prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — Vi kan leva med att vi drabbas av hårda sanktioner om vi inte sköter oss. När regeringen presenterade sin utredning skapades det stor osäkerhet. Det ansvaret kan du inte smita undan, . 119 (V) replik: Borgerligheten skapar visst osäkerhet, för ni påstår att vi vill förbjuda vinst och att utredningen syftar till att förbjuda vinst. Men det finns inget i direktiven som säger det. I direktiven står det att pengarna ska gå till just den verksamhet de är avsedda för. Man ska inte kunna hålla på och dribbla så som man gör när skattebetalare betalar pengar till en verksamhet och bolagen sedan för dessa pengar vidare till ett annat bolag, en annan vårdcentral och till och med utomlands. Det står också att man ska kunna få avkastning på eget insatt kapital. Det står inget om att vinst ska förbjudas. Det står också att eventuellt överskott i huvudsak, inte allt alltså, ska återinvesteras. Jag skulle därför vilja att ni tar denna debatt på allvar och mer seriöst och inte bara håller på med politiskt spel. I ditt anförande säger du, , att vinst är en viktig drivkraft. Ja, men den ekonomiska drivkraften leder till att det är lägre bemanning i den privata än i den kommunala – och jag kan lova dig att det inte är överbemannat i den kommunala . Vidare leder den ekonomiska drivkraften till att av de anställda i den privata välfärden är visstidsanställda, nästan var tredje anställd alltså. Den leder till att det är lägre utbildningsnivå på fritis, i de olika skolverksamheterna och i äldreomsorgen. Den leder till att personaltätheten i de privata gymnasieskolorna är lägre än i de kommunala. Den leder till att chansen att få tillgång till en speciallärare är åtta gånger större i en skola än i en privat skola, för vi vet att de privata skolorna gärna väljer bort vissa elever. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Det händer något när vinsten blir drivkraften, för det är personalkostnaderna som är de mest omfattande i välfärdsverksamheterna. Det är där man gör vinsten. Och personalen är, om ni ursäktar uttrycket, verktyget för kvalitet. 120 (M) replik: Om utredningen är så ofarlig som försöker ge sken av undrar jag varför den skapar så stor oro och osäkerhet där ute, för det gör den. Jag tror att lite grann har missuppfattat vad den innehåller. När det gäller bemanningen är fakta, till skillnad från de lösryckta exempel lyfter fram, att har gjort en granskning som visar att bemanningen av sjuksköterskor är densamma hos offentliga och privata utförare. Vad gäller omvårdnadspersonal är det lägre bemanning på privata boenden, vilket i huvudsak beror på att man har börjat prioritera lägre pris i upphandlingarna från kommunerna. Det vägs dock upp av bland annat lägre sjukfrånvaro och bättre arbetsledning inom de privata verksamheterna. I praktiken är det alltså ingen skillnad. har gjort en kvalitetsjämförelse där man har granskat kvaliteten på alla äldreboenden i . I rapporten ser man att kvaliteten på de privata äldreboendena är bättre på samtliga kvalitetsparametrar som man har tittat på. Det finns alltså inget belägg för att vinstdrivande verksamhet skulle leverera sämre kvalitet än offentlig eller ideell. Jag vill vara tydlig med att det inte handlar om att måla upp ett motsatsförhållande. Det handlar inte om antingen privat verksamhet eller offentlig. Det handlar inte om att den ena alltid är bra och den andra alltid dålig. I huvudsak tror jag att den mesta välfärden fungerar bra, oavsett om den är privat eller offentlig. Det finns också dåliga exempel. Jag har en fråga till och , som kallar sig ett feministiskt parti. På vilket sätt tror du att det gynnar kvinnor och kvinnors möjlighet att välja arbetsgivare, att göra karriär och att nå ledande positioner om man slår undan benen för en av de branscher som har flest kvinnor anställda och högst andel kvinnliga chefer? 121 (V) replik: Två riskkapitalbolag har av den privata äldreomsorgen. Så ser det ut i äldreomsorgen. Alla de siffror jag rabblade är offentlig statistik. Jag sa att det var lägre bemanning i , och så ser det ut. Det är lägre utbildningsnivå och fler visstidsanställda. Tittar vi på statistiken för skolor och fritis ser vi samma sak. kunde vi läsa i tidningen att elever som läser elektronik inte kan praktisera det de lär sig eftersom den privata skolan inte tillhandahåller maskiner. De får bara lära sig teori. Det händer saker när vinstintresset kommer in. Jag vill påstå att du, , med politisk vilja starkt bidrar till att skapa osäkerhet eftersom du åter står och säger att vi vill förbjuda vinst. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag har förhandlat om direktiven och vet vad de innehåller. Det var ett omfattande arbete, och inte på en enda rad står det något om att vinst ska förbjudas. Det står att pengarna ska gå till just den verksamhet de är avsedda för, att överskott i huvudsak ska återinvesteras och att man kan få avkastning på eget insatt kapital. Enligt är det högre genomsnittlig avkastning i skattefinansierad privat tjänsteverksamhet än i privatfinansierad privat tjänsteverksamhet. Avkastningen på eget insatt kapital i äldreomsorgen har varit . I sjukvård och skola har den varit . Är det rimligt, ? Det verkar du tycka eftersom du inte ens vill titta på hur man kan komma åt dessa faktorer. Hur mycket kontroll vill du skapa? I hade man 640 olika kvalitetskriterier i äldreomsorgen. Det räckte inte. Det blev skandaler ändå. Hur mycket kontroll ska skattebetalarna bekosta för att uppnå det du vill skapa med allt utom personal och utan att kunna begränsa vinsten eller återinvestera pengarna? 122 (M) replik: Jag får upprepa det jag sa tidigare, att jag undrar varför tror att det skapar så stor osäkerhet om den här utredningen, om den nu är så ofarlig som ger sken av. Jag tror faktiskt att det är som har missuppfattat någonting i detta, vilket ju är lite märkligt då hon själv varit med och förhandlat fram den. Då inser hon uppenbarligen inte vad hon har gjort. När det gäller lärartätheten påstår att den är lägre i privata skolor. Problemet med detta påstående att inte heller det stämmer, för det beror helt på vilka skolor du jämför. Det rimliga är att man jämför skolor som har samma fördelning av årskurser. Eftersom lärartätheten skiljer sig väldigt mycket åt mellan olika årskurser kan man inte jämföra den hur som helst. har gjort en jämförelse och tittat på just olika indelningar av årskurser och de vanligaste indelningarna i som täcker . Om man då lägger till förskolor och förskoleklasser blir det tio olika kategorier. I fem av de tio har friskolorna högre lärartäthet än de offentliga, i tre är det samma eller i alla fall ungefär samma lärartäthet och i två är lärartätheten högre i de offentliga. Det vill säga att återigen står här och för vidare en myt som inte visar sig stämma om man borrar lite vidare i detta. Jag tycker egentligen att detta är ganska ointressant. Visst är det viktigt att det finns många lärare, men det är inte alltid den exakta siffran som avgör. Vi vill ju att det ska finnas möjlighet för fristående aktörer och offentliga aktörer att hitta nya sätt att bedriva välfärdsverksamheterna bättre. Då ska vi inte detaljreglera exakt hur många lärare som ska stå i klassrummet vid varje givet tillfälle. 123 (SD): I den kommande voteringen om detta betänkande kommer att rösta för det utskottsinitiativ om en annan inriktning på den utredning om regelverken i välfärden som de fyra allianspartierna har föreslagit. Det ska dock inte tolkas som att vi ställer oss bakom varenda skrivelse, varenda formulering och varenda intention i det förslag till utredningsdirektiv som Alliansen har presenterat. Det ska tolkas som att vi väljer det minst dåliga av två alternativ. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Det finns flera saker i Alliansens alternativ som antingen helt saknas eller inte är på helt rätt kurs. Låt mig bara nämna några. Det faktum att vissa, företrädesvis stora, multinationella bolag har näst intill helt lyckats undkomma att betala skatt i genom synnerligen tveksamma skatteupplägg är enligt min mening ytterst problematiskt. Generellt gäller att bolag som verkar i också ska skatta i . Men den principen gäller om möjligt ännu mer när det rör sig om bolag som har sin utkomst just av skattebetalarnas pengar. Att vissa, företrädesvis större, multinationella koncerner kunnat göra vad i alla fall jag betraktar som övervinster är problematiskt. Svårare än så är det inte. Om det problemet i sin tur går att koppla till en lägre standard och lägre kvalitet har vi helt plötsligt ett mycket stort problem. Att asylnäringen, som inte bara står inför en systemkollaps utan på alla sätt och vis faktiskt redan gått igenom en systemkollaps, erbjuder privata aktörer en enkel möjlighet att bli mångmiljonärer på skattepengar och med mycket begränsade egna investeringar är stötande. Att blunda för den frågan i en dylik utredning är givetvis inte acceptabelt. Och vad ska hända med de kommuner som haft en överetablering av privata friskolor som redan lagts ned och där eleverna helt plötsligt inte har någon skola att gå till? Ska man konkurrera, vilket man ska, ska man göra det på lika villkor. Det finns således mycket som är problematiskt i Alliansens utredningsförslag. Det finns dock sannolikt desto mer som är oroande i regeringens utredning, en utredning som egentligen ingen vill ha men som regeringen blivit tvingad till för att försäkra sig om budgetstöd. En utredning vars huvudsyfte är att stoppa all vinstutdelning inom välfärden kan bara ha en konsekvens. De privata alternativen försvinner, valfriheten försvinner. Kvar får vi ett offentligt monopol. Det finns 15 000 företag i den privata välfärdssektorn med över 200 000 anställda och 370 000 brukare och kunder. Det finns givetvis en mycket stor oro hos alla dessa individer just nu över vad det är regeringen egentligen håller på med, och det är just deras oro som tar på allvar. Vår förhoppning är att vi efter den kommande voteringen får till stånd en bredare utredning om regelverken inom välfärden som inte grundar sig på en eftergift till , ett parti som alltså värnar monopolets ställning och motverkar valfriheten. Det är mycket som är vackert i – det tror jag att vi alla tycker – och det är fortfarande mycket som fungerar bra. Det gäller faktiskt även om vi ser sprickor inom flera delar av vår gemensamma välfärd. har dessa sprickor uppenbarat sig som renodlade skandaler. När svaga eller sjuka människor far extra illa för att de inte får den vård eller omsorg de är förtjänta av, ja, då blir vi alla illa till mods. Låt oss dock ändå försöka att hålla huvudet lite kallt och konstatera att det på intet sätt går att påvisa att de privata bolagen håller en lägre kvalitet än de offentliga. Det är i alla fall vad konstaterar i sin utredning. Däremot går det att hävda att kundnöjdheten är högre bland dem som valt ett privat alternativ. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag är för egen del trött på att höra ensidiga propaganda. De skräckhistorier som vi har tagit del av, och som vi alla blir berörda av, är precis lika vanligt förekommande hos både offentliga och privata alternativ. Jag är också trött på att man inte behandlar skattepengar med samma respekt som man behandlar sina egna pengar. utgångspunkt är att skattepengar i grunden ska gå till skattebetalarnas gemensamma intressen. Eftersom vi värnar valfriheten och förstår att den positiva konkurrens som denna medför bidrar till effektivitetsvinster och innovationer vill vi också möjliggöra för privata företag inom välfärdssektorn. Och den privata aktör som investerar sin tid och sitt kapital i att erbjuda en tjänst ska givetvis kunna få en rimlig avkastning på sin investering, under förutsättning att det inte sker på bekostnad av kvaliteten. Men vi vill inte att man medvetet ska kunna sortera bort elever, brukare, patienter och kunder för att kunna tillskansa sig vinst. Är det då möjligt att ha ordning och reda i välfärden? Är det möjligt att erbjuda medborgarna flera alternativ? Är det åtråvärt att försöka undvika offentliga monopol? Är det en dålig idé att staten ska vara den enda aktören och erbjuda medborgarna ett enda alternativ. Svaret är givetvis ja om det finns en politisk vilja. Det går att hålla ordning och reda, det går att hålla en tillfredsställande kvalitet och det går att erbjuda valfrihet och alternativ. Det är på intet sätt ömsesidigt uteslutande parametrar. Låt mig slutligen konstatera att detta handlar om en utredning. Det som eventuellt lite längre fram mynnar ut i denna utredning och på ett eller annat sätt ska omsättas i praktiken måste också passera genom denna kammare. Det betyder i sin tur, kort och gott, att vill man få igenom några förändringar gör man klokt i att prata med oss. Att vi vill se en bredare utredning än den som regeringen har föreslagit är inte samma sak som att vi kommer att ställa oss bakom vilka förslag som helst i en senare omröstning. Att vi ställer oss bakom denna utredning beror på att vi värnar om de 15 000 företagen, de 200 000 sysselsatta och de 370 000 brukare och kunder som regeringens utredning riskerar att slå undan benen för. 124 (V) replik: Jag tänker börja med att upplysa om att – det är knappast någon vänstertankesmedja och är inte finansierad av vänstern – har kommit fram till att välfärden ses som en kvasimarknad. Den är kostnadsdrivande eftersom det är en frånvarande tredje part – det vill säga skattebetalarna som finansierar verksamheten – och de är i sin tur i underläge mot de som äger verksamheterna. Även brukarna, som är beroende av verksamheterna, är i underläge eftersom de inte har samma kunskap som de som arbetar i eller äger verksamheterna. Jag tänker ägna min replik åt en rapport som har tagit fram. I den hänvisar man till . I den undersökning man hänvisar till har 3 000 väljare intervjuats om sina åsikter om skolfrågor. Det framkommer att de svenska väljarna är kritiska till dagens lagstiftning, som innebär att friskoleägarna har rätt att fritt ta ut och disponera vinst. Så många som anser att en eventuell vinst ska återinvesteras, och anser att det är upp till friskoleägarna att själva disponera vinsten. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster skriver att det går alldeles utmärkt att driva friskolor utan att ta ut vinst. Ni hänvisar sedan till , där det inte är tillåtet. I slutsatsen i er rapport står det: Det är oacceptabelt att skattepengar avsedda för skolundervisning slussas över till aktieutdelningar. I stället menar vi att bör följa den linje som gäller i övriga , där friskolor inte får ta ut några vinster ur verksamheten. Det nu håller på med skulle jag vilja kalla för hyckleri eller att föra väljarna bakom ljuset. Vad skulle du vilja kalla det för, ? Ni säger en sak före valet. Det här antog ni före valet. Och här står ni nu och anför en helt annan linje och vill inte begränsa vinstuttaget ur friskolorna på något sätt. 125 (SD) replik: talar om att brukarna är underläge. Hur man hamnar i överläge, om man inte har några alternativ? antog ett principiellt ställningstagande i frågan på vår valkonferens . Det var det som vi gick till val på. Det ställningstagandet presenterade jag precis i talarstolen. Det går alltså ut på att vi ska bibehålla valfriheten, eftersom det stärker brukarnas ställning. Det försvagar den inte. Det är om brukarna inte har någon valfrihet som de hamnar i underläge. Ställningstagandet går ut på att vi inte ska ha övervinster. Vi ska definitivt inte ha övervinster på bekostnad av lägre kvalitet. Och det går ut på att vi inte ska acceptera en medveten sortering av elever, patienter, brukare och så vidare. 126 (V) replik: Det är just vinsten som leder till en medveten sortering av elever och brukare. Om de har stora behov tjänar den som driver bolaget mindre pengar. Den utredning som arbetar tittar just på att pengarna ska gå till den verksamhet som de är avsedda för och att eventuella överskott ska återinvesteras. Jag märker att du inte svarar på min fråga, . Ert skolpolitiska program antogs 2011 och uppdaterades 2014, det vill säga valåret. Ni säger tydligt att det är oacceptabelt att skattepengar avsedda för skolundervisning slussas över till aktieutdelning i stället för att man ska följa den linje som gäller i övriga , där vinstuttag inte är tillåtna. Varför röstar ni då ja till detta? Är inte det en form av hyckleri? Är inte det att föra väljarna bakom ljuset? Jag skulle vilja höra vad du säger om det, . Ni antar ett program som ni kablar ut till väljarna. Sedan gör ni något helt annat några månader efter valet. Jag tycker att det smakar ganska illa. Ni far med falsk marknadsföring. Vi kan också titta på vad har sagt. Han har sagt att det finns problem med att tillåta vinster i välfärden. Helt plötsligt vill ni att en utredning som tittar på hur man ska kunna begränsa det problemet inte ska fortsätta arbeta. Ni vill inte att man ska titta på bemanning. Ni vill inte att man ska titta på öppenhet. Ni vill inte att man ska titta på olika former av välfärdsverksamheter som HVB-hem, komvux, flyktingboenden, skolor, omsorg och sjukvård. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster För er är det politiska spelet viktigast. Det är det som det här handlar om. Det politiska spelet går före mormors omsorg och barnens utbildning och utveckling. Ni för väljarna bakom ljuset genom att säga en sak före valet i ert skolpolitiska program och stå här och driva en helt annan politisk linje. 127 (SD) replik: Enligt och är allt som vi gör ett politiskt spel. Det kan faktiskt vara på det sättet att vi tycker saker . Svaret är att den utveckling som har forcerat fram – väldigt framgångsrikt, får jag säga – och tvingat regeringen till som en eftergift för att få garanterat stöd i budgetvoteringarna, helt enkelt är för snäv. Den fokuserar på fel saker och inte tillräckligt många saker. Den är för snäv. Därför är vår förhoppning att vårt agerande i den kommande voteringen kan leda till en bredare utredning som inte bara fokuserar på frågan om vinst. Jag vet inte hur det fungerar i . Men i mitt parti röstar medlemmarna fram ombud. De ombuden samlas med jämna mellanrum. Vi brukar i alla fall göra det före valet. Då antar man en valplattform. Det är den valplattformen som man går till val på. Det är den som väljarna har att ta ställning till. Den valplattformen tog väljarna ställning till och gjorde mitt parti till det tredje största. Det fungerar också på det sättet att valfriheten försvinner om vi låter utredningen löpa till slut och får det resultat som vill ha. Det är så enkelt. Det som jag tror att man inte förstår från vänsterhållet är att konkurrens är något positivt. Det medför bra saker. Det medför innovationer. Det medför effektivitetsvinster. Det medför att man väljer bort den som är dålig och att man väljer den som är bra. Då går det dåligt för den som är dålig och bra för den som är bra. Det är ganska enkelt egentligen, inte jättesvårt. 128 (S) replik: vill påskina att den utredning som regeringen har tillsatt är en utredning som ingen vill ha och som regeringen har blivit tvingad till. Sedan målar han villor över att det skapas offentliga monopol om utredningen får genomföras. Det blir inget annat än offentlig välfärd, och alla alternativ kommer att försvinna. Det är naturligtvis bara skräckpropaganda. Jag tycker ändå att vi kan begära någon form av intellektuell hederlighet. Vår utgångspunkt, när vi tillsätter utredningar, är det allmännyttigas princip. Där fördelas välfärden utifrån behov, och ohemula vinster är inte välkomna. i sitt anförande säger att principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen ska gälla och att det bara ska vara okej med rimlig avkastning. Jag blir naturligtvis lite fundersam och vill fråga : Om man inte ska ha någon allmännyttig princip, där vinsterna inte kan bli hur som stora som helst, blir din syn på rimlig avkastning att vinsterna kan se ut hur som helst. Varför är det okej med vinster på i välfärden när man har principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen? Hur rimmar det med principen att skattepengar ska gå till gemensamma intressen? 129 (SD) replik: En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Jag reagerade på den siffran, , i tidigare replikskifte. Jag vet inte var Socialdemokraterna får sina siffror. Men den siffra som jag har sett, den siffra som jag har läst, är att vinstutdelningen i de privata välfärdsbolagen ligger på strax av omsättningen, på . Det är ganska långt ifrån . Mitt spontana svar är annars att i vinst i ett privat välfärdsbolag är en ohemul vinst. Jag tror inte att man uppnå en sådan vinst utan att riskera kvaliteten. Jag har svårt att se det. Om vi har tydliga kvalitetskrav omöjliggör vi den typen av övervinster, som jag också kallar dem. På det sättet är det. Jag har mycket svårt att se hur man kan hålla exakt samma kvalitet och uppnå en vinstnivå på . Men jag vet inte var siffran kommer ifrån. Den siffra som jag har sett var . fick vi än en gång höra att den utredning som regering med sin partner in crime, , har drivit igenom inte är ett dugg farlig. Den kommer inte att påverka alla 15 000 företag och 200 000 anställda människor. Utredningen är jättebra, och den kommer inte att påverka dessa över huvud taget. Men de är ju livrädda. Är alla 15 000 företagare, 200 000 sysselsatta människor och 370 000 människor som frivilligt har valt ett privat alternativ helt paranoida? Eller har de läst en annan utredning? Det är ju jättekonstigt. I så fall har Socialdemokraterna och hela regeringen med sin partner in crime ett gigantiskt kommunikativt problem om man lyckas skrämma livet ur en hel marknad, fast det egentligen är helt obefogat. Det vore intressant att höra mer om detta. 130 (S) replik: Om regeringen har ett kommunikativt problem är det i så fall gentemot och Alliansen. Det är ju inte så att alla aktörer som finns i välfärden utöver de offentliga skulle försvinna bara för att man genomför en utredning. Men det skulle ställa krav på dem att de gemensamma resurser som vi gemensamt avsätter till gemensamma angelägenheter också ska användas till det och inte till stora vinster. Det finns sådana exempel, . Du säger att vinsterna ligger på . Det är en generell siffra som gäller alla företag. Men det finns naturligtvis avarter, och det är dessa som vi vill komma åt genom utredningen. säger att man vill se en bredare utredning. Sedan kommer man till slutsatsen att man ska tillstyrka Alliansens utskottsinitiativ. Prata om logisk kullerbytta! Med det förslag som ni nu vill bifalla snävar man in utredningen. I det förslag som regeringen har lagt fram finns det lite mer än 32 konkreta uppdrag som man vill ha utredda. Man har sagt att man är beredd att tillföra tilläggsuppdrag om Alliansen och andra partier tycker det. Då hade man kunnat få bort en stor del av osäkerheten. Då hade man kanske kunnat göra en utredning tillsammans efter gemensamma direktiv. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster Vår utgångspunkt är att det är den allmännyttiga principen som ska gälla. Om inte vill bifalla och ställa sig bakom det utredningsförslag som regeringen har lagt fram tycker jag att det vore rimligt att också talar om vilka saker det är som inte ska utredas. Är det likvärdighet, är det kvalitet, är det samhällsekonomisk effektivitet, är det behovsstyrning, är det öppenhet eller är det insynen som utskottsinitiativet från finansutskottet nu vill begränsa i förhållande till det förslag som regeringen har lagt fram? 131 (SD) replik: