prot · H20951 · 2015-01-27 00:00:00 — Detta hänger ihop, och därför är det en prioritet för regeringen. I de två tidigare interpellationsdebatter jag har haft om TTIP har jag redovisat regeringen uppfattning. Även i detta svar redovisar jag regeringens uppfattning. Jag skriver inte mina egna interpellationssvar, utan de gemensambereds. Jag har också varit i näringsutskottet och och föredragit våra positioner inför ministerrådsmöten och annat. Då har regeringen fått stöd från riksdag för sin hållning och prioritering i dessa frågor. På redovisade en avvikande åsikt och tyckte att skulle säga nej till TTIP. Jag har dock inte uppfattat att några andra partier har valt denna position, utan regeringen har fått stöd inför mötet med EU:s handelsministrar. Vad gäller regeringens hemsida ber jag att få återkomma. Det ska inte vara blankt. Oavsett fråga ska det finnas tydlig information om både vår politik och vilka prioriteringar vi har. 90 (M): Jag tackar näringsministern för en mer utvecklad och beskrivande syn på hur regeringen ser på avtalet och förhandlingarna. Som näringsministern säger ska man vara försiktig med siffror, och det ska inte heller vara vårt främsta argument. Vi har också haft en gemensam syn på att förklara för allmänheten varför detta är viktigt och vad det betyder. Det handlar som sagt om jobb och tillväxt här, i övriga och i och om de positiva effekter som detta skulle ge på världsekonomin. är det viktigare än någonsin att vi kan samarbeta och riva handelshinder. Det finns även andra värden i detta. Det ger EU och , världens två största marknader med bra och världsledande lagstiftning vad gäller miljö, folkhälsa och matsäkerhet, en chans att sätta högre globala standarder för till exempel miljöskydd och antibiotikaanvändning. Här kan EU och ta ledningen, och det kan vara viktigt att ta detta initiativ . Det finns de som är oroliga och rädda för att vi ska behöva sänka våra standarder. Låt mig därför fråga näringsministern hur regeringen ser på att det kan bli ett så omfattande avtal. Det är en ganska stor men förståelig brasklapp. Ingen vill ju ha sämre regler, varken i eller någon annanstans. Vilka hinder ser näringsministern? Finns det några show stoppers för ? Vilka är de i så fall, och är de styrda av ett parti i regeringen? Vad skulle kunna hindra att man går vidare? Inför , vilka frågor står högst på dagordningen? Utifrån det näringsministern har sagt, vad är det största hindret från svensk sida för att få TTIP på plats och inom ramen för förhandlingarna? I sitt svar talar näringsministern om ett progressivt handelsavtal. Det kan betyda många olika saker. Jag är därför intresserad av att veta vad progressiviteten i avtalet betyder. Är det några områden som inte ska täckas av avtalet? Det behöver vi få reda på. Det är viktigt med förankringen i . Det finns en ordning för det, och den formella förankringen sker i utskott och . Det är också viktigt att informera och involvera , särskilt när förhandlingarna börjar närma sig en slutpunkt. Inte minst ska information och involvering också röra medborgare, företag och andra aktörer. Här har EU-kommissionären arbetat väldigt hårt med transparens och kommunikation. Det har varit en hel del aktiviteter, inte minst på webben, för att få in synpunkter på avtalet. Därför vill jag fråga hur regeringen ska se till att det blir en transparent process, inte bara från kommissionens sida. Även kommunikationen mellan medborgarna, andra aktörer och regeringen kan förbättras. 91 HANS (M): Man talar ofta om siffror hit och dit i handelsavtalet. Det kan synas lite lätt teknokratiskt. Men ett handelsavtal sätter en standard också för andra, kommande handelsavtal, precis som , som är ett ganska tyst avtal. Jag minns att jag stod här i kammaren när vi behandlade ärendet om handelsavtalet mellan och EU. Jag var ensam i kammaren, förutom talmannen. Det var i och för sig , men det visar att man inte alltid tar dessa frågorna på största allvar, så som man bör göra. Det handelsavtalet öppnade upp för ett enormt underlättande av handelstariffer, tullar och regelförenklingar, precis på samma sätt som handelsavtalet mellan och . Därför är det viktigt att handelsavtalet med – TTIP – verkligen kommer till stånd, för det kan sätta en standard för kommande avtal. Jag tänker inte minst på länder som men framför allt på länder som inte är på den demokratiska planhalvan lika tydligt som EU, och andra demokratier. Jag kommer tillbaka till en käpphäst. Det är nämligen så att handel och marknadsekonomi inte bara är att göra affärer utan också främjar gott beteende. Att handla med varandra förutsätter att man kommer överens. Att främja handel är viktigt ur demokratiaspekten men även ur aspekten mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt att detta avtal, som nästan börjar bli lite mytomspunnet, landar. kommer vi in på det som är en utmaning för oss alla: kritiken mot . Den kommer ofta från personer, organisationer och partier som säger sig veta allt om vad det kommer att landa i. De säger sig veta allt om vad som händer bakom de dörrar som de påstår är helt slutna. Där finns en paradox. Kritiken har en gemensam nämnare: Den kommer ofta från marknadsekonomiskeptiker och handelsovänner. Den kommer från håll där man av politisk ovilja och utav kunskap inte är trakterade av att främja handel. Därför är det en utmaning att kunna sprida den här kunskapen. Jag har haft debatter – inte i kammaren men i medierna – med nuvarande ordförande, miljöpartisten . Han har varit mycket kritisk mot handelsavtalet och mot att man över huvud taget ska börja förhandla om det. Vi har haft ett seminarium i i regi, och även där var mycket skeptiskt till avtalet. Därför vilar det ett stort ansvar på inte minst regeringen att informera och att offensivt, med en viljeinriktning, implementera detta. Det här är ett avtal som inte bara behöver träffas inom de formella rummen och sammanhangen – , kommissionen och riksdag, utan det är också viktigt att avtalet har en folklig förankring. Därom är vi skickade att berätta. Jag tycker att det är ganska symtomatiskt att det är 70-årsdagen av Förintelsens upptäckt. Vikten av att sprida kunskap om en sådan händelse har vi kunnat ta del av . Det är viktigt att vi också sprider kunskap om de handelsfrämjande insatser som ett handelsavtal mellan och EU kan innebära. 92 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att det finns ett antal poänger med de inlägg som har gjorts och som handlar om att handelspolitik inte alltid får den uppmärksamhet den förtjänar. Många människor uppfattar att handelspolitik är lite svårt och ibland så juridiskt att det blir skrämmande. fångas debatterna av en del myter och oro som man inte riktigt vet om de kommer att finnas i avtalet framöver. Detta får en egen dynamik och präglar därmed debatten i stor utsträckning. Så är det, men jag tror att det är viktigt att hantera oron på ett klokt sätt. Det största hotet mot ett handelsavtal mellan och är att vi inte tar oron eller diskussionen på allvar, att vi inte bemöter med sakliga argument och att vi inte visar öppenhet inför förhandlingarna. Jag tror att det är en förutsättning för att få folklig acceptans och stöd för avtalet. När jag reser utomlands och diskuterar dessa frågor finns det en fascination för – att det svenska näringslivet, fackföreningsrörelsen och det politiska systemet i stor utsträckning står upp för frihandel och sjysta villkor för löntagarna och att vi genom vår historia har lyckats balansera dessa intressen och visa att fri handel inte behöver utgöra ett hot mot vare sig fackliga rättigheter, miljökrav eller konsumentsäkerhet, som har varit viktiga värden för . Vi har visat genom historien att det går att kombinera detta, och jag tror att det är därför många länder tittar lite avundsjukt på och den debatt vi har, där inte minst de fackliga organisationerna är väldigt tydliga med att sådana här handelsavtal är viktiga för tillväxten och jobben i vårt land. Det ger oss en fördel i diskussionen. Om man tittar på de största vinsterna med handelsavtal är det faktiskt inte tullarna som är den stora utmaningen i detta avtal. Där finns tullar på i genomsnitt . De kan bli något lägre, vilket skulle gynna handeln – det är inte oväsentligt. Men den stora vinsten med avtalet är att jobba med de tekniska och icke-tariffära handelshindren, till exempel skillnader i standarder, regleringar och administrativa procedurer som inte motiveras av skilda politiska målsättningar. Vi har byggt olika system på olika kontinenter, och de systemen talar inte med varandra. Det betyder att företag måste bygga upp två helt olika produkter, märkningar eller system för att agera på en marknad i stället för på en annan marknad. Att försöka få systemen att likna varandra och se om det går att erkänna varandras säkerhetssystem eller standarder i större utsträckning än kan få väldigt stor betydelse för handeln och för företagens kostnader för att verka. De största vinnarna skulle jag vilja säga är de små och medelstora företagen. De stora företagen har ofta kapacitet att jobba med samma produkt på olika marknader. De kan anpassa produkten och har inte så stora problem med att göra det. Men för ett litet företag som måste jobba med produktförändringar som gör att de kan finnas på två olika marknader kan detta vara skillnaden mellan möjlighet och omöjlighet. Jag tror att det finns stora vinster att göra här. Vilka är de största hindren? Det finns många hinder på vägen. Jag tror att den europeiska debatten om investeringsskydd i vissa länder skapar en osäkerhet kring hur man ska komma vidare i TTIP-debatten. Jordbrukspolitiken och livsmedelssektorn är en utmaning, för där har och väldigt olika historia och traditioner. Det blir inte helt enkelt att mötas i förhandlingarna på alla områden. går vi in i en svårare fas i förhandlingarna, för nu börjar man ta tag i riktiga frågor. Men att se var man börjar landa kan också ta bort en del av dimman kring förhandlingarna. 93 (M): Jag skrev interpellationen därför att jag är övertygad om de stora fördelar som finns, inte bara för oss här i . Såväl EU och som hela världsekonomin skulle kunna få en skjuts i dessa tider när vi ser strömningar av protektionism och att man försöker skydda sin inhemska produktion eller verksamhet och vill bygga upp murar därför att man tror att man kan få kortsiktiga vinster. Jag ställde interpellationen också därför att jag är orolig. Jag tycker att det har varit lite tyst från regeringens sida. De goda argument som näringsministern har givit här skulle jag vilja höra mer i debatten. Det är en fråga som infinner sig naturligt när näringsministern beskriver hindren. Jag gör ingen annan bedömning. Det finns i de här frågorna olika syn men också en rädsla för vad detta kan innebära, inte minst för mindre stater. Man går in i en svårare fas. Vad kan då göra? Hur kan och regeringen bidra in i EU-systemet och inte minst med bilaterala kontakter med EU:s medlemsstater och med för att trycka på och hjälpa till för att detta ska gå vägen? Vi vet att det finns ett stort stöd hos svenska folket kring det här avtalet. Det finns också ett stort stöd bland de stora organisationerna, både arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer. Vi har alltså en god grund att stå på här i . Men det är som sagt svåra hinder som återstår. Då vill jag se ett aktivt , en aktiv regering, en aktiv näringsminister som också tittar på hur man trycker på de andra länderna och hur vi får så bra transparens och förankring här hemma som möjligt. 94 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan garantera interpellanten att regeringen har en aktiv och proaktiv syn på detta. Från sida deltar vi i enormt många olika konsultationer i de här frågorna, inte bara med näringslivsrepresentanter i , för att reda ut deras oro över förhandlingarna och också för att höra deras prioriteringar, vad de ser är viktiga frågor. Vi jobbar också hårt gentemot civilsamhället i . Vi har kontinuerliga rundor med civilsamhället där de kan redovisa sina farhågor och sin oro kring olika frågor och där vi öppet kan redovisa vad som är förhandlingsmandatet och hur ser på de här frågorna för att minska oron men också för att skapa en större acceptans för förhandlingarna, så att det blir en större transparens. Jag kunde tyvärr inte delta själv, men min statssekreterare deltog i ett seminarium i , arrangerat på plats med svensk fackföreningsrörelse och svenskt näringsliv, för att delta i diskussionen om syn på detta. Det var tydligt vilken skillnad det var på fackföreningsrörelsens approach på detta i jämfört med den amerikanska fackföreningsrörelsen. Man kan inte tro att det ens i är så enkelt att få sådana här förhandlingar i hamn. Jag har också själv deltagit när den amerikanska ambassaden har genomfört seminarier i i de här frågorna. Det sker nu ett arbete i de här frågorna där vi alla måste vara aktiva och visa ett ledarskap och visa att det här året – 2015 – är det år då vi måste komma framåt. Då är det inte minst viktigt att ge kommissionen starkt stöd. Det var därför jag tillsammans med ett antal andra länder skrev till kommissionen för att visa att det är viktigt att ta vara på den möjlighet – window of opportunity – som finns 2015. Vi jobbar hårt tillsammans med , som är kommissionär på det här området, för att göra vårt i våra bilaterala kontakter, för att påverka andra länder och hitta möjligheter och öppningar. Det kommer att bli en viktig prioritet och ta mycket av vår tid . Men det ser jag fram emot, för detta är ett viktigt avtal för . Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:204 om – ägardirektiv för att stötta gles- och landsbygd 95 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag ser på agerande och hur jag och regeringen avser att bryta aviserade riktning genom tydliga ägardirektiv. Bakgrunden är att har skickat ut ett brev till ca 200 företags- och bostadsrättsföreningskunder. I brevet har aviserat att man vid nästa villkorsförändring kommer att tvingas höja marginalen för att kompensera för risken och i vissa fall även kräva en snabbare amorteringsplan. Inga hushållskunder berörs av detta, men det är förståeligt att det finns en viss oro även bland dem. Därför är det positivt att varit mycket tydligt med att hushållskunder inte berörs av den nya riskbedömningen och att hushåll även framöver kommer att kunna ansöka om såväl lånelöfte som lån direkt på hemsida, oavsett var i landet de bor. Finanskrisen har bland annat visat på vikten av finansiell stabilitet baserad på ett sunt och rimligt risktagande. har inget samhällsuppdrag utan agerar på en konkurrensutsatt marknad på marknadsmässiga villkor och är en relativt liten aktör inom företagskundsegmentet. Bolaget har tre företagskundkontor i , respektive med sammanlagt mindre än 40 anställda. saknar därmed den lokalkunskap som krävs för att göra individuella riskbedömningar av bostadsrättsföreningar på orter där inte alla lägenheter kan säljas eller av ägare till flerbostadshus på orter där vakansgraden är hög. Detta innebär att risken blir högre för än för en bank med lokal närvaro och kunskap. Det är också viktigt att komma ihåg att är ett fåproduktsbolag. Ingen kund kan agera med endast som leverantör av finansiella tjänster. Det innebär att kunder i såväl glesbygd som storstäder har minst en bankrelation till att förlita sig på. Den riskbedömning som ligger till grund för agerande är en operativ fråga och därför ett ansvar för bolagets styrelse och ledning, vars uppgift det är att balansera risk och lönsamhet. Jag kan dock konstatera att bolaget agerar för att ha ett rimligt risktagande i sin verksamhet och att bolaget i den aktuella frågan har agerat transparent gentemot sina kunder. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder. Då , som framställt interpellationen, hade anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade tredje vice talmannen överläggningen avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:50 Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga 2014/15:53 Redovisning av naturgaslagring i rörledning 2014/15:47 om statens dimensionering av lärarutbildningen 2014/15:49 om valutahanteringen i det internationella utvecklingssamarbetet 2014/15:52 om överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården med anledning av prop. 2014/15:29 Erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen 2014/15:3025 av och (SD) med anledning av prop. 2014/15:32 EU:s gränskodex 2014/15:3028 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2014/15:41 Genomförande av avtal mellan och förenta staters regering för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA 2014/15:3026 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2014/15:27 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2014/15:3017 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2014/15:31 om statliga insatser för mottagande och bosättning av nyanlända 2014/15:3021 av (SD) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:214 Det maritima klustret och Landskronahamnens farled av (S) till statsrådet (S) 2014/15:215 Byggnation i sjönära läge av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:216 Alkobommar vid alla hamnar och gränsstationer av (M) till statsrådet (S) 2014/15:217 ansökan till om att bygga nya kärnreaktorer av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:218 Utrikesfödda akademikers etablering inom vård och omsorg av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:219 Åtgärder för att förebygga och förhindra terrorism av (M) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:173 Upphandling av asylboende av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:174 Minskat strandskydd av (M) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2014/15:164 Nedsläckning av landsbygden av (S) till statsrådet (S) § 24 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med § 12 anf. av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Ärenden för bordläggning § 8 Svar på interpellation 2014/15:193 om modernare lagstiftning för att kunna lagföra brott på och med hjälp av internet 1 Justitie- och migrationsminister (S) 3 FINN (M) 4 (S) 5 Justitie- och migrationsminister (S) 7 FINN (M) 8 (S) 9 Justitie- och migrationsminister (S) 11 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2014/15:209 om vargjakten i 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) 15 (M) 16 Statsrådet (S) 17 (M) 18 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellationerna 2014/15:160 och 190 om lokal polisverksamhet 19 Statsrådet (S) 20 (FP) 22 Statsrådet (S) 23 (FP) 25 Statsrådet (S) 26 (FP) 28 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2014/15:180 om svenskar som reser för att strida i oroshärdar och för terroriststämplade organisationer 29 Statsrådet (S) 30 (M) 31 (FP) 32 Statsrådet (S) 33 (M) 34 (FP) 35 Statsrådet (S) 36 (M) 37 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2014/15:185 om våldtäkt som grovt våldsbrott 38 Statsrådet (S) 39 (M) 40 (S) 41 Statsrådet (S) 42 (M) 43 (S) 44 Statsrådet (S) 45 (M) 46 Statsrådet (S) § 13 Svar på interpellation 2014/15:186 om stärkt förmåga att arbeta mot it-relaterade brott 47 Statsrådet (S) 48 (M) 49 Statsrådet (S) 50 (M) 51 Statsrådet (S) 52 (M) § 14 Svar på interpellation 2014/15:189 om skärpta påföljder mot bostadsinbrott 53 Statsrådet (S) 55 (M) 56 (MP) 57 Statsrådet (S) 59 (M) 60 (MP) 61 Statsrådet (S) § 14 (forts.) Svar på interpellation 2014/15:189 om skärpta påföljder mot bostadsinbrott 63 Statsrådet (S) § 15 Svar på interpellation 2014/15:201 om trafikdatalagring 64 Statsrådet (S) 65 (M) 66 (MP) 67 Statsrådet (S) 68 (M) 69 Statsrådet (S) 70 (M) 71 Statsrådet (S) § 16 Svar på interpellation 2014/15:208 om förbättrad hyresstatistik 72 Statsrådet (MP) 73 (FP) 74 Statsrådet (MP) 75 (FP) 76 Statsrådet (MP) 77 (FP) 78 Statsrådet (MP) § 17 Svar på interpellation 2014/15:145 om effekterna av ändrad inriktning för 79 Närings- och innovationsminister (S) 80 HANS (M) 81 Närings- och innovationsminister (S) 82 HANS (M) 83 (C) 84 Närings- och innovationsminister (S) 85 HANS (M) 86 Närings- och innovationsminister (S) § 18 Svar på interpellation 2014/15:196 om frihandelsavtalet mellan och 87 Närings- och innovationsminister (S) 88 (M) 89 Närings- och innovationsminister (S) 90 (M) 91 HANS (M) 92 Närings- och innovationsminister (S) 93 (M) 94 Närings- och innovationsminister (S) § 19 Svar på interpellation 2014/15:204 om – ägardirektiv för att stötta gles- och landsbygd 95 Närings- och innovationsminister (S) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015