prot · H20967 · 2015-03-05 00:00:00 — Nej, nej, sa läkaren som drev den här framgångsrika verksamheten. Överklassen på känner alltid en överläkare på sjukhuset och får komma dit och få vård för sina barn och anhöriga. Den som kommer hit till mig är den ensamstående mamman från som har väntat i telefonkö till hälsocentralen i tre och sedan fått höra att det inte finns några tider kvar. Det är hon som kommer hit och betalar för att någon ska titta i örat på hennes barn. Det största hotet, den största orsaken till att vi i har haft ojämlikheter när det gäller sjukvårdsproduktion, är bristande tillgänglighet. Det är de svenska vårdköerna. Ett av de främsta resultaten av Vårdval är att tillgängligheten i primärvården nu äntligen förbättras och att ojämlikheten därmed minskar. 30 (V) replik: Det var ett brandtal för jämlik hälsa. Men om vi tittar närmare på de 190 privata vårdcentralerna som har etablerats – talar ju om vårdtillgänglighet – ser vi att fler än hälften, av vårdcentralerna, har etablerats efter införandet av vårdvalssystemet i områden med mycket hög tillgänglighet. har etablerats i områden med mycket hög tillgänglighet, säger jag, och i områden med hög tillgänglighet. Hur tycker du att det låter, ? Låter det som att de etableras i områden där tillgängligheten är låg? Jag skulle säga precis tvärtom. Det är som har etablerats i områden där tillgängligheten är låg. Det låter ju som en ganska misslyckad reform. Tycker du inte det, ? Hade det inte varit himla bra om ni hade hängt på en utvärdering så att ni hade sett det här och gjort någonting åt det? står ni här och säger: Det här är fantastiskt! Det är så super. Alla blir friskare. Alla blir nöjdare. Till och med siffrorna för nöjdhet har sjunkit dramatiskt . Jag tycker att det är ett problem. Jag tycker att det är ett problem att vi låter våra skattepengar gå till etablerade områden. De här är ju en etableringsreform, inte en vårdvalsreform. Vi är för att man ska kunna välja. Jag skulle vilja se Röda Korset och alla små företag. Det är inte dem vi ser. Vi behöver styra resurser dit där de behövs mest enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det är inte de orter där tillgängligheten redan är hög. Det kan inte vara så. Jag tycker att ni som politiker borde sätta er och titta på vad ni ska göra. Du talar om att utveckla vården. Hur tycker du att det här har utvecklats när du hör de här siffrorna? Tycker du verkligen att vi har fått ett mer jämlikt vårdval? Det här handlar bara om att företagen ska kunna etablera sig precis där de kan tjäna mest. Jag skulle själv göra så om jag var läkare. Så funkar det. 31 (C) replik: Det är intressanta frågor som lyfter fram. Hon påstår att det skulle finnas brist på utvärderingar av vårdvalsreformen. Ingenting kan vara mer felaktigt. Bara på nationell nivå har vi utvärderingar från Vårdanalys, , , och , som alla har tittat på det. Intressant är också att flera landsting har kopplat ganska omfattande forskningsresurser till att följa vad det är för förändringar som sker när vi reformerar primärvården på det här sättet. Ett av de mest intressanta exemplen tycker jag är den forskning som bedrivs på , där man har tittat på vad som händer inte minst i förhållande till grupper med kronisk sjukdom och grupper med svag socioekonomisk ställning. Båda analyserna är tydliga: Konsumtionen av primärvård har ökat generellt i alla grupper, även i de här två grupperna. spårar fel i sin analys när hon utgår från att det är geografiska områden som behöver primärvård. Det felet gjorde också . Det är inte geografiska områden som är betjänta av primärvård; det är människor av kött och blod som behöver primärvård. I det läget är det såklart fantastiskt att man i norra har fått en väl fungerande primärvård i , för där är det att åka till nästa. Men här i blir resultatet att man listar sig på den primärvårdsenhet som ligger i närheten av det ställe där man arbetar eller på ett ställe man har lätt att nå. Det är inte alltid så att den vårdcentral som ligger på det ställe där man är skriven och där man sover är det bästa stället att vara på. Om man i stället identifierar individerna ser man att den här reformen, även i , inte har inneburit ökade klyftor utan har inneburit ökad tillgänglighet. 32 (FP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Vi måste vara tydliga. Det här är en tydlig signal till regeringen att den ska respektera beslut om vårdvalet. Vårdvalet ska vara kvar men naturligtvis också utvecklas utifrån resultatet av de olika uppföljningar som vi ser. Vi måste vara tydliga. Vi ser , som flera har sagt, att utvecklingen stoppas upp. Jag vet att flera vårdcentraler skulle ha kommit igång i lite tuffare områden, men man får inte lån i bank eftersom bankerna inte vågar satsa på personer som vill starta egen verksamhet. Vårdvalet har ju varit framgångsrikt, inte minst för alla de vårdcentraler som har etablerats av läkare och sjuksköterskor. Det är ägarledda vårdcentraler där man nu inte har behov av stafetter. Stafettläkare är ju ett stort problem i hälso- och sjukvården. Framför allt årsrika patienter och patienter med kroniska sjukdomar har behov av att träffa samma läkare och samma sjuksköterska . Det är bra för patienterna, men det är faktiskt också kostnadseffektivt. Om man har etablerat en kontakt, känner varandra och vet precis vilka behov patienten har kan mycket avklaras på telefon eller med den moderna teknik som börjar växa fram i hälso- och sjukvården. Det här var en vändpunkt: Äntligen såg vi att primärvården blev populär att söka sig till. Låt oss titta i backspegeln. skulle vi i avveckla primärvården. Allt skulle ligga på de stora sjukhusen. Sedan började man väl besinna sig lite. Nästa steg som inte var befrämjande för primärvården togs 1963, då provinsialläkare och stadsläkare gick över till landstingen utan att man hade funderat tillräckligt över vilken roll som man lade på landstingen. Sedan kom sjukronorsreformen 1970. Den innebar att patienter inte längre kunde beställa tid hos sin doktor. Man var hänvisad till sin vårdcentral, men där var det lite hipp som happ vilken doktor man kunde få besöka. sa och även vi i : Primärvården ska vara basen för hälso- och sjukvården. Vi har förbyggt oss på sjukhus, sa vi. Vi hade då högst antal sjukhusplatser i . Men skulle primärvården vara basen, och vi skulle alltså minska antalet sjukhusplatser. Det har vi gjort så till den grad att vi nu ligger lägst i . Men har vi inte utvecklat primärvården. Det är här som ljuset i tunneln kom med vårdvalet. Detta ska vi utveckla. Den lagstiftning som vi har har varit viktig för att stimulera för att få en jämlik utveckling av primärvården över landet, låt vara att det är brister på sina håll. Det var brister som höll på att åtgärdas före hotet om att ta bort vårdvalet som en rättighet i hälso- och sjukvårdssystemet. Vi ser att läkare och sjuksköterskor har sökt sig till primärvården på ett sätt som vi inte har sett . Att detta nu ska stoppas upp är olyckligt för patienterna, inte minst för människor med kroniska sjukdomar, människor med flera sjukdomar , årsrika människor och människor med funktionshinder. Till regeringen: Stoppa inte den positiva utveckling av primärvården som vi har sett ! Det vi i stället ska satsa på är en utveckling av den. Det handlar om att underlätta så att de ägarledda vårdcentralerna kan komma igång. De har till exempel inte har behov av stafettläkare. Och det handlar om att underlätta för vårdcentraler med olika profiler. Vi är ju ett mångkulturellt samhälle och kan behöva vårdcentraler med lite olika profiler. Detta är till för patienterna. Av och till lyfts patienternas behov fram i debatten. Det jag ser är patienternas möjligheter att välja, att få tillgång, att få träffa samma sjuksköterska och läkare gång efter annan. Det är det som vårdvalet har medfört. 33 FINN (M): Det har varit en mycket intressant debatt att lyssna till. Jag begärde ordet för att göra en komplettering, av den anledningen att jag är den enda i socialutskottet som var med och lämnade över Parlamentariska socialförsäkringsutredningens slutbetänkande till statsrådet . Den berör faktiskt även delar av detta betänkande, SoU3. Låt mig ändå reflektera lite över den historieskrivning som gjorde. Det är ju intressant att reflektera över vad som har hänt i svensk politik under det senaste halvseklet. För min del har det varit att vi tydligt har kommit från mer renodlad socialism på de flesta politikområden över till mer reformerad socialism, om man nu tillhör Socialdemokraterna eller de reformerade miljöpartisterna, men framför allt har Alliansen kunnat formas och bilda ett motstånd mot att renodlad socialism tränger sig in i svensk politik och lagstiftning, så som det tyvärr var för kanske ett drygt halvsekel sedan. Dock har jag ofta sagt att sjukvården i detta sammanhang liksom har varit socialisternas sista bastion. Man har hävdat att sjukvården på något sätt är undantagen möjligheter till valfrihet och mångfald och entreprenörer utanför de offentligdrivna verksamheterna. Det är för mig helt obegripligt, i samband med att man nu diskuterar lagen om valfrihet, att man ska införa veto för bland annat sjukvårdshuvudmännen som gäller att inte ta sig an alla de entreprenörer som kanske vill etablera sig i en viss region. Varför fokuserar man på dem som vill bedriva sådan välfärdsverksamhet inom hälso- och sjukvården, omsorgen och skolan? föreslår man inte att kommunerna eller de som har huvudmannaskapet för att med offentliga medel bygga en skola, en vårdcentral, ett äldreboende eller för den delen infrastruktur över hela landet ges veto när det gäller att låta entreprenörer bygga. Det finns ingen logik i att just sjukvården ska vara den sista socialistiska bastionen. Jag tänkte gå över till varför jag gick upp i talarstolen. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen är en noggrann utredning på 1 200 sidor där vi glädjande nog är överens mellan sju partier – det finns en reservation från . Det visar att det finns ett brett parlamentarisk stöd för ett viktigt inslag i utredningen som bygger på att vi, för att kunna ha en riktig rehabiliteringskedja hos dem som är sjuka, lägger över ett tydligt ansvar på hälso- och sjukvården för att bedriva uppföljande verksamhet som berör dem som annars lätt hamnar i en långtidssjukskrivning. Det är inte så att ska engagera sig i detta först när det blir ett försäkringsärende, utan sjukvården blir den första instans som ska möta detta. Det kommer, fru talman, i praktiken att bli vårdcentraler och vårdgivare i primärvården som kommer att kunna ta kontakt med arbetsgivarna, för att se om det finns inslag som handlar om att man vill påverka möjligheten till snabbare återgång i arbetet. I det perspektivet, fru talman, är det extremt viktigt att man har en större mångfald av utförare. Att då ge kontraorder till ett antal socialistiskt styrda kommuner och landsting att inte vilja erbjuda den möjligheten – att fler vårdcentraler och fler vårdgivare ska kunna samspela med arbetsgivarna för att få folk att återgå snabbare – är faktiskt att vara emot arbetslinjen. Det är allvarligt nog – det vill jag nog inskärpa. Vi kan inte ha en bred parlamentarisk samsyn kring en så viktig reform, som rimligtvis kommer kanske redan under innevarande år, och införa ett stopp för de entreprenörer som ska bedriva den här typen av verksamhet. Jag nämnde om fredagen. ges det ett viktigt tillkännagivande till regeringen som vi kräver att man respekterar, så att man inte återkommer med en sådan här lagstiftning i strid med en klar majoritet i . kommer ordförande i en interpellationsdebatt att få svar från regeringen om hur man tänker hantera tillkännagivanden från oppositionen till regeringen. För er som har följt debatten är det intressant att följa hur regeringen kommer att svara på hur man kommer att utnyttja det tillkännagivande som ges från den här kammaren, för att komma tillbaka till med förslag utifrån det tillkännagivandet. Det blir väldigt tydligt att man inte kan komma tillbaka med något som inte behövs – som kammaren uttryckligen har sagt inte behövs. Sammanfattningsvis, fru talman, tycker jag att det har varit en klargörande diskussion. Jag tycker att regeringssidan med stöd av har gjort en svag presentation av att vilja trotsa riksdagsmajoriteten. Det är ganska självklart att man ska bifalla utskottsmajoritetens förslag. (forts. § 5) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 4 Statsministerns frågestund Jag vill hälsa statsministern hjärtligt välkommen. En fråga till statsministern ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag. 35 (M): Vi har noterat ett skarpare och svårare omvärldsläge. Under vatten återkommer kränkningar som förr, och vi får återkommande rapporter om ett svårare läge att förhålla oss till inför de samtal om försvaret som börjar ta fastare form. En osäkrare omvärld ställer krav på bättre svensk försvarsförmåga. Då blir det konkret viktigt att vi har råd med fler sjöflyg och övningstimmar. Men det enda konkreta besked som har kommit, enligt de uppgifter som vi kan ta del av, är att finansministern har aviserat . är det enda riktigt konkreta beskedet att regeringen vill höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar med motsvarande . Därför vill jag fråga statsministern om han står bakom förslag och därmed de facto en neddragning av resurserna till försvaret. 36 Statsminister (S): Precis som påpekas har vi ett mycket besvärligt omvärldsläge. Då gäller det också att se till att vi har en försvarsförmåga som svarar upp mot det. Dessvärre har vi sett att svensk försvarsförmåga har försämrats. Det gäller inte minst under de gångna åtta åren med den förra regeringen. Vi har att se till att vår materiel är av bättre standard och att personalförsörjningen är av bättre standard. Där genomdrevs dessvärre under den förra mandatperioden och med den förra regeringen en kraftig försämring av personalförsörjningen. Det måste återställas. Vi har att se till att vi exempelvis kan försvara på ett riktigt bra sätt. Detta arbete pågår just . Som bekant pågår arbetet med den inriktningsproposition som sedermera ska föreläggas , och detta arbete är flera partier inblandade i. Det är därför bättre att vänta på det än att läsa om detta i dagstidningar. 37 (M): Det vore önskvärt om vi kunde ha en bred uppslutning kring att vi behöver förbättra försvarets förmåga. Men det som statsministern inte svarar på är hur det ska gå till och på vems bekostnad. Det enda konkreta besked i finansieringsväg som faktiskt har kommit från regeringen – inte i tidningen – är att det ska bli betydligt dyrare att anställa de unga män och kvinnor som faktiskt behövs för att genomföra det som statsministern och jag anser behövs. Det är just att anställa unga soldater, sjömän med flera som blir betydligt dyrare – i storleksordningen 260 miljoner – om regeringen genomför den aviserade fördubblingen av arbetsgivaravgifterna. Därför måste jag fråga igen varför och hur risken för minskade anslag som detta, alltså urgröpta resurser till försvarets bemanning, skulle stärka svensk försvarsförmåga, som är just det som behövs. 38 Statsminister (S): Det är inte detta det är fråga om. Det finns inte på kartan. Jag förstår därför inte det bekymret. Det vore bättre om också ägnade sin tid åt diskussionen när det gäller det arbete som pågår med att ta fram en inriktningsproposition. Där kan vi se hur mycket anslaget behöver öka och till vad det ska fördelas. Som jag sa tidigare måste vi ha en bättre materielförsörjning och en bättre personalförsörjning. Sedan finns det ett antal andra strategiska överväganden som ska göras. Det är alltså inte tal om att minska några anslag utan om att öka dem. Jag välkomnar självfallet att också deltar i den diskussionen. Den pågår för fullt. När propositionen ligger på bord kan man ha uppfattningar om det ena eller andra. Men när man inte vet någonting är det lite prematurt att ha en bestämd uppfattning om hur anslagen kommer att se ut. 39 (SD): I en debattartikel konstaterade statsministern att lider av ett underskott i de offentliga finanserna. Med planerade utgiftsnivåer skulle man behöva höja skatterna med för att nå ett strukturellt överskott om . Parallellt med detta ser vi hur kostnaderna för migration och integration skenar bortom all kontroll. har kostnaderna för utgiftsområde 8 i statsbudgeten mer än tiodubblats. kom en prognos från om att man ville ha 18 miljarder mer jämfört med . Totalt äskar myndigheten nu 159 miljarder . Genom att minska nivån på invandringen till den nivå som rådde under tid vid makten skulle kunna täcka underskottet på och ändå få pengar över. Det gör dock inte statsministern. I stället vill han nu slopa överskottsmålet och därmed äventyra förtroendet och den långsiktiga stabiliteten i de offentliga finanserna. Min fråga till är om det verkligen är rimligt att låta morgondagens generationer betala notan för regeringens oansvariga invandringspolitik . 40 Statsminister (S): Den första delen av frågan rör de offentliga finanserna. Om det är några som har lärt och förstått betydelsen av att hålla i de offentliga finanserna är det Socialdemokraterna. Vi fick ta över ett haveri och fick jobba för att få tillbaka förtroendet för de offentliga finanserna, därav skälet till att vi nu kan ändra nivån på målen för det offentliga sparandet. Det är det som kommer att utredas. Det är ändå inte så förvånande att väljer just den här frågan. Jag var inställd på det. Det är ett mycket kortsiktigt tänkande som presenterar, men det är inte så förvånande. Det är helt rätt att det nu kommer att krävas en del ansträngningar från oss för att klara detta. Men vi gör det för att vi ska rädda liv och i nästa skede se till att göra någonting av alla de människor som kommer till vårt land och som är och kommer att vara en tillgång för landet. 41 (SD): Det är möjligt att Socialdemokraterna tog ansvar under 90-talskrisen för att reda upp de offentliga finanserna. Men agerar de på precis motsatt sätt. vill de försöka skapa sig utrymme för konsumtion på bekostnad av morgondagens generationer och på bekostnad av trovärdigheten i de offentliga finanserna och stabiliteten i dem. Som enda oppositionsparti efter decemberöverenskommelsen kommer vi sverigedemokrater att motsätta oss detta. Det har dock funnits en viss diskussion om vad som faktiskt ligger i decemberöverenskommelsen. Jag antar att den diskussionen kommer att förnyas framöver, inte minst i och med det nya förslaget om att slopa överskottsmålet. Därför skulle jag vilja ha ett besked från statsministern om hur han tolkar decemberöverenskommelsen. Ser du det som att du genom decemberöverenskommelsen har fått mandat från de borgerliga partierna att slopa överskottsmålet? 42 Statsminister (S): Först och främst när det gäller människor som har flytt för sina liv och kommit hit tänker vi stå upp för deras rätt att få sina skäl prövade. Det tror jag att det finns en bred samstämmighet om i riksdag. kommer att ha problem med demografin. Vi har det . går vi mot då allt färre ska försörja allt fler, bland annat därför att vi får en allt äldre befolkning. I begåvas vi med människor som kommer hit från andra länder. Många har hög utbildning. Vad vi då ska göra är att se till att dessa människor faktiskt kommer in på arbetsmarknaden på ett bra sätt och kan bidra med det engagemang, det kunnande och den kompetens som de faktiskt har och som de vill bidra med. Det är en tillgång för . Det är vår uppgift att se till att denna tillgång används på bästa sätt. Vad gäller de offentliga finanserna behöver inte vara ett dugg orolig. Vi kommer aldrig någonsin att vika från att ska ha stabila offentliga finanser. Det är själva förutsättningen för allt annat. 43 (C): Herr talman och statsministern! har regeringen valt att presentera nya förslag för att begränsa fristående välfärdsverksamheters möjlighet att ta ut vinst. Den kraftiga vänstersväng regeringen nu gör kommer att kraftigt beskära människors möjligheter att framöver välja själva. Hundratusentals människor har helt frivilligt valt förskolor, skolor, mödravårdsenheter, vårdcentraler och äldreboenden runt om i hela landet. Alla dessa verksamheter som levererar hög kvalitet och har nöjda brukare är nu under hot, bara för att de har en driftsform som inte gillar. Den stora nyheten är att dock man även begränsar möjligheten för de allra mest utsatta i samhället, nämligen människor med funktionsnedsättning, att välja. av dem som har en funktionsnedsättning väljer en privat utförare. Med det förslag som har levererats från regeringen begränsar man deras möjlighet att välja vem som hjälper dem i deras vardag. Jag vill därför fråga statsministern: är det viktigare att ge makt till politiker än att personer med funktionsnedsättning får behålla sitt inflytande över vem som bestämmer och hjälper dem hemma i deras vardag? 44 Statsminister (S): Jag noterar inledningen på frågan, nämligen att bekymret för centerledaren är begränsningen av möjligheten att ta ut vinst. Det är ditt huvudproblem, . Mitt huvudproblem är att jag vill att vi ska ha en valfrihet och mångfald inom vård, omsorg och skola och se till att den utförs på bästa möjliga sätt, med bästa möjliga kvalitet och största möjliga likvärdighet – utan att resurserna missbrukas. Vi talar nu om skattebetalarnas pengar. De lägger sina pengar till den här verksamheten, och då vill de veta att pengarna används på bästa möjliga sätt. Det görs inte när vi får rapporter om att en förskola väljer att ge barnen vatten och bröd i stället för mat. Skattebetalarna tycker inte att det fungerar bra när en skola slår igen dörren mitt i ansiktet på elever och säger ”Tyvärr, vi får stänga. Vi har nämligen gått i konkurs.” Vi ska ha ordning och reda i svensk välfärd. Därtill ska vi naturligtvis ha mångfald och flera möjligheter att välja. 45 (C): Vi ska ha strikt kontroll, strikta kvalitetskriterier och samma ersättning oavsett om det är en privat eller en offentlig utförare. Vi ska också ha en mångfald av aktörer och en valfrihet. För att man ska kunna ha en valfrihet krävs det dock att människor kan välja mellan olika aktörer. Förbjuder man vinst förbjuder man också privata aktörer. Nio av tio vårdföretag har under 20 anställda; det är alltså små företag vi pratar om. Det är ren och skär statssocialism och en doft av som har presenterats av regeringen. Det innebär minskad valfrihet och färre aktörer att välja på. När det ideologiska korståget från är över kommer hundratusentals människor att stå frågande: Vart tog mina barns förskola vägen? Varför lägger den här skolan ned? Varför finns inte den här vårdcentralen längre? Varför får jag inte gå till Mama framöver? Sådana frågor kommer att ställas av hundratusentals människor som tar detta som en given självklarhet . Varför vill du begränsa människors valfrihet, ? 46 Statsminister (S): Det är märkligt att inte ser vad som händer här och . Det är nu skolor stänger. De har gått i konkurs, och då står eleverna där utan skola. Det förvånar mig att väljer detta som den viktigaste striden. Den viktigaste striden för oss är att se till att människor får en välfärd för sina skattepengar och att den är säker. Det ska vara hög kvalitet. En av de frågor som ska utredas nu är vad som ska stå i bolagsordningen, om vi kan använda mer av de bolag som har särskild vinstbegränsning och hur vi ska stötta ideella aktörer. Där är mångfalden. Det finns inget problem med det. Det ska dock vara ordning och reda, så att skattebetalarna vet att det man betalar till skola, vård och omsorg går dit och inte till att sänka bemanningen för att göra vinst eller till att ge barnen vatten och bröd för att sedan kunna köpa en skola till. Det är inte okej i vår värld. 47 (V): Herr talman och statsminister ! Vi ser just nu en storkonflikt inom flyget i . Flygbolag efter flygbolag, den här gången Norwegian, vill inte längre anställa.