prot · H20981 · 2015-04-07 00:00:00 — Det handlar om . Det är , men mycket större omfördelning sker med statliga pengar. Här framställs det som att det bara är kommunerna som fördelar, men det är framför allt staten. Syftet är att kompensera kommuner som har en service utöver genomsnittet. Det handlar om extra förskolekostnader och skolkostnader ifall man har många barn. Ifall man har många äldre blir det större omsorgs- och vårdkostnader. Det kan handla om att långa avstånd blir dyrt för den kommunala servicen. Det här är egentligen ett sätt att stärka likvärdigheten över hela landet. I exempelvis , där jag bor, kan man se att två av tre nya jobb som tillkommer i går till personer som bor utanför . De pendlar alltså in och jobbar i men åker tillbaka till sin hemkommun, som ofta är en kommun med lägre skatt än . För , som är en riktig pendlingskommun, gäller det omvända. Många som bor i pendlar till andra städer. Där finns det bara täckning för en tredjedel av kommuninvånarna när det gäller arbetstillfällen. Det innebär att majoriteten pendlar till andra kommuner, inte minst till . Då förstår man att man inte kan se det statiskt, som en kamp mellan olika kommuner där skulle ses som en förlorare. vinner nämligen mycket på att invånarna kan pendla till exempelvis för att arbeta. Däremot får , som till exempel har många barn, ta del av skatteutjämningen. Om man tar med arbetstillfällen, vilket ministern också nämner, blir det ännu tydligare att det inte handlar om en orättvisa som drabbar vissa kommuner. Det är tvärtom ett sätt att öka rättvisan och likvärdigheten i alla kommuner. En del kommuner som får betala i det här systemet har låg skattesats men får ändå in mycket pengar eftersom många i kommunerna har jobb och högre inkomster. Att ha låg skatt kan dessutom vara ett sätt att dra till sig invånare. Därmed har man ändå täckning för den kommunala servicen. Självklart bidrar också andra kommuner till den kommunala servicen. Till exempel bidrar med fritids- och kulturliv även för kranskommunerna. Det är alltså inte så enkelt att man kan dela upp kommunerna med gränser, utan det finns ett symbiotiskt förhållande mellan kommunerna, inte minst när det gäller kranskommunerna. Det är också en bra bakgrund till att skatteutjämningssystemet finns. Det har funnits problem i systemet. Man förutsätter till exempel att alla barn i en kommun får förskola. Det behöver inte alls vara på det sättet. Om man tar med det i beräkningen blir det den faktiska kommunala servicen. Det blir ännu mer rätt riktat och riktigt i det nya systemet. Med tanke på beroendeförhållandet som finns och med tanke på att likvärdigheten faktiskt är hotad när det är stora skillnader ökar det här snarare rättvisan. Man kan inte ens säga att kommunerna som betalar är förlorare eftersom de i det stora hela är vinnare, bland annat genom det ömsesidiga beroendet av andra kommuner för arbetstillfällen, service med mera. 136 Statsrådet (S): Det märks i diskussionen att det här är komplexa och viktiga frågor för hur vi ska kunna finansiera välfärdsverksamheterna och offentliga verksamheter på ett sätt som innebär att vi garanterar likvärdigheten och gynnar tillväxten i vårt land. Syftet med utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig offentlig service oberoende av invånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Meningen är att skillnader i kommunalskatt i stort ska spegla skillnader i effektivitet, service och avgiftsnivå och inte bero på strukturella skillnader. Mot denna bakgrund ansåg den parlamentariska kommitté som senast utredde systemet att incitament för ekonomisk tillväxt och för ökad sysselsättning bör stärkas på annat sätt än inom ramen för inkomstutjämningen. Även här delar jag kommitténs bedömning. I har vi en långtgående utjämning av skillnader i skattekraft och av strukturella kostnadsskillnader mellan kommunerna och mellan landstingen. Skälet till att vi har ett utjämningssystem är att staten har lagt ansvaret för viktiga välfärdstjänster på kommuner och landsting som merparten av deras intäkter utgörs av inkomstskatt. Utan en utjämning – och då i synnerhet av skillnaderna i skattekraft – skulle det inte vara möjligt att upprätthålla en god verksamhet i alla kommuner och landsting. Bland kommunerna varierar skattekraften mellan av riksgenomsnittet. har lägst skattekraft och har högst. Utan utjämning skulle behöva ha en nästan högre skattesats än för att få in lika stora skatteintäkter per invånare. En långtgående utjämning av kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar är därför nödvändig för att tillgodose att alla invånare kan ges en god service. Systemet för kommunalekonomisk utjämning bör även skapa likvärdiga förutsättningar för kommunerna och landstingen. 137 (M): När jag lyssnar till statsrådet och låter det nästan som att jag står för att det inte skulle finnas någon utjämning. Det är inte det vi pratar om; det är klart att vi ska ha det. sa att kommunerna står för en väldigt liten del. Det är just det som är poängen. Inkomstutjämningen uppgår till totalt 60 miljarder, varav de 13 kommunerna och detta landsting står för en inkomstutjämning på 4,8 miljarder, enligt de uppgifter som jag har fått från . Det är alltså en mycket liten del som dessa få kommuner står för. Jag menar att denna kostnad ska uppföras på staten. Kommuner ska ju inte ställas mot varandra för att , , eller ska betala till andra kommuner. Som jag sa i mitt inledningsanförande hindrar det dessa kommuner att vidta nödvändiga förändringar för att effektivisera sin verksamhet. Det är det som är så fel i systemet, att kommuner ställs mot varandra. Om man tittar ut i världen har kommunerna möjlighet att ta ut skatt. De skattepengar som tas in i kommunerna ska också gå till kommuninvånarna. Det är väldigt viktigt när vi talar om kommunalskatt. 138 (S): En åtgärd hade ju varit att bygga hyresrätter. Om man ska rikta någon kritik mot en del kommuners agerande finns det faktiskt kommuner, till exempel , som har satt i system att locka till sig höginkomsttagare med hjälp av skatteintäkter. kan kommunen då ha lägre skattesats. Men om man hade byggt hyresrätter hade det kanske flyttat in invånare som inte har så höga inkomster. Som exempel kan jag nämna , som bygger hyresrätter och har gjort det , även om det såklart behöver byggas ännu mer. Skulle man ta bort utjämningen, vilket incitament skulle det ge? Jo, snarare ett incitament för att den inslagna vägen fungerar bra. Man talar om välskötta kommuner. Med en välskött kommun menar man att kommunen har lyckats stänga ute dem som har lägre inkomster. Därmed får kommunen en högre skattekraft. Man kan ha lägre skattesats och ändå ha råd med den kommunala servicen. Det är inte vad jag anser vara en välskött kommun. En välskött kommun är en kommun som kan ta hand om alla sina invånare och som ser till att ungdomar inte tvingas flytta till andra kommuner för att de inte får någon bostad eftersom hemkommunen inte bygger några hyresrätter. En välskött kommun är en kommun som tar hand om invånarnas behov fullt ut. Jag tycker att det är bra att utjämningen finns. Därmed innebär det inte att de kommuner som är med och betalar automatiskt blir förlorare. De är i ett beroendeförhållande till andra kommuner. Gynnar man regionen som sådan, gynnar det också de kommunerna. När det gäller bostadsbyggande övergår man nu mer till nybyggnation och mindre renovering. ROT-avdraget används till framför allt renovering. satsar vi på nybyggnation, och det är det som verkligen behövs i , i och i många andra kommuner. Det är det vi satsar på. 139 Statsrådet (S): Det är viktigt att komma ihåg att det är den kommun som vi är bosatta i som får skatteintäkterna, inte den kommun där vi arbetar. Som det framgår av diskussionen blir detta extra tydligt i storstadsregionerna. berörde förhållandet mellan och . Malmös skattekraft uppgår till av riksgenomsnittet medan grannkommunen har en skattekraft på . Detta har betydelse för frågan om den kommunalekonomiska utjämningen, och då i synnerhet inkomstutjämningen, som det kan ha tillväxthämmande effekter. I den senaste parlamentariska utredningen som vi har diskuterat gjorde i en studie av inkomstutjämningen och villkoren för tillväxt i landets kommuner. Av rapporten framgår det att det framför allt är storleken på den lokala arbetsmarknaden som är avgörande för tillväxten. En lokal arbetsmarknadsregion omfattar, med några få undantag, flera kommuner. Tillväxten i en lokal arbetsmarknadsregion bestäms inte av var man bor utan av var man arbetar. I storstadsregionernas medelstora och små kommuner är inkomsten per invånare betydligt högre än lönesumman, som avser arbetstillfällen i kommunen. Nattlönesumman är med andra ord betydligt högre än daglönesumman. Detta måste vi ha med oss när vi diskuterar frågan om kommunala inkomstutjämningar. 140 (M): Jag tror inte att vi kommer att hitta en lösning på denna problematik . Det är väldigt få människor i landet som förstår sig på hur skatteutjämningssystemet fungerar. Men vi kan ju prata om principerna i alla fall, och det är det vi gör här . Det är få kommuner som betalar en relativt liten summa totalt sett, även om det är en stor summa för dessa kommuner. Min hemkommun , till exempel, betalar 400 miljoner i skatteutjämningsbidrag. kommer att få betala ytterligare 60 miljoner med de förändringar som regeringen aviserar. Det innebär att det är 460–470 miljoner som måste betala till andra kommuner. Det i sin tur gör att de kommuner som får bidrag inte ställer om sin verksamhet. På så sätt är det tillväxthämmande. Man effektiviserar inte i de kommuner som är mottagare. I valrörelsen sade Socialdemokraterna att man skulle använda tillväxtmiljarden som alliansregeringen tillförde, eftersom det slog så hårt mot ett fåtal kommuner, för att bygga hyresrätter. hörde vi att ROT-avdraget ska försvinna och att man enligt regeringen ska bygga hyresrätter. Dessa hyresrätter ska då finansieras med bidraget Nya bostäder i storstadsområdena. Det är alltså ett annorlunda system som regeringen föreslår. Jag anser fortfarande att systemet i grund och botten inte är bra. Det ska finnas en utjämning, men kommer regeringen att göra en grundlig utredning av skatteutjämningssystemet för att se om det gynnar tillväxten eller inte? 141 Statsrådet (S): Jag vill tacka och för en angelägen diskussion. Det här är en viktig del av vår välfärdsmodell, och vi måste ständigt diskutera hur vi kan utveckla välfärden och då inte minst de finansieringsmodeller som ska garantera likvärdigheten. Kommuner och landsting är ansvariga för viktiga välfärdstjänster. Den kommunala självstyrelsen är en modell som vi ska vara oerhört stolta över. Den har i internationella jämförelser visat sig fungera väl. För att klara av att tillhandahålla välfärdstjänsterna behöver kommunerna och landstingen därför likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Jag tror att det nog råder stor enighet i om att vi ska ha den typen av utjämning. står vi inför framtida utmaningar till följd av den demografiska utvecklingen, den medicintekniska utvecklingen och kraven på tillgänglighet och standard. För att kunna tillgodose ökade anspråk på välfärdstjänsterna behöver vi tillväxt. Det tror jag att det också råder enighet om. Det är därför viktigt att ett kommunalekonomiskt utjämningssystem inte motverkar tillväxt. Som jag nämnde inledningsvis har en enig kommitté bedömt att det saknas belägg för att inkomstutjämningen är tillväxthämmande. Jag ser ingen anledning att ifrågasätta den bedömningen. När det gäller utvärdering av det kommunala utjämningssystemet görs detta kontinuerligt. Det är en fråga som regeringen avser att följa noga. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:94 Den nya polisorganisationen – några frågor om personuppgiftsbehandling m.m. 2014/15:92 om bistånd genom internationella organisationer med anledning av prop. 2014/15:68 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i 2014/15:3056 av m.fl. (FP, M, C, KD) 2014/15:3061 av och (SD) med anledning av prop. 2014/15:71 Förenklingar i anläggningslagen 2014/15:3053 av m.fl. (FP) 2014/15:3057 av (KD) 2014/15:3058 av (C) 2014/15:3059 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2014/15:74 Ledningsrätt i tomträtt 2014/15:3055 av m.fl. (FP) med anledning av prop. 2014/15:77 Genomförande av brottsofferdirektivet 2014/15:3054 av m.fl. (FP) 2014/15:3063 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2014/15:81 Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2014/15:3064 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2014/15:83 Komplettering av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd 2014/15:3045 av Per Klarberg och (SD) 2014/15:3049 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning 2014/15:3051 av m.fl. (FP, M, C, KD) 2014/15:3052 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2014/15:87 Fortsatt giltighet av lagen om behandling av personuppgifter vid utvärdering 2014/15:3046 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2014/15:89 Lag om lokala aktionsgrupper och EG:s förordningar om strukturstöd och stöd till utveckling av landsbygden 2014/15:3048 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2014/15:91 En ny läkemedelslag 2014/15:3065 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2014/15:65 Verksamheten i Europeiska unionen 2014/15:3044 av och (SD) med anledning av skr. 2014/15:66 Verksamheten inom m.m. och 2014/15:3062 av och (SD) med anledning av skr. 2014/15:90 Nordiskt samarbete 2014 2014/15:3060 av och (SD) med anledning av skr. 2014/15:114 Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2014/15:3047 av m.fl. (V) KOM(2015) 135 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning § 26 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:451 Arbetsgivaravgifterna för unga av (KD) till finansminister (S) 2014/15:452 Tvärförbindelse av (M) till statsrådet (S) 2014/15:453 Bredbandsutbyggnad på den svenska landsbygden av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:454 i av (C) till utbildningsminister (MP) 2014/15:455 dömdas möjlighet till arbete av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:456 Fredad zon för de kristna folkgrupperna i av (KD) till utrikesminister (S) 2014/15:457 Snusets hälsoeffekter av (M) till statsrådet (S) 2014/15:458 Större tydlighet om ryskt beteende i luftrummet av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:459 Statsministerns besök i av (M) till statsminister (S) 2014/15:460 Statliga jobb på landsbygden av (C) till statsrådet (S) 2014/15:461 Högskolebehörighet av (M) till statsrådet (S) 2014/15:462 Att kalla diktatur av (FP) till statsminister (S) 2014/15:463 Slopat gåvoavdrag av (KD) till finansminister (S) 2014/15:464 psykologiska beredskap av (M) till statsrådet (S) 2014/15:465 Jobb i mot jobb i av Boriana (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:466 Bostadssituationen för asylsökande och flyktingar av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:467 Varsel vid ABB i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:468 Varsel vid i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:469 Regional tillväxt och förutsättningar för jobb på norra av (C) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:470 Statlig verksamhet på landsbygden av (M) till statsrådet (S) 2014/15:471 Lokaliseringen av verksamhet av (M) till finansminister (S) 2014/15:472 Det ekonomiska läget i av (M) till finansminister (S) 2014/15:473 Förändringar av föräldraförsäkringen av (KD) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:474 Finansieringen av mindre klasser, fler lärare i klassrummet och fler speciallärare av (M) till utbildningsminister (MP) 2014/15:475 Godkänd gymnasieutbildning av (M) till statsrådet (S) 2014/15:476 Aktiebolag som driftsform för akutsjukhus av (C) till statsrådet (S) 2014/15:477 Skolornas bristande arbete mot kränkningar i skolan av (M) till statsrådet (S) 2014/15:478 Nya upphandlingsreglers konsekvenser för företagare av (M) till statsrådet (S) 2014/15:479 Kvalitet och valfrihet inom välfärden av (KD) till statsrådet (S) 2014/15:480 Hinder för ägarlägenheter av (FP) till statsrådet (MP) 2014/15:481 Förbättrade matematikkunskaper av (M) till utbildningsminister (MP) § 27 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:353 Uppkörningsköer för att ta körkort av (M) till statsrådet (S) 2014/15:354 Ökad satsning på lantbruksskolor av (M) till statsrådet (S) 2014/15:355 utrikespolitiska ställning i EU av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:356 , FN och EU av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:357 Den svenska linjen i IMF och av (M) till finansminister (S) 2014/15:358 Vaccin och bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:359 Kampanjen för kandidaturen till av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:360 Säkerhetspolitiska effekter av en energiunion av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:361 Stormskador i av (M) till statsrådet (S) 2014/15:362 Patienters valfrihet av (M) till statsrådet (S) 2014/15:363 Biståndets ramorganisationer av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:364 Examenspremier av (M) till statsrådet (S) 2014/15:365 Klimat och konkurrenskraft av (M) till statsrådet (S) 2014/15:366 AB:s brunkolsverksamhet av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:367 och vindkraft av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:368 Regeringens inställning till fildelning av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:369 Flygstrategins innehåll av (M) till statsrådet (S) 2014/15:370 Hänsyn till svensk flygindustri i den kommande flygstrategin av (M) till statsrådet (S) 2014/15:371 Eftersöksjägare som hamnar i kläm av (S) till statsrådet (S) 2014/15:372 Brott mot barn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:373 Luftfartsstrategin och tillkännagivanden av (M) till statsrådet (S) 2014/15:374 Körkortsutbildning för unga av Boriana (M) till statsminister (S) 2014/15:375 Försvarsmakten och vindkraften av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:376 Vård efter behov oavsett var man bor av (M) till statsrådet (S) 2014/15:377 Infrastrukturministerns syn på flygplats av (M) till statsrådet (S) 2014/15:378 Förbättrad mobiltäckning av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:379 Beredningen av den aviserade postutredningen av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:380 Annullering av klimatutsläppsrätter av (MP) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:381 Unga tjejers tillgång till preventivmedel av (V) till statsrådet (S) 2014/15:382 Utveckling av kvaliteten inom äldreomsorgen av (M) till statsrådet (S) 2014/15:383 kontor i av (M) till finansminister (S) 2014/15:384 kontor i av (M) till finansminister (S) 2014/15:385 uppdrag av (M) till statsrådet (S) 2014/15:386 Befogenheter för skoterledsvärdar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:387 En feministisk regering utan feministiskt perspektiv av (M) till statsrådet (S) 2014/15:388 Besöksnäringen av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 28 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:298 Nya ägardirektiv för av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:314 Uppmärksammande av 100-årsminnet av folkmordet seyfo av (FP) till utrikesminister (S) 2014/15:317 Ryskt kärnbränsle som säkerhetspolitisk fråga av (S) till försvarsminister (S) 2014/15:324 Effektiv gemensam beredning av Solvens II av Per Åsling (C) till statsrådet (MP) 2014/15:325 Regeringens möjlighet att pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram av (SD) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:327 Kameraövervakning vid synagoga av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:326 Återupptagen översyn av Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:328 Ångbåtstrafik som hotas av EU:s vattendirektiv av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:330 Regeringens politik kring deinvesteringar av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:329 Sjukskrivningar och förebyggande sjukpenning av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:312 resolution om fredade zoner i av (KD) till utrikesminister (S) 2014/15:333 Fredad zon för de kristna folkgrupperna i av (KD) till utrikesminister (S) 2014/15:334 Svensk läkare i etiopiskt fängelse av (V) till utrikesminister (S) 2014/15:338 Nedskärningar inom av (M) till finansminister (S) 2014/15:335 Krav på AP-fonderna att redovisa utsläpp av växthusgaser av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:336 Styrning av AP-fondernas innehav i fossila och förnybara energikällor av (V) till statsrådet (MP) av (M) till utbildningsminister (MP) 2014/15:339 genom hela utbildningskedjan av (M) till utbildningsminister (MP) 2014/15:348 Den av regeringen aviserade postutredningen av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:346 Värnande och utveckling av upphovsrätten av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:349 Legitimation för kuratorer i sjukvården av (S) till statsrådet (S) 2014/15:350 Legitimation för kuratorer i hälso- och sjukvården av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:345 Flygets miljökostnader av (MP) till finansminister (S) 2014/15:347 Biogasens förutsättningar av (C) till finansminister (S) 2014/15:344 Regeringens planer på skattehöjning för pensionärer av (M) till finansminister (S) 2014/15:351 Nedläggningen av i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:297 Försäljning av AB:s tyska kolverksamhet av (M) till närings- och innovationsminister (S) § 29 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 15 anf. 45 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av talmannen därefter till och med § 20 anf. 106 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om ny ersättare § 4 Meddelande om aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om faktapromemorior § 7 Anmälan om granskningsrapport § 8 Ärenden för hänvisning till utskott § 9 Ärenden för bordläggning § 10 Svar på interpellation 2014/15:347 om utökade skjutövningar i 1 Klimat- och miljöminister (MP) 2 HANS (V) 3 Klimat- och miljöminister (MP) 4 HANS (V) 5 Klimat- och miljöminister (MP) 6 HANS (V) 7 Klimat- och miljöminister (MP) § 11 Svar på interpellation 2014/15:362 om ett eventuellt godkännande av giftiga bly- och kadmiumfärger i EU 8 Klimat- och miljöminister (MP) 9 (C) 10 Klimat- och miljöminister (MP) 11 (C) 12 Klimat- och miljöminister (MP) 13 (C) 14 Klimat- och miljöminister (MP) § 12 Svar på interpellation 2014/15:354 om EU-lagstiftning om könsfördelning i bolagsstyrelser och fackföreningar 15 Justitie- och migrationsminister (S) 16 (FP) 17 (S) 18 Justitie- och migrationsminister (S) 19 (FP) 20 (S) 21 Justitie- och migrationsminister (S) 22 (FP) 23 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2014/15:370 om tolkning av begreppet särskilt ömmande skäl 24 Justitie- och migrationsminister (S) 25 (V) 26 Justitie- och migrationsminister (S) 27 (V) 28 Justitie- och migrationsminister (S) 29 (V) 30 Justitie- och migrationsminister (S) § 14 Svar på interpellation 2014/15:399 om otillförlitliga språkanalyser 31 Justitie- och migrationsminister (S) 32 (V) 33 (KD) 34 Justitie- och migrationsminister (S) 35 (V) 36 Justitie- och migrationsminister (S) 37 (V) 38 Justitie- och migrationsminister (S) § 15 Svar på interpellationerna 2014/15:293, 338 och 397 om konsekvenser av förändringar i RUT-avdraget 39 Finansminister (S) 40 (KD) 41 (M) 42 (M) 43 FINN (M) 44 (S) 45 Finansminister (S) 46 (KD) 47 (M) 48 (M) 49 FINN (M) 50 (S) 51 (S) 52 (M) 53 (S) 54 Finansminister (S) 55 (KD) 56 (M) 57 (M) 58 (S) 59 (M) 60 (S) 61 Finansminister (S) § 16 Svar på interpellation 2014/15:340 om offensiv finanspolitik till följd av minusräntan 62 Finansminister (S) 63 (M)