prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:443 Interpellation 2014/15:443 Sänkt ROT-avdrag av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:444 Interpellation 2014/15:444 Västra länkens betydelse för utveckling av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:450 Interpellation 2014/15:450 Regeringens brutna vallöfte om ROT-avdraget av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:451 Interpellation 2014/15:451 Arbetsgivaravgifterna för unga av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:463 Interpellation 2014/15:463 Slopat gåvoavdrag av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:501 Interpellation 2014/15:501 Hälsoeffekter av slopandet av den bortre tidsgränsen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM27 Meddelande om vattendirektivet och översvämningsdirektivet KOM(2015) 120 till miljö- och jordbruksutskottet § 5 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2015:5 Digitalradio – varför och för vem? § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:96 till näringsutskottet 2014/15:108 till justitieutskottet 2014/15:110 till näringsutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:FiU30 En parlamentarisk utredning om överskottsmålet och dess roll i det finanspolitiska ramverket 2014/15:AU7 Arbetslöshetsförsäkringen § 8 Kultur för alla betänkande 2014/15:KrU7 1 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 5, gällande hus i , och reservation 7, gällande filmfrågor. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag, särskilt tillkännagivandet om kultur för äldre, vilket är viktigt. Det nordiska utbytet och samarbetet är ständigt aktuellt. Inte minst då fördjupningen av det nordiska försvarssamarbetet blivit förstasidesstoff och en viktig utrikespolitisk fråga i vårt närområde blir det här påtagligt. Det finns all anledning att bevara, stärka och utveckla det nordiska samarbetet. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet är vid det här laget inarbetat . Välfärd, folkhälsa och gemensamma strävanden för fred och säkerhet men också kultursamverkan och demokratiska fri- och rättigheter är några områden där vi har gemensamma intressen. Vi anser att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet, där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras och en nordisk kulturkanon införas som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar. Ett tätare samarbete när det gäller friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål kan ske, bland mycket annat. Ett centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i skulle sannolikt bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Flera nordiska länder och självstyrande områden såsom , , och har liknande centrum som finansieras helt eller delvis av . Det finns alltså alla möjligheter för regeringen att utreda hur man skulle kunna implementera detta även här. Märkligt är att övriga partier ägnar huvuddelen av utskottets ställningstagande till att påpeka betydelsen av det nordiska samarbetet för att sedan fastslå att inte ens en utredning om ett hus i är nödvändig. Det svenska filmavtalet har sin bakgrund . Avtalet har omförhandlats , och för statens räkning har det varit regeringen som haft till uppgift att delta i förhandlingarna och underteckna avtalet. har formellt godkänt avtalet för att medge den finansiering som sker genom statliga bidrag. menar dock att det inte är en helt tillfredsställande modell att enbart får besluta om ett redan färdigförhandlat avtal. Som folkets främsta företrädare borde ha viss möjlighet att påverka ett avtal som ligger till grund för fördelningen av skattemedel. Det borde gå att stärka den parlamentariska översynen och delaktigheten i denna process. I likhet med utskottet i stort noterar vi att nu ser över inriktningen för den framtida filmpolitiken, och vi väntar med intresse på den departementspromemoria som ska komma. Vidare anser vi det olyckligt att filmavtalet har låsts fast vid att utvärdera jämställdhet genom att se till i hur hög grad fördelning av stöd går till män respektive kvinnor och att det förutsätter bristande jämställdhet i de fall denna fördelning inte är helt jämn. Vi befarar också att det kan finnas en risk för att det övergripande målet om en jämn könsfördelning leder till att andra, kvalitativa bedömningsgrunder åsidosätts. Vi har sett ett stort och allmänt intresse för historia och kulturarv. Filmer och tv-serier som skildrar historiska händelser, samhällsliv under äldre tidsepoker liksom seder och bruk vinner inte sällan goda tittarsiffror och stort populärkulturellt intresse. Vi ser det inte minst inom film- och tv-serievärlden, och då särskilt inom public service. Det är fantastiskt. Historia är kul, spännande och lärorikt som det gör stor samhällsnytta. Genom att förstå sin historia lär man också känna sin samtid och kan förstå orsak och verkan i vår egen samhällsutveckling. Kulturarvspedagogik, inte minst visuell och digital sådan, förenar med andra ord nytta och nöje. Producenter av historisk film och kulturarvsfilm verkar dock ofta under särskilda och ibland fördyrande villkor, och genren har tenderat att hamna mellan stolarna i fråga om bidragsgivning. anser därför att det vore önskvärt med ett särskilt stöd till historisk film och kulturarvsfilm som lyfter upp och levandegör vår kulturhistoria. Kunskap om historia och kulturarv är vidgad livserfarenhet och kollektivt minne som är värt att komma ihåg. Det är vår övertygelse att stärkta möjligheter till produktion av historisk film skulle bidra till kunskap, lärande, integration och ökade möjligheter att förstå utveckling. Den satsning som görs på digitalisering av det svenska filmarvet, genom , är fantastisk och glädjande, men jag kan inte dela utskottets mening att det måste stå i motsats till en satsning på ny historisk film och kulturarvsfilm. Avslutningsvis, herr talman, vill jag uttrycka mitt gillande av att utskottet kunnat enas om ett tillkännagivande om betydelsen av satsningen Kultur för äldre, vilken spelar stor roll men har ännu större potential för att främja en stimulerande och hälsosam ålderdom. ville i höstens budget stärka vad vi kallar skapande äldreomsorg, bland annat genom Kultur för äldre, och vi ser med intresse framemot hur regeringen väljer att följa upp och gå vidare med detta tillkännagivande. 2 PER LODENIUS (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 1, och det är för att vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har nämligen sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. För mig och är det därför viktigt och väsentligt att kulturen är just tillgänglig. Tillgänglighet till kultur skulle jag vilja definiera som att den bärs upp av tre ben. Det ska inte spela någon roll om man har någon funktionsnedsättning. Det ska inte spela någon roll vilken social eller ekonomisk situation man lever i. Det ska heller inte spela någon roll var i landet man bor. Kulturen ska finnas till för alla. Kulturen ska vara möjlig för alla. Kulturen har en stor roll i vårt samhälle. Den har en roll som mötesplats där vi gemensamt förstår oss själva och samhället vi lever i. Där kan vi utvecklas i spännande möten med varandra. Där kan vi få nya perspektiv och känna sammanhang i tillvaron, och där kan vår kreativitet och förståelse för andra utvecklas. Att ge den möjligheten är en självklar del av det offentliga uppdraget. Jag vill påstå att kulturen är en omistlig del av mänskligt liv och därför en viktig uppgift för samhället. Här är kultursamverkansmodellen en viktig motor till att utveckla kulturen i just hela landet. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet ett uppsving. Men för att det ska fungera är det viktigt att regionen för en öppen, lyssnande och tillåtande dialog med kommunerna, det fria kulturlivets organisationer, studieförbunden och folkhögskolorna, de ideella kulturorganisationerna, det civila samhället, de professionella kulturutövarna och alla övriga aktörer inom regionens kulturliv. Det är viktigt för ett rikt och nära kulturutbud men även för en attraktiv region i stort. Kultur har ju också en viktig utvecklingspotential, inte minst när det gäller den regionala tillväxten. EU har till exempel identifierat att kulturella och kreativa näringar svarar för av EU:s totala sysselsättning. Det är en sektor med hög tillväxt. Försiktiga beräkningar visar att närmare 200 000 personer arbetar inom sektorn här i . Det finns en mängd kombinationer mellan dessa näringar och andra näringar där de kulturella näringarna och kulturarbetarna stärker och utvecklar andra näringar. Det finns, kort sagt, en potential i hela landet, och det finns en stor kompetens inom kulturområdet över hela landet. ligger mycket av nationell expertis i storstäder, främst i vår huvudstad. Det gör att vi missar massor av talang och kreativitet ute i landet som borde komma fler till del. Det är inte särskilt hållbart. För att fler ska kunna ta del av, delta i och utveckla kulturen bör vi hitta en ny modell som gör att vi lyfter fram spetskompetensen där den finns i landet. Som jag ser det borde det ske i samverkan mellan regionerna och staten genom en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Varför då inte en modell som bygger vidare på de tankar som gjort samverkansmodellen så framgångsrik? Jag pratar alltså om en kultursamverkansmodell på den nationella nivån. Förutom regionerna och kommunerna, med deras politiker och tjänstemän, skulle den professionella kulturen liksom den ideella kulturverksamheten i hela landet där få möjlighet att delta i och påverka den nationella kulturpolitiken. Då skulle vi kanske kunna se rockarkivet i som den nationella angelägenhet det faktiskt är, som ett arkiv och en källa till kunskap om rika populärmusik. Att arkivet nu ligger i och inte i måste väl inte innebära att det är en regional angelägenhet? Allt av riksintresse måste väl inte ligga i ? Varför kan, exempelvis, inte bli en nationell sommarscen för ? räknas som en av mest exklusiva utomhusarenor för opera. Det gamla nedlagda kalkbrottet strax utanför i har med sin unika akustik och dramatiska och spännande miljö en stark image som en av världens vackraste utomhusarenor. Jag kan tycka att det är en perfekt miljö för under en sommarmånad. Jag är övertygad om att det är något som både och operakonsten skulle vinna på. Fler exempel finns runt om i vårt land. Men det är inte i första hand jag eller vi här i i som ska ta fram förslagen. Det är, som sagt, över hela landet som professionen och kunskapen finns, och det är där den ska lyftas fram. Men för att det ska fungera behöver vi fortsätta att decentralisera svensk kulturpolitik. Kultursamverkansmodellen är en bra början. måste vi fortsätta att utveckla den och se till att hela landet deltar. Regionerna, kommunerna och de lokala kulturaktörerna, både de professionella och de som är ideellt verksamma, är viktiga för kulturens utveckling och framtid – ja, för hela samhällets utveckling. Därför behöver också kultursamverkansmodellen stärkas. Med det, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall till reservation 1. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 3 (V): Rubriken för betänkandet och debatten är: Kultur för alla. Om kultur ska vara för alla ser man till att den är tillgänglig. Tycker man att någonting är viktigt för alla ser man till att det är tillgängligt för alla. Gör man inte det visar man i handling att man inte tycker att det är särskilt viktigt utan att det är okej att vissa inte har tillgång till det som andra ser som självklart. Vi mår bra av att få skapa. Därför är det viktigt att det finns mötesplatser, att det finns amatörkultur och att det finns en kulturskola som inte tar ut höga avgifter av de barn som vill gå där. Det handlar om att så många som möjligt ska få så stora chanser som möjligt att utöva kultur själva. Detta var en viktig anledning till att vi i höstens budget avsatte pengar för att sänka avgifterna till . Det är någonting som får vänta, som vi alla vet, på grund av det kaos som rådde . Den andra aspekten är tillgången till den professionellt utövade kulturen. Det handlar om att riva ned hinder och trösklar som finns för människor som vill ta del av professionellt utövad kultur. Hindren och trösklarna kan vara av geografisk natur: Vi har ett mycket större kulturutbud i våra storstäder än på landsbygden. De kan också vara av ekonomisk natur: kostar det för mycket att ta del av den professionellt utövade kulturen. Tillgång till kultur ska finnas oavsett var i landet man bor. En ort med ett rikt och varierat kulturliv genererar engagemang och välmående för medborgare. Den regionala spridningen är ett nationellt ansvar, och staten måste garantera finansieringen. Det är viktigt inte minst för landsbygdskommunernas framtida utveckling. beslutade en enig riksdag att otillgängligheten skulle byggas bort i hela samhället . Vi har misslyckats med den ambitionen. Det är ett misslyckande som tyvärr fortfarande drabbar många människor – ja, oss alla egentligen. Alla tjänar nämligen på att tillgängligheten omfattar så många som möjligt. Ingen ska stängas ute. Det är egentligen en syn på välfärd som jag tycker att vi borde anamma för hela kulturområdet. Alla ska få stöd och hjälp när de behöver det. Den som inte behöver kvalificerad vård just nu ska ändå vara med och betala för att den som behöver sådan ska få det. Det gör jag i vetskap om att vården finns där den dag jag själv behöver den. Det är precis likadant med tillgängligheten på kulturområdet. anser att kulturens roll i samhället och för samhällsutvecklingen är av en så grundläggande betydelse att det är dags att lagfästa samhällets ansvar för kulturen. I finns redan en sådan lag . Det har visat sig vara ett bra sätt att stärka kulturens ställning. bör följa efter. Där vill jag yrka bifall till reservation 3. Kvinnor har mindre makt och inflytande än män. De har mindre tillgångar och tjänar mindre. Detta gäller på alla samhällslivets områden, även i kulturlivet. Det är viktigt att synliggöra könsmaktsordningen också i kulturlivet för att vi ska kunna befria oss från den. Ett samhälle där intresset för kulturen och makten över kulturen blir jämnt fördelade mellan könen skulle vara ett bättre samhälle än dagens. Slutligen vill jag säga några ord om filmpolitiken. På förekommen anledning är det av vikt att poängtera att det inte är så i att politiker bestämmer vad som ska produceras. Vi kallar den principen för armlängds avstånd. Det innebär att vi sätter ramarna och talar om de övergripande målen men att det är andra som har till uppgift att vara experter på området och tillsammans med kulturaktiva på respektive område bestämma vilka som ska få stöd och vilka som ska få bidrag. Svensk film har länge varit i behov av bättre och mer långsiktiga villkor för att kunna hävda sin särart i den internationella konkurrensen. Vi värnar en mångfald inom filmen. Filmen har en viktig funktion i att spegla det svenska samhällets utveckling. Svensk film är underfinansierad. Vi ser ett framtida utvidgat filmavtal som det alternativ som skulle kunna skapa bättre ekonomiska villkor och därmed bättre konstnärliga villkor för filmen. Förutsättningarna för produktion av svensk kvalitetsfilm för barn och unga behöver vidare stärkas. Detsamma gäller uppdraget att verka för ökad jämställdhet och mångfald bland filmskapare och stödet för internationell marknadsföring av svensk film. Vi anser också att inför utgången av filmavtalet bör ett statligt filmstöds utformning utredas. 4 (S): Jag vill inleda med att yrka bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet KrU7 och därmed avslag på samtliga reservationer. Vi socialdemokrater har alltid sett kulturen som en viktig hörnsten i det demokratiska samhället. Kulturen ger människan verktyg för att kommunicera tankar och idéer – förutsättningar som livnär demokratin. Kulturen bejakar och alstrar kreativitet, kreativitet ger oss innovativa lösningar som skapar nya möjligheter, och nya möjligheter skapar framtidens jobb. När den nya regeringen presenterade sitt budgetförslag blev det därför tydligt att kulturen återigen var ett prioriterat politiskt område. fanns avsatta för omfattande satsningar som bland annat fri entré till statliga museer, sänkta avgifter till musik- och kulturskola och mer kultur i miljonprogramsområden. Som bekant röstades tyvärr samarbetsregeringens budget ned, och i stället fick kulturen mindre. Stora satsningar som syftade till att göra kulturlivet mer levande och tillgängligt för alla uteblev därmed. Därför är det nu glädjande att regeringen redan i vårbudgeten, som finansminister kommer att presentera här i kammaren , har valt att göra ett flertal viktiga satsningar och återigen prioritera kulturen. Bland dem som drabbades hårdast av att Alliansens budgetförslag vann här i var kulturverksamheten i hela landet, som förlorade . Det var pengar som var avgörande för att regionerna fortsatt skulle kunna satsa på mångsidig kulturverksamhet för alla, unga som gamla. Regeringen kommer i vårbudgeten att öka anslaget till Kultursamverkansmodellen med så att de regionala och lokala kulturverksamheterna kan fortsätta med sitt viktiga arbete: att göra kulturen mer tillgänglig. För att kulturen ska bli en naturlig del av en människas liv är det också viktigt med kultur redan från tidig ålder. Att se och uppleva kultur gör det mer naturligt att också vilja utöva kultur. Därför vill regeringen också satsa på kulturverksamheten inom förskolan, och förskolan blir nu en del av Skapande skola. För detta har regeringen avsatt . Detta är ett steg i att göra kulturen mer tillgänglig för barn och unga. Ytterligare kommer att satsas på en nationell biblioteksstrategi som syftar till att lyfta kvaliteten på bibliotekens verksamhet. I detta arbete ligger också att öka utlåning av e-böcker. Det räcker inte att säga att kulturen ska vara tillgänglig för alla i hela landet och sedan dra ned på just de satsningar som gör detta möjligt. Det krävs en tydlig politisk ambition för att förverkliga orden. Därför är jag glad över att vi nu har en regering som både vet innebörden av orden och verkar för dem. 5 (M): startar museernas vårmöte, som hålls i . Samtliga museer i – statliga, kommunala och regionala – samlas för att utbyta erfarenheter och också dela ut ett pris till årets museum. Jag ska inte avslöja årets museum 2015 här, men det är ett fantastiskt fint museum som verkligen ligger i frontlinjen när det gäller kultur för alla. Det är ett museum som inte ligger så långt från allfarvägarna, inte centralt i . Det är ett museum som har jobbat väldigt strukturerat med integration och är en minnenas fyrbåk för sitt område inom museivärlden. Det är också en fantastisk attraktion i bygden och för folket som bor där, och det drar väldigt många turister. Jag ser därför med spänning fram emot när detta avslöjas. Detta passar väldigt bra i den här diskussionen om kultur för alla, där museerna har en verkligt central placering. Alla talare har sagt att hela landet ska leva. Det är väldigt viktigt. uttalade att det är dyrare att leva på landet än i staden. Trots detta går man med på en höjning av kilometerskatten. Bensinskatten höjs också. Vilka är det som drabbas av detta? Jo, det är människorna på landet, som har svårare att ta sig till bio, konserter och andra kulturbesök. Tala om läpparnas bekännelse! Det är inte okej. Vidare minskar man ROT-avdragen, som har gett många arbetstillfällen för folk på landet. Där behöver man ju också renovera. Finansminister sa i något uttalande att dessa hantverkare väl kan flytta till stan. Vad är det för sätt att se på människor som bor på landet, och vad är det för sätt att meddela att hela landet ska leva? Vi har också de höjda arbetsgivaravgifterna för unga som sparkar undan benen för unga på landet som även får sämre tillgång till kultur. Det är ett dråpslag för människors möjligheter att leva på landet. Som sa lämnas den nya budgeten. Eftersom hon ägnade en stor del av sitt anförande åt detta kan jag inte låta bli att kommentera det. De satsningar man gör är ett fullföljande av alliansregeringens satsningar. Deras egna satsningar lämnar de helt åt sidan. 15 miljoner till Kultursamverkansmodellen är inte ens . Om man ville höja anslagen till Kultursamverkansmodellen skulle man ju lägga mycket mer. När det gäller Skapande skola, alliansregeringens flaggskepp som har blivit så bra, hade vi hellre prioriterat gymnasieskolan framför förskolan. Men det som regeringen nu kommer fram med är bra. När det gäller biblioteksstrategin var det alliansregeringen som såg till att faktiskt fick detta uppdrag. Det är jättebra att man fullföljer dessa satsningar, men de egna förslagen, till exempel fri entré, är återställare till ett gammalt sätt att se på verksamheter. Inte en spänn! Inte heller kulturskolorna får den ökning som man med stolt plym gick upp och talade för före valet och innan man förlorade i kammaren. Därför ska det bli intressant att följa den här debatten. Jag tycker att det behövs lite moderering av stoltheten, men jag är glad för de satsningar vi har gjort. Om jag då går in på det vi har i betänkandet, vars förslag jag för övrigt yrkar bifall till, är jag väldigt glad att vi har fått ett tillkännagivande att Socialdemokraterna, har insett hur viktig alliansregeringens satsning på kultur för äldre var och är. gäller det att detta inte bara blir en läpparnas bekännelse utan att man faktiskt fullföljer och fördjupar satsningen på kultur för äldre. Detta ska vi följa upp väldigt väl. Något annat som jag också vill ta upp innan min talartid är slut, herr talman, är filmavtalet. Det nämndes i ett tidigare anförande att man håller på att utarbeta ett förslag till filmavtal. Vi har inte sett någonting av detta. Svensk film är viktig, och jag vill ställa en fråga till framför allt : När kommer det en diskussion, och när kommer den utredning vad gäller filmpolitiken som vi väntar på? Den skulle komma . Inte heller på filmområdet har någon politik. Detsamma gäller Socialdemokraterna, så regeringen har ingen politik på det här området. Desto viktigare då att vi tillsammans ser till att vi får ett nytt avtal för svensk film som är starkare än det vi har haft . 6 (V) replik: Jag begärde egentligen bara replik för att jag tyckte att det var ett ganska skamlöst anförande av . Hon företräder och allianspartierna, som föreslog en budget som drog ned på kulturområdet med . Att då stå här och göra sken av att man har gjort några satsningar, att man är bättre på att göra satsningar på kulturområdet, och oja sig över att det inte blir sänkta avgifter för eller fri entré till museerna! Det var ju ni som stoppade det . Kommer du inte ihåg det, ?