prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — Regeringen ser inte att särskilda frizoner för olika utsatta minoriteter skulle lösa de problem som råder i då sådana zoner av erfarenhet är svåra att upprätta och upprätthålla. försök har visat att det är ett vanskligt alternativ med risk för att utsätta redan utsatta människor för nya faror. stöder på flera sätt den internationella koalitionens ansträngningar för att bekämpa Isil och stabilisera . Det är mot den bakgrunden som regeringen , efter noggranna förberedelser, presenterat en proposition till om ett svenskt bidrag till den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Isil i norra . Samråd med partier sker nu inom ramen för arbetet med denna proposition. Ett svenskt militärt utbildningsbidrag till koalitionens insatser är en del av ett bredare engagemang. gav ett betydande humanitärt stöd om . deltar också i den arbetsgrupp för stabiliseringsinsatser som inrättats inom ramen för koalitionen. Jag vill ta tillfället i akt och poängtera att det krävs en långsiktig politisk lösning på situationen i . är det denna breda politiska process som är avgörande för att upprätta ett lagligt styre och respekt för de mänskliga rättigheterna, oavsett religiös eller etnisk tillhörighet. De medel som krävs för att långsiktigt skydda utsatta grupper måste vara sprungna ur denna politiska process. , tillsammans med EU och FN, gör allt för att på olika sätt stödja den. 95 (KD): Jag vill tacka utrikesminister för svaret. Jag instämmer till stor del i utrikesministerns svar men har ändå en massa invändningar. är det folkmordet då över 1,5 miljoner kristna invånare, syrianer, armenier, assyrier och pontiska greker systematiskt massakrerades under sönderfall i nuvarande . De dödades på grund av sin etnicitet och främst på grund av sin kristna tro. Målet var att åstadkomma ett land med en folkgrupp, ett språk och en religion. riksdag och över 30 andra länder och även har , i en resolution, erkänt folkmordet . I är det även straffbart att förneka detta folkmord. Jag förväntar mig att följer riksdagsbeslutet om att erkänna folkmordet . Den så kallade arabiska våren som startade i och som var en folkresning mot sociala orättvisor, korruption och envåldshärskare har utvecklats till pågående inbördeskrig i ett flertal länder. Miljoner människor är på flykt, och flera hundra tusen har blivit dödade. Det är inte demokratiska framsteg vi ser, utan det pågår en sekteristisk och mer religiös maktkamp där trosinriktningen inom en och samma religion, inom islam – shia eller sunni – gör maktanspråk. Mitt i denna kaotiska situation pågår ett nytt folkmord på kristna invånare i regionen som är ättlingar till offren av folkmordet . Metoderna och målet är desamma som vid folkmordet: tvångskonvertering, mord och kidnappning. Kvinnor och barn våldtas och säljs som sexslavar. Och kulturhistoriska byggnader förstörs av islamistiska terrororganisationen . Med våld fördriver man de kristna invånarna från deras hemtrakter och konfiskerar deras egendom. näst största stad och Nineveregionen har tömts på kristna och yazidier. månad tvingades över 250 000 kristna invånare lämna området . De fick ett ultimatum av IS: konvertera till islam eller dö. IS hade markerat alla kristnas hus för att därefter ge sig på dem. De flydde till norra , till den kurdiska regionen, och lever nu som flyktingar under mycket svåra förhållanden, i misär. förmår inte skydda kristna invånare från förtryck och förföljelse av IS. De kristna folkgrupperna, syrianer, assyrier, kaldéer och mandéer har tappat förtroende för och tillit till Bagdadregeringen. De behöver internationellt stöd och hjälp för att återvända till sina hemtrakter. Med en fredad zon i kommer de att kunna leva i fred, frihet och trygghet i sitt eget hemland. Men detta vill förvägra dem. Regeringen avvisar förslaget om en fredad zon, som skulle trygga kristnas närvaro i . Min fråga till utrikesministern är: Varför vill inte stödja resolution om att stödja en fredad zon för kristna och andra minoriteter i ? 96 (S): Tanken om en fredad zon låter bra. Problemet är bara hur man ska upprätta och upprätthålla den. Risken är att man invaggar folk i en falsk trygghet ifall zonen sedan inte kan beskyddas. Det pågår fullt krig i området. IS har tyvärr visat en fruktansvärd hänsynslöshet, och det har varit svårt att stå emot, inte minst med tanke på att de förutom att mörda människor också ger sig på civilbefolkningen och kidnappar människor, särskilt unga kvinnor och barn. Jag håller med utrikesministern om att det är en vansklig väg att gå om man inte med 100 procents säkerhet kan upprätthålla zonen. Dessutom är det fruktansvärt att man skulle acceptera att IS skulle ta över allt runt zonen medan zonen skulle vara det enda som fanns kvar. Alla som drabbas av IS härjningar är offer. Det är inte bara kristna – yazidier är minst lika illa drabbade – utan även muslimer. Alla som tillhör civilbefolkningen och som inte har anslutit sig till IS är i fara. Även för dem som har anslutit sig till IS gäller det att följa alla regler till punkt och pricka, annars finns risken för att bli avrättad när som helst. Kvinnorna befinner sig i en fruktansvärd situation, inlåsta i sina hem under total kontroll. De får knappast gå ut och i så fall bara med manligt sällskap. I den situationen finns det risk för att det inte går att upprätthålla en säkerhetszon utan att människor blir helt skyddslösa. flyr man från IS och har den chansen att komma undan. Med en zon riskerar man att bli ett lätt byte när IS väl lyckas tränga sig in. Vi måste såklart se till att bekämpa IS från alla håll och kanter i världen, men vi måste även göra det som vi redan gör. Det handlar om biståndet, inte minst hjälpen till det militära med utbildningsinsatser. Men även flyktingpolitiken är avgörande. Även om många flyktingar samlas i grannländerna råder en svår situation i flyktinglägren. Det är en viktig solidaritetsinsats vi kan göra att ta emot flyktingar. Det gör vi . Långsiktigt råder en fruktansvärd situation att komma till rätta med. Kortsiktigt ser man bara en militär lösning, men långsiktigt måste det finnas en annan lösning. Tendensen finns att våld föder våld. IS har vuxit fram i våld i bland annat . IS har gjort sig till fiende med i princip alla i världen, till och med diktaturer och andra terroristgrupper. De har uttryckt ett visst stöd för Boko Haram, men det är det enda . En enad front mot IS på alla nivåer är det som gäller. Det är positivt att interpellanten lyfter fram de kristnas situation, men det är också viktigt att inte glömma bort yazidier och muslimer. Det här framställs ibland som ett religionskrig där Islamiska staten skulle representera islam. Men ingenting kunde vara längre från verkligheten. I princip alla muslimer i världen fördömer IS. Det är i stort sett bara de som rekryteras, jihadister, som stöder dem. Vi ska tydligt visa att vi ska samarbeta med muslimska länder och muslimer mot IS. 97 Utrikesminister (S): Vad återstår att säga efter utmärkta förklaring? Det här är en debatt, , som ger uttryck för vår förtvivlan över situationen. Dessvärre är det inte första och säkert inte sista gången som vi måste hålla med om den beskrivning framförde så bra och uttömmande. Det är inte så att jag förnekar någon rätten till skydd. Tvärtom önskar jag göra allt vad vi kan från för att skydda kristna och andra minoriteter i och . Men jag är inte övertygad om, och jag har inte hört någon annan som förespråkar detta, att särskilda frizoner för olika utsatta minoriteter är en lösning . Det beror på att tidigare försök har visat att de är ett vanskligt alternativ. Risken är att man utsätter redan utsatta människor för nya faror. Ett exempel är Bosnien och . Det visade sig att zonen blev en dödsfälla för redan utsatta människor. Där antog FN en resolution som deklarerade som en fredad zon, och sedan utökades den till och andra områden. Sedan lades zonerna under Unprofors skydd. Men det var svårt att skydda zonerna under kriget. Situationen förvärrades och kulminerade i en massaker 1995. En förutsättning för att upprätta en fredad zon är också att självt begär det. Någon sådan begäran har inte gjorts. Det bygger på att man får den samverkan och samsynen på vad som ska göras. Vi ser förstås med stort allvar på våldet som Isil riktar mot religiösa minoriteter i . Kristna är svårt drabbade. De saknar, till skillnad från de flesta andra grupper i regionen, en närbelägen stat eller politisk entitet där de kan ta sin tillflykt och bli en integrerad del av majoritetsbefolkningen. Vi är överens om behovet av att åstadkomma en positiv och varaktig förändring av de kristnas situation i . Då måste vi gå till roten med problemet. Det startar i att fortsätta att stödja utvecklingen av ett fredligt och demokratiskt och att lösa problemen i . Det är därför ingår i den breda koalitionen som samlar ett sextiotal länder och entiteter. Vi deltar också i den arbetsgrupp för stabilisering av befriade områden som har bildats. Den fokuserar på snabba åtgärder, till exempel minröjning, polisinsatser och akut hjälp i form av sanitet, hälsovård, vatten och så vidare. är också en av de största bilaterala givarna till . Vi avsatte , och vi står beredda att göra ytterligare insatser. Jag har också nämnt den väpnade styrka som vi nu skickar till norra . Vi är beredda att göra allt vi kan, förutom att också ta emot flyktingar, som vi redan gör i stor utsträckning från . Det är verkligen inte brist på medkänsla eller vilja utan snarare att vi betvivlar att detta är rätt metod, hur sympatiskt det än kan låta med en zon och hur mycket vi än har respekt för det som driver oss att leta efter lösningar på problemet. 98 (KD): Tack, utrikesministern! Tyvärr håller jag inte med om verklighetsbeskrivning. Jag har själv varit i ett flertal gånger, träffat den kurdiska regeringen, besökt flyktingförläggningar och träffat alla möjliga ledare på plats. Situationen är inte så enkel som beskriver den. Jag ska ge samma svar till bägge eftersom de inkluderas i samma frågeställning. Jag är faktiskt inte nöjd med utrikesministerns svar när det gäller synen på en fredad zon för kristna och andra minoriteter på . Jag instämmer inte heller i utrikesministerns argument om att tidigare försök har visat att en fredad zon inte är ett bra alternativ och att det finns en risk för att utsätta redan utsatta människor för nya faror. Situationen i Bosnien liknar inte situationen i . Jag kan relatera till den kurdiska autonoma regionen som infördes . Den har tryggat kurdernas närvaro i och skapat en framgångsrik autonomi för dem. Man får inte låsa sig och hävda att bara för att det inte har fungerat i ett land kommer det inte att fungera i ett annat land. Dessutom medger konstitutionen i detta. En fredad zon är nödvändig för att få flyktingarna att återvända till sina hemtrakter. Den garanterar de kristnas överlevnad och framtid i landet. En zon kommer att skydda från förtryck och förföljelse. Denna åsikt delas av samtliga ledare för de kristna folkgrupperna i . En fredad zon kommer att vara en del av med regionalt självstyre under regionala nationella och internationella styrkor. De kristna folkgrupperna vet själva vad som är bäst för dem. De lever i dessa miljöer, och de har gjort det . Utrikesministern ska inte se på frågan med svenska ögon och vår verklighet. Verkligheten är en helt annan i regionen. En fredad zon är nödvändig för att säkra de kristnas framtid i detta land. Den irakiska konstitutionen medger detta. Varför motsätta sig något som räddar liv, ökar tryggheten och ger de kristna folkgrupperna möjlighet att utveckla och utöva sin religion i fred? Denna fråga är inte ny. Jag har personligen efterfrågat en fredad zon i riksdag och har påtalat detta för EU:s utrikestjänst och . Jag har besökt norra ett flertal gånger, och där har jag besökt flyktingförläggningar, regeringen, kyrkoledare och alla möjliga andra. För åkte jag tillsammans med min partikollega , EU-parlamentariker, till . Vi lyssnade på de kristna folkgrupperna. De vill ha en fredad zon. Det är deras önskan. Jag och min partikollega blev ännu mer övertygade utifrån den bild och kunskap vi tog med oss av situationen. Vi är övertygade om att en fredad zon är räddningen för att säkra de kristna folkgruppernas framtid i landet. Utrikesministern tror sig veta de kristna folkgruppernas bästa och avvisar förslaget om en fredad zon. Jag tror att vår utrikesminister har för lite vetskap om situationen och hur verkligheten ser ut i för utsatta minoriteter. Jag ser att talartiden är slut. Frågan är varför vill förvägra syrianer, kaldéer, assyrier och mandéer en fredad zon. 99 (S): Situationen är naturligtvis inte lätt. Den är extremt komplicerad. Det är svårt att hitta någon annan konflikt som är så fruktansvärd och så svår att lösa, men vi måste ändå göra vad vi kan. Vi får koncentrera oss på det som kan ge effekt. En fredad zon är absolut ingen dum idé att diskutera i fredstid. Man har ju fått i . Men situationen där har varit någorlunda stabil jämfört med hur det är , när fullständigt kaos råder och IS rycker fram på det här fruktansvärt snabba och hänsynslösa sättet. Säga vad man vill om IS – det är ju en fullständigt grotesk rörelse, en terroriströrelse – men de är väldigt välorganiserade, och de har förberett det här . De har också lyckats skapa en form av stat. Det är alltså inte nog med att de tar över landområden, utan de inrättar sitt styre i de områdena. Det enda sättet att bemöta dem är att försöka stoppa deras framfart med militära medel. I det här läget finns det en stor risk att en fredad zon inte skulle kunna hålla emot när IS slår till. I en någorlunda stabil situation kan man hålla en zon fredad, men IS framfart har inneburit stora problem även för i . En fredad zon för minoriteter skulle dessutom vara någonting helt nytt, medan zonen i har funnits . Det finns en stor risk att människorna blir totalt utsatta offer för IS. Därför tror jag mer på andra lösningar, men det är såklart en god tanke. När situationen har stabiliserats blir det kanske möjligt. 100 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Jag är alls inte mot den idén, men vi kanske pratar om olika tidsperspektiv. Det handlar ju om vad vi tror är möjligt att uppnå , i den situation som är så desperat för olika kristna grupper. Tror vi att det här är vägen framåt för att åstadkomma det bästa skyddet just nu? Vi har tyvärr inte stöd för den här tanken internationellt eller, vill jag påstå, i FN-sammanhang eftersom erfarenheterna av detta är dåliga och inbegriper de risker som inte minst har nämnt. Däremot hoppas jag verkligen att man i den politiska processen – om irakierna själva vill, förstås – ska inkludera lokalt självstyre för olika grupper och att man ska kunna upprätta ett lagligt styre och även skydd för kristna och andra minoriteter. Varför inte i en fredad zon eller i deras eget område? Men just nu ser jag inte hur det realistiskt skulle kunna upprättas eftersom irakierna själva inte har bett om den här lösningen. Och hur ska man kunna åstadkomma det skyddet rent faktiskt? För att det verkligen ska bli till hjälp, för att man inte i stället ska skapa en dödsfälla för de här utsatta grupperna, krävs det att man med militär makt och på annat sätt kan se till att det verkligen finns ett sådant skydd. Men är det ju det vi hoppas – att man ska kunna upprätta skydd här. Alla stater har ju en rättslig skyldighet att hjälpa sin civilbefolkning och upprätta ett sådant skydd. Jag tror att det kanske handlar om på hur lång sikt vi ser att det här kan åstadkommas. kan jag dessvärre inte se att det här är den mest realistiska vägen framåt, utan vi måste fortsätta på den väg som vi har börjat gå. Det behövs en militär insats mot Isil, det behövs humanitär hjälp och det behövs stöd av både EU och FN på olika sätt. Det behövs en politisk lösning för att vi ska kunna skydda utsatta grupper. 101 (KD): Jag håller med utrikesministern om att IS måste slås ut med hjälp av militära medel. och alla möjliga krafter måste sättas in för att slå ut denna ondska i och . Men jag har som sagt personligen träffat de kristna ledarna för alla möjliga kyrkor och organisationer i . De vill ha en fredad zon. De existerar inte i framöver om vi inte inrättar en fredad zon som är skyddad så som jag beskrev i mitt förra anförande. Kurderna kommer att stödja detta. Vi har gått igenom det med dem. De har visat på kartor hur detta kommer att fungera. Peshmerga håller på att rusta kristna soldater för att tillsammans skydda detta område med regerings tillåtelse och tillsammans med internationella krafter. En fredad zon är nödvändig eftersom 250 000 människor lever som flyktingar. De vill tillbaka till sina hem. De litar inte på . De litar inte på någon annan längre. Vi vet inte deras bästa, utan de är redo att ta sitt öde i sina egna händer. Vi ska bara hjälpa dem via FN att få till denna skyddade zon så att de kan leva i fred och frihet i sitt eget hemland. Vi pratar om de här värderingarna som vi har – alla människors lika, unika och okränkbara värde och så vidare. De värdena existerar inte i den här regionen. måste man frångå olika lösningar och bara se hur utvecklingen ser ut på marken. De här människorna har levt i de här trakterna . De vill leva och verka här. De vill inte emigrera till ; de vill inte emigrera till . De behöver stöd i FN för att få en fredad zon. 102 Utrikesminister (S): Vi har samma önskan, . Alla människor har rätt till skydd. Civilbefolkningen har rätt till skydd, och alla stater har en laglig skyldighet att hjälpa och skydda sin civilbefolkning. Vi önskar verkligen hitta den bästa lösningen och den bästa vägen framåt. Om skulle säga att det här är det man önskar få hjälp med att upprätta av det internationella samfundet, om vi tror att det här är den bästa lösningen och att det inte finns risk att vi skapar en dödsfälla eller gör utsatta människor ännu mer utsatta, då måste vi allvarligt överväga det. Jag tycker inte att man ska utesluta några lösningar, men än så länge ser jag inte hur det praktiskt skulle fungera. Det kräver att ber FN och det internationella samfundet om det. Det kräver en insats där vi verkligen vet att vi kan skydda dessa människor och inte göra dem ännu mer utsatta, för då finns de på en enda plats där de också kan angripas. Vi måste göra allt vi kan för att se till att skydda och hjälpa alla utsatta människor. Det gäller förstås inte bara de kristna grupperna utan också andra grupper. Jag har själv träffat yazidier och andra här i som kan rapportera direkt från fältet. Jag tror att vi har hjärtat på samma ställe och känner samma förtvivlan men också samma beslutsamhet att göra allt vi kan med humanitärt och politiskt stöd och faktiskt också med internationell mobilisering för att hjälpa utsatta människor i och . Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:459 om statsministerns besök i 103 Utrikesminister (S): har frågat statsministern om syftet och målet med statsministerns besök i samt vilka frågor statsministern ämnade lyfta fram vid besöket. Interpellationen har överlämnats till mig, och vi verkar vara sena med allt möjligt . är en ekonomisk och politisk stormakt som spelar en allt större global roll, bland annat på utvecklings- och klimatområdet. Det ligger i intresse att upprätthålla goda relationer med landet. är största handelspartner i . Det är en växande marknad för svenska företag. är också viktiga investerare i . Relationen med är också viktig för att kunna föra en dialog om såväl frågor där vi har gemensamma intressen som frågor där våra länder skiljer sig åt, såsom synen på mänskliga rättigheter. Statsministern var inbjuden till för att medverka vid for . Det var ett tillfälle att träffa representanter från andra länder och delta i en debatt om viktiga framtidsfrågor för såväl som och resten av världen. Medverkan gav även tillfälle att få djupare förståelse för de möjligheter och utmaningar som de asiatiska ekonomierna står inför, vilket är av stor betydelse också för ekonomiska utveckling. I sitt tal på detta forum fokuserade statsministern på de internationella utvecklingsfrågorna, klimatfrågan och betydelsen av jämställdhet. Statsministern hade också överläggningar med president och med premiärministern. Under överläggningarna diskuterades bland annat ekonomiska och handelsrelaterade frågor, frågor relaterade till utvecklingen i respektive och utvecklingen beträffande respekten för mänskliga rättigheter i samt viktiga globala utmaningar, såsom utvecklingsagendan och klimatförhandlingarna. Statsministern besökte även , som bland annat arbetar med universitetsutbildning i mänskliga rättigheter och med stöd till åklagarämbetet. har stötts av Sida . Vidare träffade statsministern ett antal svenska företagsrepresentanter för att få en inblick i deras erfarenheter av att göra affärer i och deras syn på framtida affärsmöjligheter i . Vid besöket uppmärksammades också att det är , som första västland, upprättade diplomatiska förbindelser med . 104 (M): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag har fått en liten föraning om svaret i och med att statsministern var här på frågestunden. Då kunde han själv beskriva något av det som han gjorde. Jag behöver inte stå här i kammaren och förklara för vare sig utrikesministern eller herr talmannen vikten av och den växande betydelse som har. Det är lätt att glömma bort. Men man kan titta på detta med lite perspektiv. Vi har sett en enorm utveckling i , och det är framför allt som står för den. Det går nog inte att underskatta betydelsen av och den globala maktförskjutning som pågår i och med att den ekonomiska utvecklingen har gått så fort. Även om tillväxten nu stannar upp något ligger man i på nivåer som vi här i bara skulle kunna drömma om just . , om det var i , gick om som världens största ekonomi. har varit det . Det ger lite perspektiv på vad som faktiskt händer just . Under det här året är bedömningen att kommer att gå om EU som världens största ekonomi. Det är alltså inte bara nationellt utan gäller även Europeiska unionen. Det finns självklart många saker att tala om. Inte ens en statsminister får många tillfällen att träffa president och premiärminister. Då gäller det naturligtvis att ta tillfället i akt och ta upp alla de frågor som vi tycker är viktiga. Men mitt fokus – det var anledningen till att jag ställde interpellationen – handlar om att vi precis som när det gäller andra länder, även om är mycket större, har synpunkter. Vi har synpunkter när det gäller att det kinesiska systemet inte fungerar så bra som det skulle kunna göra. Det gäller framför allt bristerna i demokratin och bristen på respekt för mänskliga rättigheter. Det finns politiska fångar. Det är mycket dåligt med frihet på nätet. Dödsstraffet finns kvar. Man kan räkna upp många brister. Jag hoppas naturligtvis att statsministern var tydlig. Men hur tydlig var statsministern i sina kontakter? Jag behöver inte veta specifika frågor, men jag skulle vilja ha det lite mer detaljerat än allmänt om mänskliga rättigheter. Kan utrikesministern utveckla det något? Det är, som sagt, få tillfällen man får att träffa ledarna i , som är en betydelsefull del av världen. 105 Utrikesminister (S): var jag inte med, men det som jag fått veta av statsministern och redovisningen av besöket är att statsministern först och främst tog upp frågor om mänskliga rättigheter. Det sker konsekvent, dessutom, i samtal mellan svenska och kinesiska regeringsföreträdare. Vi har ett långvarigt samarbete på flera områden. är ett exempel på det. Och centrumet vid ambassaden, som jobbar med mänskliga rättigheter, är ett exempel på det. Man lämnade över en lista med särskilt angelägna fall. Det är samma lista som EU har lämnat över till den kinesiska regeringen. Statsministern har tagit upp några särskilt angelägna fall. Jag kan inte gå in på det av hänsyn till berörda personer. Sedan tog man upp dödsstraffet, yttrandefrihet, frihet på nätet, situationen för MR-försvarare och jämställdhet.