prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — Det ställer stora krav på gruvnäringen när det gäller att använda miljövänlig teknik och ta ansvar för det lokala och regionala samhället. Det innebär också att stora krav ska ställas på de tillståndsgivande myndigheterna. Minerallagen är ett centralt styrmedel i dessa sammanhang, och enligt min uppfattning är denna lag exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolag som den inte på ett godtagbart sätt värnar det som påverkas negativt av verksamheten. Jag anser därför att både människor och miljö som påverkas av gruvindustrin måste ges ett större inflytande över processen. Enligt min och uppfattning bör fastighetsägare och innehavare av särskilda rätter, till exempel en sameby, som berörs av en ansökan eller ett undersökningstillstånd alltid ges rätten att yttra sig. anser inte heller att Bergsstaten ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som klassas som naturreservat, Natura 2000-område eller världsarvsområde. Precis före mitt anförande hörde vi tala om uranbrytning, och jag kan bara instämma i det sa. Jag tycker att uranbrytning ska förbjudas i , och det har jag bakom mig i. motion är bra. Den är viktig och lyfter en viktig fråga om hur lagstiftningen bör utredas, med innebörden att vi ska ha förbud mot uranbrytning i . Precis som var inne på har uran nämligen ingen plats i vårt framtida samhälle. Därför kommer att rösta för bifall till reservation nr 4, som innebär att vi försöker sätta stopp för uranbrytning i . Jag är också kritisk till mineralersättningen, som är mycket liten i en internationell jämförelse. Enligt har den lägsta beskattningen av samtliga gruvländer i världen. Därför anser jag att bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning för att se över regelverket rörande gruvnäringen, inklusive frågan om mineralersättningen. Utredningens syfte måste vara att skapa en långsiktigt hållbar näring som främjar utvecklingen på landsbygden. Då behöver vi särskilt beakta hur en reformerad mineralersättning skulle kunna se ut och hur det ska komma de berörda bygderna till del. Vi behöver inte ställa upp exakt hur mycket pengar vi ska ta, men det handlar ändå om att på ett tydligt sätt hitta långsiktiga framtida lösningar för både gruvnäringen och den omgivande landsbygden. Hoten mot klimatet måste tas på största allvar. anser att det krävs politisk handlingskraft om ska vara ett föregångsland i klimatomställningen – handlingskraft baserad på en tydlig målsättning om att ställa om energisystemet till helt förnybara energikällor. Denna grundläggande hållning är oförenlig med prospektering för utvinning av fossila bränslen i . För att ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan bör det enligt mig och därför införas ett förbud mot utvinning av fossil energi i . Med det föreslagna förbudet skulle sätta kampen mot klimatförändringar före kortsiktiga ekonomiska intressen, och på så sätt motiveras ett beslut. Själva utvinningen av fossila bränslen har stor negativ påverkan. I avvaktan på ett nationellt utvinningsförbud tycker jag dock att det som ett alternativ kan komma på plats en vetorätt mot utvinning. Med det sagt vill jag yrka bifall till vår reservation nr 2 och till reservation nr 4 i betänkandet, herr ålderspresident. 15 (C) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till motion när det gäller uranbrytning, vilket jag inte gjorde i talarstolen. Jag glömde bort det, och det ber jag om ursäkt för. har jag dock gjort det. Till och vill jag säga att vi tackar för att ni stöttar oss när det gäller uranfrågan. Det är en viktig motion, och jag kan bara beklaga att Socialdemokraterna och inte stöttar oss. Jag tror att också förstår att interna överenskommelser har svårt att överträffa svensk lagstiftning när det väl gäller. Jag har dock en fråga. Före valet talade ni i om att ni ville ha i gruvskatt. Er partiledare kommer ju från , och jag hade nöjet att möta honom i en del olika sammanhang där han sa att den 10-procentiga gruvskatten är viktig. Men kan man i betänkandet läsa att ni vill göra en utredning om mineralersättningen. Hur kan det komma sig att ni inte vidhåller det ni hade som en av era paradfrågor före valet, nämligen 10-procentig gruvskatt? Varför har ni så fundamentalt ändrat er? Jag funderar på hur ni tänker där. 16 (V) replik: Det är helt riktigt som säger; tycker att en 10-procentig ersättning vore en rimlig nivå. Jag tror att man ska ha klart för sig att det vi tar upp ur jorden genom gruvbrytning aldrig kommer tillbaka. Det är ju inte som skogsbruket där vi tar ned ett träd, och så kan det komma upp ett nytt. Det är den stora skillnaden mellan mineralpolitik och skogspolitik. Vi behöver ha ett annat tänk. Vi behöver förstå att vi tar ut ett värde från vår jord och från kommande generationer som annars skulle kunna ta del av det värdet. Och vi behöver ta till vara värdet i så stor utsträckning som möjligt och låta det återgå till de platser där man tar ut det exakta värdet, i stället för att det ska hamna enbart hos stora gruvbolag och stora gruvindustrier. De har ganska ful skatteplanering och skriver sig i skatteparadis. Därför är det viktigt att ha en tydlig princip om att värdet ska återgå till de lokala byarna och områdena där man har gruvbrytning. Det är också viktigt att förstå att politik handlar om att förändra. Vi kommer inte att nå särskilt stora resultat i den här kammaren om vi säger ”Vi måste ha exakt . Det har vi bestämt i den högsta av klokskap.” Vi kan i stället säga att vi ska titta på det här med mineralavgiften och fundera på varför har den lägsta mineralersättningen av alla länder i hela världen enligt . Vi måste ta en diskussion i om hur vi ska kunna höja ersättningen så att ett bra värde kan gå tillbaka till de lokala samhällena. Det är där den stora skillnaden mellan och ligger. Ni i säger att ni vill värna landsbygden, men ni har inga resurser till att värna den. Vi säger att om man tar ut mineraler ur marken ska värdet återföras till landsbygden. Då får vi också en bättre landsbygdspolitik. På det sättet tycker att det vore klokt om vi i utskottet i stället kommer överens om att se över de mineralavgifter som vi tar ut i . 17 (C) replik: Jag vill tacka för svaret. Jag kan dela tanken att landsbygden producerar väldigt mycket som kommer hela till gagn. Det borde man kanske kunna se tydligare resultat av när det gäller investeringar i exempelvis infrastruktur. I norra skulle till exempel en norrbotniabana vara värdefull, kanske inte bara den lilla sträckan mellan och industriområde som vi eventuellt kommer att få – om det vill sig väl. Vi vill ha en norrbotniabana . Problemet med tänk när det gäller gruvskatten är att det är väldigt kapitalkrävande att gå från prospektering till gruva, och i slutändan är det inte särskilt många som bryter mineraler eftersom det krävs en lång process och mycket pengar. Med tanke på de lågkonjunkturer som kommer allt tätare, globalt sett, är jag rädd att en skatt på skulle innebära att fler skulle gå i konkurs och att allt färre skulle våga satsa, vilket skulle påverka antalet arbetstillfällen. Och om det är något som vi behöver i norra så är det arbetstillfällen. Jag bor på landsbygden i . Visserligen bor jag vid kusten, men eftersom jag reser mycket i mitt län och även i tycker jag ändå att jag har ganska god kännedom om möjligheterna och utmaningarna. Och jag kan säga att en gruvskatt på definitivt inte skulle gynna norra inland när det gäller arbetstillfällen i gruvnäringen, snarare tvärtom. 18 (V) replik: Man ska ha klart för sig att gruvnäringen är en lönsam business. Man kan fortfarande tjäna väldigt mycket pengar inom gruvindustrin. Om inte vi som politiker ser det värde som gruvindustrin tar ur vår mark som industrin inte återför något till dem som drabbas, klarar vi inte heller av att hålla ihop som land och att hålla ihop den politik som vi för. Jag tror att vi behöver lagstiftning i som skyddar miljön och som skyddar människorna men som också gör det möjligt att leva och bo på landsbygden. Det vi ska söka är inte hur många fler gruvbolag som helst utan seriösa bolag som vill driva gruvverksamhet i . Om man är långsiktig är en gruvskatt inget problem. Det är något som man räknar med i sin långsiktiga kalkyl. Vi ser dock någon sorts Klondikestämning på en del håll. har det varit lite lågkonjunktur, men ibland dyker det upp sådana Klondikestämningar. Då dras även de oseriösa aktörerna dit. Det är inte bra. Därför behöver vi i ligga i framkant, både när det gäller miljölagstiftning och skatter för att kunna återföra till den lokala befolkningen. 19 (S): Anledningen till att jag har förmånen att företräda utskottsmajoriteten i näringsutskottet är det betänkande rörande mineralpolitik som har blivit svaret på inkomna motioner på området. Jag kommer själv från , ett i många sammanhang ganska litet län men som i gruvtermer faktiskt står för betydande värden. Min bakgrund har inte gjort det mindre spännande att fokusera på mineralpolitik inför dagens debatt. På mineralpolitikens område är det tydligt att både har varit och är ett land med höga ambitioner när det gäller tillväxt och sysselsättning i branscherna i fråga men också i termer av hållbara näringar . gruv- och mineralpolitiska historia går långt tillbaka i tiden, vilket inte minst blir synligt av det faktum att Bergsstaten är en av de äldsta statliga verksamheterna i . är en allt annat än obetydlig aktör på den europeiska gruvarenan. Till exempel svarar , vilket har nämnts, för av den europeiska järnmalmsproduktionen. sysselsattes närmare 7 000 personer i branschen. Och den siffran inkluderar inte ens alla underentreprenadsanställda. Precis bakom oss ligger rekordår i termer av bruten vara. kom också beskedet om att regeringen stöder ansökan om medel för Norrbotniabanan. Och när vårbudgeten presenterades återfanns till järnvägsunderhåll och åren därefter . Det är satsningar som i allra högsta grad bidrar till att stärka till exempel den näring som vi debatterar . Det är satsningar som får att rulla och som gör att håller ihop bättre. Det bör inte råda några som helst tvivel om att det handlar om en för mycket viktig näring. Syftet med den mineralstrategi som antogs var att , genom att ta till vara sina styrkeområden, skulle fortsätta utvecklas som EU:s ledande gruvnation. Ambitionerna för gruvor både var och är således höga. Arbete pågår också på majoriteten av de punkter som mineralstrategin innehåller. Men det finns ännu en del kvar att göra, till exempel utvärderingen av satsningen på kortare ledtider vid miljötillståndsprövning. Vi har säkert alla med oss exempel där tidsutdräkten har varit allt annat än tillfredsställande. Det finns alltså alltid utrymme för förbättring. Syftet med förbättringen är att bibehålla position. Och tillväxt, hållbara villkor och innovation också på det här området är möjliga att förena för framgång. Jag vill understryka att det finns lovvärda initiativ i flera av de motioner som är föremål för debatt. Det finns en vilja att ta gemensamt ansvar, att ta till vara avkastningen på fyndigheterna bättre liksom en ambition att ska vara en föregångare i omställningen till ett mer hållbart samhälle. I flera fall är det dock motioner som rör sådant som redan är sjösatt eller där utfästelser redan har gjorts med sikte på just det som motionären föreslår. Efter att ha väntat och väl – oklart på vad – sjösatte faktiskt den förra, borgerliga, regeringen en mineralstrategi. Även om det ibland kan kännas som att månader utgör evigheter är det de facto inte länge sedan det skedde. Mineralstrategin var för övrigt något som Socialdemokraterna hade efterfrågat länge och i konsekvensens namn också välkomnade när den väl blev ett faktum. Att sjösätta ytterligare åtgärder, redan innan somliga punkter ens har återrapporterats, känns lite brådstörtat i en fråga som kräver hållbarhet, långsiktighet och väl övervägda beslut. Jag vill i sammanhanget påminna om regeringspartiernas överenskommelse, långt mer än en kaffebordsöverenskommelse, om mineralpolitiken. Och för att inget tvivel ska råda hos svenska folket om vad som gäller vill jag citera överenskommelsen: ”ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för . Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intresse ska beaktas. En analys av framkomliga vägar ska göras inom . ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas.” Det verkar finnas all anledning att särskilt påminna om den allra sista meningen i citatet: ”ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas.” För de av oss som sysslat med till exempel offentlig upphandling på någon nivå, är det mycket tydligt vilken enorm skillnad det är mellan just ”bör” och ”ska” i det svenska språket. I överenskommelsen mellan regeringspartierna står det ”ska”. Det innebär att det inte blir någon utvinning av vare sig uran, olja eller gas så länge och Socialdemokraterna sitter vid makten. De fyndigheter som finns i ska berika dem som bor här, vilket de också gör. som gruvnäringen medför välstånd och tillväxt är det en bransch som måste utvecklas genom noggranna överväganden och med hänsyn till eventuella motstående intressen. Den tidigare nämnda mineralstrategin berör också motstående intressen, en del är påbörjat, annat är ännu kommande. Flera är de platser i där tillgången på arbetstillfällen skulle ha blivit rejält begränsad om det inte vore för att fyndigheter togs om hand och omvandlades till beståndsdelar i bostäder och fordon, offentliga byggnader och reningsprodukter i till exempel livsmedelsindustrin. är och fortsätter vara rikt genom att många är i arbete och bidrar till tillväxt och till vår gemensamma välfärd. Att genom radikalt höjda avgifter genast få gruvbolagen att bidra mer till uppbyggnaden av vårt land låter måhända sympatiskt, men det finns ingen som helst anledning att föregripa den översyn av mineralavgiften som regeringen har aviserat. Det är således inte heller otänkbart att gruvbolagen i något större utsträckning än betalar för de fyndigheter som man drar nytta av. En fyndighet som man inte heller kommer att kunna dra nytta av i är gas och olja – eller för den delen uran. I sammanhanget vill jag än en gång påminna om att har strikta miljöbestämmelser, vilket har nämnts tidigare. Jag vill också påminna om att detta förankras i den överenskommelse som finns mellan Socialdemokraterna och . Det är väldigt tydligt i överenskommelsen att utvinning av olja, gas och uran inte kommer att medges i med och Socialdemokraterna vid makten. Just nu är det trendigt med verbet hedra. Det här är ännu ett exempel på en överenskommelse som jag och det parti jag företräder, Socialdemokraterna, har för avsikt att hedra. Avslutningsvis vill jag lyfta fram omsorgen om de platser där gruvdriften sker. Den förra borgerliga regeringen uppmärksammade i den nämnda mineralstrategin såväl markanspråk som samhällsutmaningar i termer av behov av infrastruktur och offentlig service. En följd av det uppmärksammandet är till exempel en handbok till kommuner som står inför gruvetableringar. Jag ser fram emot att få ta del av gruvsamordnarens erfarenheter och förslag för en fortsatt fungerande samexistens mellan gruvnäringen, naturmiljön och lokalsamhället. De aktuella expansioner som står inför i till exempel och ställer stora krav på involverade aktörer. har helt följdriktigt med tanke på ägarförhållande höga förväntningar på det sociala ansvar bolaget kommer att axla med stöd av de riktlinjer som styr verksamheten. En gruvexpansion kan medföra olägenheter för den enskilde, därom råder inget tvivel. Att ändra minerallagen i syfte att värna den enskildes rätt bedömer utskottet däremot, med stöd i en rapport från , inte som rätt väg att gå. Ersättningsreglerna i expropriationslagen däremot skulle kunna justeras i syfte att minska påfrestningen för den enskilde i samband med gruvexpansion. Motioner med det syftet kommer att behandlas av civilutskottet under nästa . Med det anförda yrkar jag avslag på samtliga reservationer på det mineralpolitiska området och bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. vill jag också uttrycka stolthet över och på det sätt vi gemensamt värnar om varandra, men också om hållbara förutsättningar för tillväxt och utveckling. Ett som håller ihop är målet, så också på mineralpolitikens område. 20 (C) replik: Jag vill börja med att hälsa välkommen till talarstolen. Som jag har noterat är det ditt första anförande och replikskifte. Jag kommer ihåg mitt första replikskifte mot från Socialdemokraterna. Jag tyckte han var lika lång som bred. Han var riktigt skrämmande, men jag överlevde. Du gjorde det här väldigt bra, och jag hoppas att jag inte är lika skrämmande. Nåväl, säger att det är ett löfte från Socialdemokraterna att man inte ska bryta uran i . Då är min fråga: Hur mycket är det egentligen värt? Före valet lovade ni väljarna att ni inte skulle röra , ni skulle inte höja bensinskatten och ni lovade att satsa på näringslivet. Men dessa löften bröt ni ganska raskt efter att ni kom till makten. Hur ska vi kunna lita på er nu? Jag kan konstatera att Socialdemokraterna helt går ifrån det som ni har sagt här i kammaren, nämligen att ni vill förbjuda uranbrytning. vill ni inte ens bifalla motion om att utreda ett förbud. I stället hänvisar ni till något slags intern överenskommelse i regeringen om att ni inte ska öppna upp för utvinning av uran. Sedan tycker ni inte heller att det behövs något kommunalt veto när det gäller prospektering av alunskiffer. säger miljöminister att hon inte vet om den interna överenskommelsen ens leder till någon lagstiftning. Så min fråga är då: Hur kan en så kallad intern överenskommelse stå över svensk lagstiftning? 21 (S) replik: Till att börja med vill jag tacka för det varma välkomnandet. Det är otroligt roligt att ha förmånen att företräda Socialdemokraterna i . Det är ett löfte från Socialdemokraterna att inte bryta uran. Det är en överenskommelse med som jag känner mig mycket trygg med. Jag vill också bemöta det som säger om näringslivspolitik. Jag tycker att den går väl hand i hand med regeringens ja till Norrbotniabanan, satsningen på järnvägsunderhållet och ett fortsatt arbete med hållbara förutsättningar för gruvnäringen. Jag tror att det är möjligt att förena tillväxt med ansvar. 22 (C) replik: Jag tycker egentligen inte att jag fick svar på frågan över huvud taget. Ni beskattar näringslivet med 27 miljarder som ni tillför exportsatsningar med 200–mandatperioden ut. Jag skulle inte vilja kalla det en storsatsning på näringslivet när man beskattar näringslivet med 27 000 miljoner. Nåväl, jag ger en ytterligare möjlighet att svara på frågan. Hur kan en så kallad intern överenskommelse inom regeringen stå över svensk lagstiftning när det gäller uranbrytning? 23 (S) replik: Jag var lite tveksam om jag verkligen skulle ta upp det här, men jag måste ändå göra det. Jag tycker att det är märkligt att har ett sådant högt tonläge. Hon ingår i . satt i regeringen och presenterade inte ens i närheten av en överenskommelse om att inte utvinna uran, olja eller gas. När det gäller näringslivssatsningar tror jag att framtiden kommer att utvisa att Socialdemokraterna och är nog så näringslivsvänliga och främjar tillväxt, också med ett ansvarsfullt förbud mot uran, som vi är helt överens om. 24 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna och samtliga motioner. är ett välmående land. Det är ett välstånd som är byggt på de resurser som finns i skogen, i marken, i våra älvar och i industrin som förädlar det vi höstar in från naturen. De flesta är fortfarande överens om att dessa naturtillgångar är värda att ta vara på. Det finns få politiker som skulle föreslå att vi försvårar eller förbjuder de näringar som har placerat i den absoluta välfärdsligan i världen. Och världen håller på att förändras, i de flesta fall till det bättre. fattiga länder klättrar ur fattigdom och mot ett samhälle som har råd med och vill investera i infrastruktur, i modern teknik och i ny hållbar energiproduktion. Gemensamt för utvecklingen är att den kräver stora volymer råvaror, råvaror som har. Inom EU står för av järnmalmen. Vi har blymalm, zink, silver och koppar. Ett långsiktigt utnyttjande av markens råvaror kräver att vi vårdar och skyddar vår miljö. har därför en av världens hårdaste miljölagstiftningar. Det är en lagstiftning som ska se till att resultatet av gruvdriften blir en tillgång och inte förstör förutsättningarna för oss som bor här, för naturen eller för andra näringar. En välskött gruvindustri främjar tillväxt och välstånd. Motsatsen leder till något helt annat. enades alliansregeringen om en mineralstrategi som inte bara ska säkra gruvornas framtid utan även se att gruvindustrin kan samexistera med övriga samhället. Strategin identifierar fem strategiska områden för en långsiktig och hållbar mineralanvändning. En åtgärdsplan på totalt 19 åtgärder föreslås för att nå målen. I betänkandet hänvisar regeringen till de åtgärder som alliansregeringen föreslagit. Några åtgärder är genomförda, andra pågår eller är på gång. Åtgärder som föreslås är bland annat en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotentialen för svenska metall- och mineraltillgångar, kartläggning av styrkeområden och utmaningar inom gruv- och mineralforskningen och ett nationellt mineralforum för att främja dialog, kunskapsutbyte och samordning. Genomlysningen, som mineralstrategin gör, är en förutsättning för en fortsatt framgångsrik gruvnäring i och inte minst för möjligheterna för en levande landsbygd. Det är där gruvindustrin finns, inte i storstadsregionerna. När vi talar om nationella tillväxtmotorer är det nästan utan undantag , och ibland och , som lyfts fram. Ett mått på hur lyckad en region är kan målas i bnp per capita, nämligen hur mycket varje enskild individ tjänar. Men undantag finns, och det undantaget heter . De år då gruvnäringen går som bäst är det som är tillväxtmotor mätt i bnp per capita. Det om något borde säga allt om betydelsen av den svenska gruvnäringen för den svenska ekonomin och för det svenska välståndet. När hjulen snurrar och efterfrågan ökar är det lätt att bli fartblind och bara köra på. Det är i de fallen som världens kanske strängaste miljölagstiftning kommer till sin rätt. säkrar att gruvdriften kan utföras med minimal påverkan på miljön runt omkring. Den ställer krav på driften inte bara när det går bra, utan kräver även att det finns medel den dag gruvan avvecklas, antingen frivilligt eller om det mot förmodan skulle ända i en konkurs. Tydliga regler krävs. Det gynnar både bolagen själva och det övriga samhället och säkrar en levande gruvnäring i . De flesta inser värdet av denna viktiga industri, och inte många för fram förslag om avveckling. Men vi hör ibland röster som säger att gruvindustrin bör begränsas, att den bör ge vika till förmån för andra intressen. Från och hördes rätt högljudda krav förra mandatperioden, lite mer lågmälda . De vill se en begränsning av gruvinvesteringarna i . Världen utvecklas, människor får det bättre, broar byggs, mobiltelefoner och mobilnät breder ut sig. För utvecklingen krävs mineraler, mineraler som förvisso också finns i andra delar av världen men i länder som mycket sällan kan uppvisa den tuffa miljölagstiftning som vi har i . Jag tror inte att vare sig miljöpartister eller vänsterpartister egentligen har något emot att världens länder klättrar på välfärdsskalan eller att de människor som bor i dessa länder får tillgång till infrastruktur och mobiltelefoner. Min undran blir då: Är det inte bättre att vi har en gruvindustri i som regleras av en tydlig och stark lagstiftning, än att brytningen sker i länder med mycket sämre kontroll, där både människor och miljö skadas?