärarkåren, lärarnas kompetens och den utbildning de ändå har gått igenom när man inför obligatoriska bedömningsstöd på det här sättet? Som vi ser det är problemet inte att lärarna inte har de verktyg som behövs för att kunna fånga upp elever . Problemet är inte heller att lärarna inte har den kompetensen. Problemet är i stället att lärarna och skolans personal över huvud taget tvingas vara mer och mer administrativa och ekonomiska tjänstemän snarare än pedagogiska ledare och lärare. I stället för att få förtroendet att arbeta med den kunskap de besitter får de alltså arbeta med uppgifter som inte har med deras uppdrag att göra. På vilket sätt skulle detta underlättas av det obligatoriska bedömningsstödet? Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 Vi vet att det har varit stora diskussioner om den administrativa bördan för lärarna. Vi har också haft mycket diskussioner kring att vi just måste lita på lärarkårens kompetens. Jag kan inte se att man gör det genom att införa obligatoriska bedömningsstöd, och jag vill att redogör för hur regeringen och Socialdemokraterna tänker i frågan. 25 (S) replik: Herr talman och ! Detta förslag innebär inget misstroende mot personalen och lärarna i skolan. Det är i stället ett försök att rätta till det vi ser inte fungerar, nämligen att det skiljer så mycket mellan skolor och mellan elever. Om man har bättre förutsättningar att göra likvärdiga bedömningar ökar också chansen att göra en bättre kvalitetsuppföljning. Det är det stora skälet till att vi nu tycker att det är viktigt att sätta in de nationella bedömningsstöden.