prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — Det gäller både personer som mister sitt svenska jobb och gränsarbete. Det kan vara skillnader mellan yrkesutbildningar i och , där danska elever – lærlinger – inte kan ansöka om praktikplats hos ett svenskt företag. Det kan handla om svenska registreringskrav som gör det svårare att ha dansk firmabil i . Det kan handla om kreditvärdigheten. Den kan vara svår att pröva i ett annat nordiskt land, vilket ställer till med problem vid köp av bostad eller fordon. Och så har vi ett alldeles nytt hinder: , herr talman, ska av ett flyttgods värde deponeras ifall man kör genom för att flytta mellan och ! måste vara mer än de högstämda talen. handlar om att underlätta för medborgare att ta sig mellan länderna för arbetets skull, för utbildningens skull, för kärlekens skull, för kulturens skull, för nöjets skull eller för handelns skull. En tredje aspekt är de politiska mötena och utbytet. och vår riksdag stod värd för ordinarie session – det var den 66:e sessionen. Så här i efterhand vill jag tacka talmannen och alla medarbetare som gjorde det möjligt för både parlamentariker och regeringsföreträdare att mötas på det fina sätt som skedde i . , som utrikesutskottets betänkande handlar om, var också ett minnesår både för den norska grundlagen och för att det hade varit av fred mellan de nordiska länderna. Även om vi stundom riktat vapen mot varandra har de aldrig avfyrats. var ett fredsår som har fogats till ett annat år av fred och därmed kommit att galvanisera våra nordiska länder samman. Det är en stark legering som har visat sig hållbar inte minst då grannar angreps första år. Med grundlag pekas också på den konstitutionella grundens betydelse. Rättsordning, förutsägbarhet och laglighet är väsentligt för att säkra både fred och frihet. För egen del hoppas jag att vi i internationella sammanhang ska bli bättre på att berätta om hur en anda av tillit och respekt kan skapas mellan länder som historiskt har legat i krig med varandra. Till detta kommer också att självstyret – som exempelvis har tillerkänts – visar hur slitningar mellan länder, mellan folk och språkgrupper kan lösas och i stället vändas till framgångar. Allt detta borde vi bli bättre på att berätta om. Bara mellan och har i historisk tid runt 30 krig utkämpats. Troligtvis finns det inte två länder som så ofta, och så i historien har vänt sig mot varandra. Efter att förlorat – och därmed vunnit – har det nu lugnat ned sig. kan strider utkämpas på andra arenor. Allt oftare står vi där sida vid sida. är starkt beroende av omvärlden för vårt välstånd. kommer motsvarande hälften av vår bnp via handel, varav en avsevärd andel kommer från handel med just vårt närområde, med nära grannar runt och i . handlar vi med EU för 3,5 miljarder. Två månaders EU-handel motsvarar alltså hela vårt socialförsäkringssystem, pensioner, sjuklön, föräldrapeng, arbetslöshetsförsäkring. Det är därför som frihandel är så viktigt för vårt välstånd och vår välfärd. President uppges pragmatiskt ha konstaterat: Speak softly and carry a big stick – prata vänligt, men ha med dig en knölpåk. Så tror jag också att försvars- säkerhets- och utrikespolitik ska formas. Vi har en lång tradition att falla tillbaka på av diplomati med generalsekreterare i , både och . Tillsammans med resten av visas fasthet och tydlighet då länder i vårt närområde utsätts för överfall och områden annekteras. Då är det också bra att vi med större frimodighet än tidigare i samtal här i vågar prata om gemensamma utmaningar inom säkerhets- och försvarsområdet. Det handlar om ett säkerhetsläge från till , från Västgrönlands yttre gräns till Östfinnmark, och . Jag uppskattar den Natodebatt som tagit fart i sedan den nya regeringen i i konstaterat att det landet i likhet med är allianslöst/alliansfritt, men i ser man Natomedlemskapet som en möjlighet. Ingen kan vara oberörd inför det som har skett i vårt närområde med rysk aggressivitet mot , inklusive den illegala annekteringen av och ökade incidenter och provokationer i med allt från kränkningar av luftrum och vatten till militärflyg med avslagna transpondrar. Därför känns det för egen del viktigt att visar solidaritet med , men också att vi fördjupar samarbetet med , och samt andra Östersjönationer som och . Avslutningsvis: Utöver det tack som jag redan har riktat till riksdag för en väl genomförd session som jag kan se tillbaka på som då tjänstgörande president vill jag också tacka alla företrädare över parti- och blockgränser för ett fint samarbete i den 20 personer starka svenska delegationen som jag har haft förmånen att vara ordförande för. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 1 och i övrigt bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. 134 (SD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande 9 angående och det nordiska samarbetet. Jag är en av dem som har förmånen att vara en aktiv del av det nordiska samarbetet i egenskap av ledamot i den svenska delegationen i , rådets kultur- och utbildningsutskott och gränshindergruppen. Det är hedrande och angeläget. Det nordiska samarbetet har både en lång tradition och ögonen vända mot framtiden. är ett starkt land, men en del av en ännu starkare helhet, – sak är vår. värnar ömt det nordiska samarbetet och har i ett flertal motioner här i belyst frågor där behovet av ett fördjupat samarbete varit särskilt påtagligt. Jag tänkte här göra en kort ”överflygning” av de viktigaste viljeinriktningarna i den följdmotion till regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet som behandlas i detta betänkande. vill belysa två frågor som bör ses som prioriterade, nämligen försvars- och säkerhetssamarbetet samt den nordiska kultursamverkan. I ett oroligt läge i och inte minst i är det av stor vikt att vi fördjupar och förstärker det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet. En nordisk kultursamverkan med bredd och spets är också nödvändig för att värna, vårda och stärka den nordiska kulturgemenskapen. Låt mig börja med att välkomna att frågan om radikalisering, terrorism och den oroande utvecklingen mot att unga i reser för att delta i terrorverksamhet hos framför allt IS i och har lyfts upp på dagordningen inom det nordiska samarbetet. Fri rörlighet inom EU och en omfattande migration till gör att tillit och tilltro till att den yttre gränsbevakningen i respektive land fungerar är centralt för att vi ska kunna fortsätta ha fri rörlighet och nedmontera gränshinder mellan våra nordiska länder. En annan aktuell och angelägen fråga rör stängningen av det nordiska ministerrådets kontor i . Det är en mycket tråkig utveckling, men det är också en nödvändig markering. Det är av yttersta vikt att detta inte leder till en försämrad bevakning av nordiska intressen och nordisk närvaro i den delen av och gentemot de baltiska staterna, med vilka vi har en lång historia och ett långvarigt och betydelsefullt samarbete. Av den anledningen bör regeringen inom det nordiska ministerrådet se över hur man eventuellt kan förstärka närvaron och samverkan med de baltiska staterna som kontoren i nordvästra måste hållas stängda – detta både för att inte förlora betydelsefulla kontaktytor i regionen och för att ta till vara den kompetens som finns vid dessa kontor. Jag upplever att Nordenministern har haft samma inställning. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet, där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras, att en nordisk kulturkanon kan införas som en naturlig utveckling av den nordiska litteraturkanon som redan existerar och att ett tätare samarbete kan ske kring friluftslivet och marknadsföring internationellt av som besöksmål. har resurser som inte kan utlokaliseras, och dessa bör vi samverka kring. sammanträdde kultur- och utbildningsutskott i på . Vi kom då fram till ett gemensamt uttalande med anledning av attackerna mot demokratiska fri- och rättigheter i vårt närområde. Vi framhävde bland annat att ett av våra viktigaste värden i de nordiska länderna är att vi kan skriva och tala fritt, men att yttrandefriheten nu är satt under press. Attentatet i och har fördömts, och det råder konsensus om att det behövs en nordisk plattform för fri press och kvalitetsjournalistik. Det arbetet ska nu utformas. Jag vill också poängtera att den bör ta dessa frågor på allvar och vara en pådrivande kraft för att främja yttrande- och pressfrihet och andra demokratiska, självklara fri- och rättigheter i . Tyvärr, herr talman, är det inte bara demokratiska fri- och rättigheter som utmanas . Även vår fysiska trygghet och vårt territorium är under hot och provokation , det har vi sett i närtid. Det visar inte minst de återkommande provokationerna från den nyvaknade ryska björnen. I linje med Stoltenbergrapporten vill vi öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under det era. Vi välkomnar därför Nordefcosamarbetet och att det skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . Mer kan göras för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete i linje med de förslag som finns i Stoltenbergrapporten, och vi vill se ökade insatser i försvarssamarbetet för att uppnå sådana resultat. Samverkan kring luft- och sjöförsvar, personalförsörjning och materiel är några områden som vi vet att man tittat på och där vi menar att ländernas samarbete kan förstärkas, inte minst med i ett första skede. Vi menar att bör påbörja diskussioner med de övriga nordiska länderna och fortsätta de diskussioner som redan sker i syfte att skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar mer ömsesidiga försvarsgarantier i kristid. sak är vår. Vi delar inte bara geografisk närhet, utan också möjligheter. Det finns möjligheter och förutsättningar för att förstärka och fördjupa det nordiska samarbetet, utan att för den sakens skull stänga dörren för mellanstatlig samverkan utanför och . Låt oss i våra olika roller, bland annat inom och , kontinuerligt arbeta för att förstärka ett redan starkt samarbete med våra nordiska grannländer. Det bygger starkt, det bygger folklig förankring och det bygger vår gemensamma region stark. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationer 2 och 5 om skrivelsen och försvarsfrågan. 135 (V): ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi vill utveckla nordisk samverkan framför allt med våra grannländer och . Vi har mycket gemensamt och skulle tjäna på att utveckla vårt samarbete på ett flertal områden, som infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning på landsbygden, arbetsmarknad och service. Därför vill vi att tar de initiativ som behövs för att utveckla en tät samverkan mellan de nordiska länderna. Vi vill skapa en nordisk infrastrukturpolitik, där man gemensamt tar ansvar för hur man underhåller och bygger ut infrastrukturen och hur man tillsammans löser de problem vi har mellan olika länder. För mig blev det väldigt tydligt att samarbetena ännu inte funkar perfekt när vi fick höra att satsningen som SJ tänkte göra mellan och var i fara, då man behövde underhålla Kongsvingerbanan på den norska sidan. Helt plötsligt pratade man väldigt olika språk efter att ha talat för ökad samverkan. Ett djupare samarbete behövs också mellan de nordiska ländernas utbildningsväsenden. Här kan till exempel de samiska språken lyftas fram. Man pratar samma språk eller olika dialekter av samiska i olika länder, men man får det inte alltid riktigt att funka i alla utbildningssystem. Är man lärare i samiska ska man kunna vara det i alla nordiska länder på ett smidigt sätt. Samverkan på nordisk nivå mellan regionala högskolor är också viktigt, för det kan bidra till att vi kan bygga upp våra näringar och stärka småregioner, de regioner där utvecklingsbehoven är som störst. Vi vill underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land och arbetar i ett annat. Därför behöver vi se över gemensamma avtal, till exempel skatteavtalet mellan de nordiska länderna. Det är ett viktigt område att beröra. Livsmedelsproduktionen påverkas av klimatförändringarna. Det gör att vi behöver se framåt och ta fram en ny strategi. I morse var jag på möte med regeringen om den kommande livsmedelsstrategi som regeringen har för avsikt att ta fram. Från sida vill vi förespråka att man har med den nordiska dimensionen och arbetar för en hållbar nordisk livsmedelsstrategi, så att vi i större utsträckning blir självförsörjande som länder och blir mindre beroende av import. föreslår att nordiska och lokala sparbanker och andelsbanker ska ges möjlighet att stärka småföretagande. Deras utveckling är viktig för regionerna utanför de nordiska storstadsområdena. Vi vill låta utreda en gemensam nordisk kompetensbank för lokala sparbanker i . Vi vill stärka detta, för det stärker landsbygdsutvecklingen, finansierar nya jobb och företagande och ökar vår bankkonkurrens. Vi tycker att det är viktigt att regeringen tar initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer och en utökad samverkan för att möta framtidens utmaningar. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3 från . Under mitt första år i har jag hamnat i utskottet för medborgar- och konsumentfrågor. Där har jag blivit utsedd att vara talesperson i jämställdhetsfrågor. Just jämställdhetsfrågor är viktiga i den nordiska kontexten. De nordiska länderna står grundmurade i att de ska vara välfärdsstater. Och för att de ska vara välfärdsstater behöver jämställdheten vara tydlig. Kvinnors höga deltagande på arbetsmarknaden har varit en framgångsfaktor för de nordiska länderna. Det har byggt vårt välstånd och gjort att vi har en bra välfärd. känner många att vi inte längre har en välfärd som man kan lita på. Många kvinnor som arbetar inom välfärdsyrkena är stressade och blir utbrända. Sjukskrivningar och ohälsotal skjuter i höjden, och löneskillnaderna mellan kvinnor och män är fortfarande stora i alla nordiska länder. I våra grannländer har man gått före oss. Där har man sett till att kvinnor tar större plats i bolagsstyrelser. Vi behöver i alla nordiska länder se till att arbeta med jämställdhet som en grundbult i välfärdsbygget, så att vi får en välfärd som vi kan lita på. Andra viktiga frågor i jämställdhetsarbetet är mäns våld mot kvinnor och hur vi ska få män aktiva i jämställdhetsarbetet. Här har gjort en viktig insats genom att finansiera konferensen i . Den samlade otroligt många deltagare från platser runt om i hela och bidrog till att man lyfte fram jämställdhetsarbetet över hela . I har vi en levande debatt om att införa samtyckeslagstiftning. 70 000 personer har skrivit under en uppmaning från rörelsen Fatta om att vi här i behöver införa en sådan lag. Men lagar är inte allt. Även normer behöver ändras. Här fyller också organisationen en viktig roll genom att synliggöra mäns roll i jämställdhetsarbetet men också vad män kan göra för att vi ska kunna gå från en machokultur till en samtyckeskultur i vårt samhälle. Vi i har en viktig roll i att föra ut dessa ändringar i hela , såväl i lagstiftning som i normer, så att blir mer jämställt. Det är någonting som jag tänker arbeta för i min roll som jämställdhetspolitisk talesperson för . har jag frågat mig vad vi gör för nytta i . Efter mitt första år har jag fortfarande lite svårt att avgöra vilket avtryck vi gjort i den nordiska politiken. Men min och uppfattning är att vi måste fästa större vikt vid samarbetet i och lägga mer kraft på det. kan vi lösa problem, få bort gränshinder, utveckla samverkan och ta fram strategier mot framtidens utmaningar bättre i , i stället för att varje gång springa till EU:s alla 28 medlemsstater och försöka lösa frågan. Då glömmer vi dessutom bort våra nordiska grannländer och och skapar kanske nya gränshinder mot dem för att de inte är med i EU. pendlar 70 000 svenskar till jobbet i . Antingen bor de i eller så pendlar de från . Det är den största rörelse som sker mellan de nordiska länderna, mycket större än den i , som många tror är den största. Vår roll som politiker är att se till att det vi har sagt i efterlevs: att alla nordiska medborgare ska behandlas som det egna landets medborgare. När vi politiker löser människors problem och ser till att hindren inte upplevs som stora, att det enda man upplever är den där lilla språkskillnaden mellan de nordiska språken, när vi ser till att man enkelt kan byta land och arbeta i andra nordiska länder, då har politiken lyckats. Då har vi lyckats i , i alla nordiska parlament och i . 136 (S): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande nr 9 om . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga övriga motioner. Jag har först en hälsning från statsrådet , som hälsar från sjuksängen med feber. Hon är förkyld och beklagar att hon inte kan närvara . Hon tackar speciellt alla partier för det goda samarbete vi har oss emellan när det gäller och . Det nordiska samarbetet grundas i en historisk tradition och gemensam värdegemenskap. Det finns en grundmurad folklig förankring kring samarbetet, och det spänner över alla samhällsområden. Jag finner också en stor glädje i att samtliga partier i praktiken är överens om prioriteringar och fokusområden i . var ett spännande och intressant nordiskt år. hade presidentskapet, och många och viktiga initiativ togs och sjösattes. Det svenska presidentskapet hade tre prioriterade områden: den nordiska arbetsmarknaden, hållbar utvinning av naturresurser och av fred mellan de nordiska länderna. påbörjade sitt arbete med fokus på att bekämpa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga att nya gränshinder uppstår och effektivisera informationsinsatserna till privatpersoner och företag. Den nordiska modellen kom också att diskuteras , inte minst efter SAMAK:s vetenskapligt grundade rapport kring densamma. Många diskussioner kretsade kring arbetsmarknadsmodeller, sjysta villkor, möjligheten att arbeta i de olika nordiska länderna, minska byråkratin med mera. Det är extra välkommet att återigen kan bidra med att motverka gränshinder mellan de nordiska länderna. På en alltmer integrerad arbetsmarknad och handelsmarknad inom är arbete viktigt och värdefullt. Arbetet med detta behöver fortsätta med oförminskad kraft. Regelverken är fortfarande utformade med utgångspunkt i att medborgare och företag förväntas arbeta och bo inom ett och samma land. Vi behöver undanröja befintliga gränshinder och förebygga att nya uppstår. Statsrådet har också tillsammans med sin danska kollega tagit initiativ till en ny dansk-svensk arbetsgrupp för att specifikt titta på dansk-svenska gränshinder. Det är bra att det norska och sedan det svenska presidentskapet drev fram den nya reformagendan för utifrån rapporten . Det är 39 olika förslag indelade i fem olika teman – bättre styrning av de nordiska institutionerna, mer politik och strategi, nytt nordiskt budgetsystem, effektivare sekretariat och större nytta av projekt- och programverksamhet. Strategi för internationell profilering och positionering av –2018 antogs under session i . Det är en viktig symbolisk men framför allt relevant signal till omvärlden om att varumärke är starkt. Men det kommer att göras insatser för att varumärket och den nordiska konkurrenskraften ska stärkas. På agendan ligger också att genomföra profilerade aktiviteter internationellt efter gemensamma initiativ från de nordiska länderna. Det finns en ömsesidig strävan bland de nordiska länderna för att samverka kring turismutveckling. Därför var det extra positivt att rekommenderade att utarbeta en nordisk marknadsföringsstrategi. En avgörande framtidsfråga för samarbetet är att säkerställa att naturresurserna i används på ett hållbart sätt. Det gäller också bidrag till ett hållbart, globalt klimat. Den gröna omställning som vi alla behöver gå igenom skulle vinna mycket på ett fördjupat samarbete i när det gäller exempelvis forskning, innovation, teknikupphandling och utveckling av nya incitament för omställning. Vi behöver dels vara en förebild för världen, dels hjälpa andra med deras omställning. Skälen för detta är inte bara solidaritet och omtanke om andras utveckling. Det är också en väg att stärka de nordiska ländernas konkurrenskraft och sysselsättning. Som ett led i detta har de nordiska miljöministrarna inför det viktiga klimattoppmötet i beslutat om en gemensam strategi. De arbetar utifrån ett gemensamt policyunderlag och arrangerar tillsammans utåtriktade aktiviteter. De har även inrättat en så kallad helpdesk för att ge råd till andra länder om hur koldioxidbeskattning fungerar. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att verksamheten på i Nordvästryssland ska avvecklas. kan se tillbaka konstruktiv och uppskattad närvaro i . Kontoret har i allt väsentligt bidragit till att etablera kontakter mellan administrationerna och näringslivet i de nordiska länderna respektive i nordvästra samt stöttat det ryska civilsamhället inte minst inom kultur- och utbildningsområdet. Det är helt klart att samarbetet mellan och Nordvästryssland varit till ömsesidig nytta för båda parter. Det har varit bra för oss, för och för regionen. Det är naturligtvis ett bekymmer att på det här viset väljer den isolationistiska och avståndstagande vägen gentemot . Det ligger i och övriga intresse att förbättra förutsättningarna för att ska bli ett mer demokratiskt och öppet samhälle. Därmed skulle även kunna bli den dynamiska ekonomi som världen behöver. Utvecklingen i visar på ett stort behov av att verka för öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter. Här måste vi inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att även våra baltiska vänner ska få det stöd de behöver för att kunna påverka i en betydligt mer öppen och transparent riktning. Det informella nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas när det gäller både engagemanget för närområdet och en utökad samverkan kring den internationella utvecklingen. Samarbetet inom ramen för det nordiska utrikespolitiska samarbetet och det nordisk-baltiska samarbetet har fått en ökad säkerhetspolitisk aktualitet i ljuset av den senaste tidens utveckling i vårt närområde. De nordiska ländernas geografiska närhet och gemensamma intressen gör det naturligt för oss att ytterligare stärka samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Det nordiska försvarssamarbetet sker inom ramen för Nordefco – Nordic Defence Cooperation – för vilket är ordförande . Detta är ett format som hanterar såväl försvars- och säkerhetspolitiska diskussioner som konkreta projekt på militär nivå och samarbete mellan försvarsdepartementen. 137 (MP): är en framgångssaga. Efter århundraden av krig och konflikter råder djupaste fred mellan de nordiska länderna. Det är få regioner i världen som kan stoltsera med av inbördes fred. Detta var mycket riktigt ett av tre fokusområden under fjolårets svenska presidentskap för . När statscheferna på höll ett toppmöte lyftes just fram som en region där ständiga krig ersatts av ständig fred. Våra länder präglas också av inre fred och ett mått av social sammanhållning som ofta fascinerar samhällsforskare. I stora internationella studier av parametrar som folkhälsa, jämställdhet och genomsnittlig utbildningsnivå ligger våra länder i en tätposition. Att länder där välfärd och livschanser alltjämt, i ett internationellt perspektiv, är förhållandevis jämnt fördelade ligger långt framme när det gäller innovation, högteknologi och ekonomisk utveckling väcker intresse och uppmärksammas återkommande i internationell affärspress. Också på miljöområdet ligger långt framme. Hållbar utvinning av naturresurser utgjorde ett annat fokusområde för det svenska presidentskapet i . Bioekonomi, som tar sin utgångspunkt i begreppet cirkulär ekonomi, har utsetts till ett av Nordiska ministerrådets temaområden, och det pågår ett intressant arbete med hållbarhetsindikatorer.