prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En ettårig flicka från är kanske det yngsta barn som kommit ensam till . Hon skickades i väg av föräldrar som varit på flykt och som helt enkelt inte såg någon annan utväg. Det här är bara några av de berättelser vi kan läsa om i medierna. Det är grymma skildringar av ett allt kallare . Världen över är människor på flykt och på vandring. Många är det som försöker undkomma krig, men många är också på flykt från fattigdom och förnedring. De söker ett bättre liv. Debatten, däremot, svämmar över av förslag om att stänga gränser och göra tillvaron än mer osäker för dem som har lämnat allt. Men vi måste minnas att den viktigaste förklaringen till att människor söker sig till och till handlar just om fattigdom och förtryck. Det kan vi hjälpa till att göra någonting åt. är ett av världens rikaste länder, och därför är det också självklart att vi är bland dem som kan göra mest för att stödja fattigare länders utveckling. Vi måste göra vad vi kan för att göra det möjligt för fler att leva ett värdigt liv i fred och trygghet. Det är lösningen, inte stängda gränser och mer kyla. Det är detta debatten borde handla om: hur vi vill och kan bidra till en bättre värld. Det handlar om utveckling inom planetens ramar och om social rättvisa och ekologisk hållbarhet för alla människor. Det handlar om hur politiken kan göra att alla krafter styr åt rätt håll. Om detta är det väldigt tyst i dessa tider. Vi lever i ett väldigt rikt land, men debatten är fattig. Den ekonomiska politiken är ett av de bästa verktygen vi politiker har för att förändra samhället. Det är ju därför statsbudgeten är så viktig, och därmed också den debatt som vi för i kammaren . Regeringens ekonomiska politik verkar för ett varmare och mer inkluderande samhälle. Det svenska utvecklingsbiståndet satsar nu mer på konfliktförebyggande, institutionsbyggande och kapacitetsbyggande, vilket den förra regeringen drog ned på. Det är så man hjälper till att bygga fungerande, fredliga demokratier och minska den fattigdom som tvingar människor på flykt. Men också klimatförändringens effekter kan tvinga människor att lämna sina hem. Länder som , och behöver skydd mot extrema väder och höjda havsnivåer. Och många fler länder behöver hjälp att minska sina egna klimatutsläpp. Vi har lovat FN att hjälpa till genom att ge till FN:s så kallade gröna fond för klimatomställning. Det är pengar som inte ska tas från det ordinarie biståndet, utan det ska vara så kallade additionella medel. De borgerliga bröt det löftet och tog pengarna från biståndet. lägger regeringen tillbaka de pengar som vi har lovat världens fattiga länder. har regeringen också aviserat ett förslag som ska förmå fler av landets kommuner att ta sin del av ansvaret för de flyktingar som kommer till . Det finns dessutom ett förslag till stödprogram för romer i i samarbete med den rumänska regeringen. Regeringen vill se ett som håller ihop, där matchningen är bättre på arbetsmarknaden och där inga barn faller ifrån i skolan. Därför måste kunskapsresultaten höjas, jämlikheten ökas och statusen i läraryrket höjas betydligt. I vårbudgeten ligger de här prioriteringarna fast, och flera förslag från regeringens tidigare budgetproposition presenteras nu på nytt. Det handlar om pengar till speciallärare och specialpedagoger, upprustning av skollokaler och stärkt elevhälsa. Allt fler unga mår dåligt, inte minst unga med funktionsnedsättning, unga tjejer och hbtq-personer. Ska man vända utvecklingen i skolan måste man också satsa på att ge de unga den hjälp de behöver, och därför satsar regeringen på elevhälsan. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En nationell strategi för musik- och ska tas fram, och i höstbudgeten ska regeringen återkomma med förslag om sänkta taxor. Regeringens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För att nå dit är ekonomisk jämställdhet avgörande. av borgerligt styre ökade inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män i . tas viktiga steg för att minska klyftorna, och vi i är stolta över att flera av våra förslag nu blir verklighet. Det blir en tredje öronmärkt månad i föräldraförsäkringen, eftersom ett jämställt uttag av föräldradagar är en nyckel till kvinnors ekonomiska självständighet. Det ska bli lättare att få barnomsorg på obekväma arbetstider. Bemanningen i äldreomsorgen ska öka. Det är bara något av allt det i budgeten som minskar de ekonomiska klyftorna mellan kvinnor och män. Det sker inte av en slump utan är resultatet av en medveten ekonomisk politik och en feministisk grundsyn. med en borgerlig regering riskerar vi att missa 14 av de 16 miljömål som har slagit fast. och regeringen använder nu den ekonomiska politiken för att vända den utvecklingen. kommuner får ökade möjligheter att vara med i miljöarbetet genom ett särskilt anslag för lokala klimatinvesteringar. Det ger pengar till exempel till bättre kollektivtrafik eller utbyggd fjärrvärme. ökar vi också anslagen för att skydda värdefull natur, gynna förnybara bränslen och stärka miljömyndigheterna. Vi i lovade inför valet att investera för framtiden, för vi vet att jobben växer fram när vi bygger det hållbara samhället. Tågunderhållet har varit kraftigt eftersatt i alltför , och bostadsbristen är ett stort problem, inte bara i storstäderna och på studentorterna utan i hälften av landets kommuner. investerar regeringen i bostadsbyggande. Hälften går till mindre hyresrätter och studentbostäder. De ska ha rimliga hyror och tydliga krav på energieffektivitet. I höstbudgeten kommer också bland annat stöd till energieffektivisering i miljonprogramsområdena och ett stöd till att bygga äldrebostäder. Svensk järnväg har stora brister. har räknat ut att tågförseningarna kostar samhället . Investeringar i tågtrafiken skapar jobb, bidrar till bättre möjligheter för företagen och är dessutom nödvändiga för att klara klimatutmaningen. Vi vill att resenärer och företag ska kunna lita på järnvägen. Därför satsar regeringen pengar och sedan resten under hela mandatperioden. Detta innebär att man snabbare kan byta ut allt det där som krånglar, som kontaktledningar, växlar, ställverk och räls. Regeringens budget som vi ska besluta om innehåller investeringar för hållbarhet och framtidstro. Precis som lovade inför valet har den tonvikt på jobben, skolan och klimatet. Det kostar pengar, men det ger också pengar tillbaka när jobben växer, fler unga får utbildning och bostad, tågen går och kvinnors ekonomiska oberoende ökar. Det skapar ett varmare samhälle där vi självklart hjälper människor från jordens fattiga och krigshärjade länder. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Sedan den förra debatten om den ekonomiska politiken här i kammaren har också den borgerliga oppositionen lämnat sina budgetförslag. Med tanke på hur högljutt de har kritiserat regeringens förslag hade man kunnat vänta sig lite spännande läsning med många djärva förslag för att lösa framtidens utmaningar. Men sådant ser man ganska lite av i de borgerliga partiernas budgetar. Det finns ändå områden där vi kan samarbeta, vilket har sagts tidigare. Till exempel med om föräldraförsäkringen, med om etableringspolitik och flera miljöfrågor och med om bättre äldreomsorg. Men tillsammans fortsätter de borgerliga att försvara en politik som väljarna röstade ned . De för fram skattesänkningar som den enda lösningen på snart sagt varje problem i samhället. De förslår skattesänkningar på sammanlagt . Att investera för framtiden är de inte lika intresserade av. På den sidan är det mycket tunt. De säger nej till regeringens förslag och har i stället nedskärningar på 16 av budgetens 24 utgiftsområden. Som vi har märkt är tonläget emellertid ganska högt. Jag kommer att tänka på ett gammalt slitet ordspråk: Tomma tunnor skramlar mest. Jag tänker kanske ännu mer på någonting som , en brittisk konservativ politiker, ska ha sagt en gång. Han fick kritik för mycket, men i en sak kan han ha haft rätt. Han sade nämligen: Allianser tål inte stagnation. Antingen skjuter de rotskott, eller så vissnar de. Det är något av detta som vi bevittnar . Frågan är bara vad det är som ska hända när den borgerliga alliansen så helt har stagnerat. Rotskott kan bli lite vad som helst. Vi har sett en del otäckheter som har börjat gro, till exempel förslag om en allt kallare migrationspolitik. Men kanske är det i stället början till något nytt och friskt som växer upp från de borgerliga partiernas rötter. Ska vi rent av kunna hitta gemensamma förslag som leder framåt för mer framtidstro i en ekologiskt hållbar och socialt rättvis värld? Jag hoppas det. Med denna förhoppning vill jag yrka bifall till utskottets förslag i utskottets betänkanden FiU20 och FiU21. 24 (C) replik: fick ett Youtubeklipp ganska stor spridning. Det var , som är grundare av och leder företaget , som presenterade Teslas nya produkt. Det är ett batteri som heter power wall. Det är ett klipp på som jag rekommenderar. Han beskriver vad han tror att utvecklingen inom batterier kommer att kunna innebära, inte minst för utvecklingsländer. Det är länder som har hoppat över steget att dra koppartrådar för att fixa telefoni och har gått direkt till mobil telefoni. Enligt den gamla logiken hade man behov av att dra elledningar kors och tvärs. kan man gå direkt och investera i batterier för småskalig energiproduktion – solpaneler eller mindre vindkraftverk. Det är mycket inspirerande. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Detta är en utveckling som vi även ser i , alltså en decentraliserad och småskalig energi- och elproduktion som växer fram. Det skapar ett mer robust system när man inte är beroende av några enskilda stora enheter. Det är dessutom någonting som bidrar till lägre energipriser. Med kirurgisk precision lyckades ungefär som detta spreds i sociala medier vara med och presentera förslag om att i svensk historia införa en skatt på den småskaliga elproduktionen. Man föreslog i praktiken helt enkelt en skatt på villaägares solpaneler, som har varit, och är, skattefria. sa att vi aldrig kan gå med på det. Propositionen drogs också tillbaka av regeringen, ett lappkast som jag hoppas håller sig och att detta förslag inte kommer tillbaka under skydd av till exempel budgetlagen. Jag skulle vilja ha besked av . Är det så att vi aldrig någonsin igen kommer att få se dessa förslag om att införa en skatt på småskalig elproduktion? 25 (MP) replik: Jag har inte sett Youtubeklippet med Teslas batterier, men jag har förstått att de är en helt revolutionerande del av den utveckling som vi nu ser. Jag välkomnar, precis som , decentraliseringen och robustare system som inte innebär så mycket centralisering och inte innebär så mycket sårbarhet. Jag tror också att teknikutvecklingen är mycket bra. Förslaget om skatt på till exempel den småskaliga solenergin är under utredning. Vi har fått många bra remissvar på det. Naturligtvis anser vi i att det är oerhört olyckligt om vi måste införa detta. innebär det förslag som vi lade fram och som sedan drogs tillbaka att vi kan öka den förnybara elproduktionen i certifikatsystemen. Det som är vår och regeringens målsättning är att vi ska kunna få ett system som tydligt visar framåt vad som kommer att vara villkoren. Detta är en bransch som har legat lite mitt emellan. Man har vetat att det finns ett skatteundantag som kanske kommer att tas bort. Dessutom är det så , som inte berättar, att man måste betala skatt på all förnybar el som man producerar – även småskalig – om man låter minsta lilla del gå ut på nätet. Det är någonting som man inte har talat högt om och som de flesta faktiskt inte heller känner till. Men jag hoppas att vi kommer att kunna få stabila förutsättningar och tydliga regelverk kring detta framöver. 26 (C) replik: Det låter bra om kan fortsätta att vara så här tydligt och att man helt enkelt backar från förslaget. Men det låter lite märkligt. Det som nu säger vore olyckligt om det blev verklighet var alltså ett regeringsförslag, klappat och klart, som regeringen ville att skulle rösta igenom. Det vore olyckligt. Jag tror inte att det var vad de miljöpartistiska väljarna förväntade sig, det vill säga att när man får en miljöpartistisk miljöminister är det också första gången som man inför en skatt på den småskaliga förnybara energiproduktionen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget låter det som att har ändrat sig. Det är någonting som jag välkomnar. Jag hoppas att vi kommer att kunna arbeta tillsammans för att se till att dessa förslag inte väcks igen. Detta är något som vi kommer att hålla under lupp. Jag hoppas att vi slipper stå här och tala om det – att det här förslaget på något sätt har återuppstått. Det låter inte så på . Men det är, som sagt, någonting som vi i allra högsta grad kommer att hålla under lupp. När vi nu ser ett rejält teknikskifte och ser hur batteritekniken har utvecklats så pass mycket att fler och fler hushåll faktiskt kan bli i praktiken självförsörjande för miljöns skull och för den egna ekonomins skull, vore det mycket olyckligt om vi i detta teknikskiftes linda lägger en våt filt över detta och gör det dyrare genom att införa en sådan skatt. Den bör absolut inte se verklighetens ljus. 27 (MP) replik: Det är, som sagt, mycket olyckligt när det är otydliga regler. , efter att har suttit i regeringen , finns det alltså regler som säger att man ska betala skatt på allt som man levererar ut. Det gäller även det som man producerar själv, om man levererar ut det minsta lilla. Jag hoppas att vi kommer att kunna föra detta framåt på ett konstruktivt sätt. Jag hoppas att vi kommer att kunna vara överens om att vi vill öka ambitionerna på det förnybara området. Där tror jag att vi och har en gemensam målsättning. Men jag hoppas kunna återkomma med stabila framtidsregler för denna bransch, så att vi kan utveckla det förnybara. 28 (FP) replik: är det kanske inte det som debatteras allra mest som är det som betyder mest för och framtid – svenska jobb och svensk tillväxt. En av de saker som just nu pågår är frihandelsförhandlingarna mellan och , som kommer att spela en avgörande roll för om de går i mål. är ett litet och handelsberoende land. Lyckas vi se till att vi får ett frihandelsavtal med , så att vi får ta del av världens största frihandelsområde, kommer det att betyda enormt mycket för jobben i , och . Socialdemokraterna är rätt tydliga med att de står bakom detta frihandelsavtal. Jag välkomnar att näringsminister skriver brev till kommissionen och står bakom de förhandlingar som sker. Jag har också talat med den svenska kommissionären , som känner detta stöd från Socialdemokraterna. Men vi har två partier i regeringen, och från kommer helt andra signaler. Man kan läsa att säger att man borde rösta nej till detta frihandelsavtal om det inte blir exakt som han anser att det ska vara. Man ser parlamentarikerna från i som driver samma sak. Jag skulle därför vilja ställa följande fråga till : Vad är hållning? Delar min bild, att och den ska göra vad de kan för att se till att frihandelsavtalet går i mål? Eller är det linje som gäller och som handlar om att man ska försöka stoppa det som betyder jättemycket för svenska jobb och för svensk framtida välfärd? 29 (MP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Nej, det är alldeles tydligt att står bakom frihandelsavtalet som förhandlas fram. Vi har alltid varit ett liberalt parti som ser behovet av handel och utveckling. Det är bra för företagen, för integrationen och för utvecklingen i alla länder. Där tror jag inte att vi behöver tvivla. Däremot har varnat för problemen med ISDS, den konfliktlösningsmekanism som är inbyggd i de här avtalen. Det är väl det som har varit mest i fokus för vår del. Men där har regeringen en tydlig linje: att ISDS behöver utvecklas och förnyas. Det talar man också om i sin dialog med EU. står alltså starkt bakom ett utökat frihandelsavtal, men vi ser också gärna att man moderniserar konfliktlösningsmekanismen. 30 (FP) replik: Jag blev lite klokare men inte jättemycket klokare. Näringsminister har skrivit till kommissionen och sagt att man står bakom frihandelsavtalet – inklusive konfliktlösningsmekanismen. Den är naturlig i internationella avtal. Även om man ingår avtal med ett land som , som har en stabil och bra rättsordning, kan det vara bättre för ett företag som säljer från till att inte bli beroende av en delstatsdomstol i utan ha en tvistlösningsmekanism på plats. Det är tanken med de här tvistlösningsmekanismerna. Då säger : Vi är för avtalet, men vi är lite mot den här tvistlösningsmekanismen. Det är en lite annan ton än vad har. Här skulle jag vilja ha ett tydliggörande från . , som trots allt är ordförande och den som ska baxa igenom regeringens EU-politik i , skriver i stället tillsammans med partiledare att det här avtalet är djupt odemokratiskt. Det är alltså det avtal som nu säger att man står bakom. Innebär det att du, , inte delar analys att det här är djupt odemokratiskt? Delar du snarare och analys i frågan? Det vore bra att få det klarlagt. 31 (MP) replik: Som jag har försökt förklara förut står bakom det frihandelsavtal som förhandlas fram. Däremot finns det en hel del problem med den konfliktlösningsmekanism som ligger som förslag . Men jag håller med , och Socialdemokraterna och alla som är för ökad frihandel om att vi måste ha bra och tydliga konfliktlösningsmekanismer på plats. Det gynnar tydlighet, och det gynnar företag och stater i deras mellanstatliga relationer. Jag hoppas att det tydliggjorde lite. Jag tänkte också ta upp att det handlar om att modernisera. debattinlägg har handlat väldigt mycket om att regeringen skulle vara hemskt mycket mot att modernisera. När vi föreslog en lite mer moderniserad konfliktlösningsmekanism som tar hänsyn till de problem som har funnits tidigare hoppades vi att det skulle välkomnas och inte avfärdas. 32 (KD) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag uppskattar en hel del av det som du säger i talarstolen , . Engagemanget för fattiga och flyende behöver vi mer av i politiken. Jag uppskattar också att du tar upp den psykiska ohälsan bland barn och unga, satsningar på elevhälsan och annat. För in mer av det engagemanget i regeringen! Det tror jag är väldigt viktigt och angeläget. Men jag har också noterat att har varit på partikongress. Det är ju mer intressant när sitter i regeringen och inför kommande budgetar och den politik som kommer att bedrivas framöver. När man inte orkar fatta beslut om de åtgärder som faktiskt leder till mer byggande – borttagna särkrav för kommuner, förändrad planprocess, bullerregler och annat – blir det lätt subventioner. Det manifesterade sig på . Det var subventioner, subventioner, subventioner till allt och alla. Det är dyrt och dåligt, och byggföretagen efterfrågar inte ens de här subventionerna. Det var en ganska konstig rubrik om att valfriheten vann när stod fast vid sin politik att det bara är en tredjedel av föräldradagarna som familjerna själva ska få bestämma över. Bara en tredjedel betror man föräldrarna att klara av. Det var många miljöpartister som var besvikna, och det kommer man nog att förbli tills varenda millimeter av familjernas liv är reglerad, när tiden med barnen är kortare och flexibiliteten är utplånad – detta av ett parti som värnade såväl valfrihet och mångfald som barnens tid med sina föräldrar. Mitt eget anförande handlar ganska mycket om sjukvårdspolitik och att vi behöver en reform för att bättre se till att vi klarar vårdens förmågor i hela vårt land och att det inte ska vara beroende av i vilket landsting man bor. hade ett annat fokus. Därför är min fråga till , utöver de två tidigare: Är det uppfattning att i budgetförhandlingar driva att vi ska lägga statliga utredningsresurser på aktiv dödshjälp i den svenska sjukvården? 33 (MP) replik: När det gäller mer byggande hade vi ju betydligt fler förslag än bara subventioner i den proposition som jag antar att du hänvisar till, , och som gick igenom på vår kongress. Där finns det förslag om byggregler och om bullerregler. Framför allt finns det mer om hur vi ska kunna bygga energieffektivt och på ställen och för delar av befolkningen som verkligen behöver det. Jag tycker alltså att den här regeringen, med som den ena parten, tar väldigt stort ansvar för byggandet . Hade Alliansens bostadspolitik varit så oerhört framgångsrik hade vi ju inte stått med det väldigt stora underskott som vi står med . När det gäller föräldraförsäkringen är linje att vi ska en tredelad sådan, precis säger. Den individualiserade föräldraförsäkringen är någonting som man skulle kunna ha som målsättning på lång sikt. Vi vet ju att uttaget av föräldraförsäkringen är väldigt ojämnt. Så länge som det är så ojämnt kommer kvinnorna att vara ojämställda och ha sämre villkor på arbetsmarknaden och sämre ekonomisk utveckling. Därför är det väldigt viktigt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi ser också att det system som vi har med tredelad försäkring är väldigt bra. Det skulle öka pappornas uttag, men det skulle också ge andra möjlighet att vara med och ta ansvar och hjälpa till. Det finns familjer som inte är kärnfamiljer. Det finns far- och mormödrar och far- och morfäder som skulle kunna tänkas hjälpa till. Därför tycker vi att det är en bra och flexibel lösning som pekar ut riktningen mot större jämställdhet. Regeringen har lagt en utredning om jämlik hälsa. Det är inriktningen för hur vi ska få bukt med de problem som pekade på här. Där tror jag att vi kan återkomma om en bättre sjukvårdspolitik. 34 (KD) replik: Alliansen vände en trend i bostadsbyggandet. Vi hade byggt ungefär hälften så mycket som våra grannländer . ser vi nivåer som vi inte har sett , och det är tack vare mycket omfattande reformer. Det är väldigt bra, och det måste vi bygga vidare på i stället för att gå tillbaka till en politik som inte har fungerat. Varje gång det numera kommer förslag från eller Socialdemokraterna om föräldraförsäkringen handlar de om att kvotera, förkorta, reglera, minska flexibiliteten och göra det livspussel som familjerna kämpar med allt svårare att klara av. Allt mindre makt ska familjerna ha, allt mindre tilltro får de från politiken och allt mindre ansvar ska de själva kunna ta. Det här är en utveckling som är helt fel. I stället för att gå in och detaljreglera deras liv borde man säga till barnfamiljerna: uppskattar det ni gör. Vi tror på er. Vi vet att ni vill ta gemensamt ansvar. Vilket stöd vill ni ha för att klara detta? En tredjedel lämnar över till familjerna att klara av. Det ju väldigt generöst – eller inte. Min fråga om sjukvården kvarstår. Jag tog upp problemen att man på olika ställen i får olika behandling för cancer och att man i olika landsting får olika medicin som kan hjälpa en till ett bättre liv. Om man bor på gränsen mellan och beror det på var man bor om sjukvården räddar ett barn som föds eller struntar i att göra det. Det är reformer som vi behöver ta tag i, och vi behöver ökad statlig styrning. Men på er kongress ville ni öppna för aktiv dödshjälp. Vi ska utreda att lägga till en uppgift till den svenska sjukvården utöver att bota, lindra och trösta, nämligen att avsluta liv. Vi har haft en enighet i riksdag om att vi inte ska ha aktiv dödshjälp. Ni bryter den enigheten, och jag vill fråga: Är det så att ni kommer att driva att statliga utredningsresurser ska läggas på att utreda detta i sjukvården? 35 (MP) replik: Kongressen beslutade att vi ska just utreda, inte införa. Innan utredningen är klar kan vi inte säga vad vi kommer att driva eller inte. Debatten om dödshjälp är något som förtjänar mer än en minut i budgetdebatt, tycker jag. Jag återkommer gärna till frågan och tror att vi har viktiga avgöranden att göra.