prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Dock ska det ändå framhållas att olika typer av övningar kan sända olika typer av säkerhetspolitiska signaler. Det är en annan femma som man får ha i beaktande. 247 HANS (M) replik: Då förstår jag att inte har någon beröringsångest när det gäller . Men jag måste referera till vad sa i sin kommentar till : Jag förstod inte riktigt vad Dalunde försökte säga. Jag ställde nämligen en mycket konkret fråga, herr talman. När det gäller fördjupad övningsverksamhet, när det gäller att stärka den transatlantiska länken, när det gäller att betona det särskilda samarbetet med som ligger helt inom ramen för försvarsuppgörelsen och den inriktning vi går in i – är det då hela politik eller väl valda delar av de gröna som står bakom? Jag vill alltså återkomma till regeringspartiet de gröna. Är det hela er politik eller väl valda delar av ert parti som står bakom detta? Jag tycker ändå att det är intressant och lite avslöjande av att ta upp att det finns beröringsångest inför . Det gör det i svensk politik, och jag tror också att det delvis är en förklaring, kanske rent av till det paket vi nu ser som presentation på Lissabonfördraget och begäran 42.7. Det finns nämligen en koppling till det så kallade , nämligen att också har begärt ökat stöd och ökad hjälp i kampen mot Daish. Jag tycker alltså att det var intressant och i någon mening, herr talman, lite avslöjande att Dalunde ägnade åt att prata om just antiamerikanism och att han själv inte var en del av den. Därmed indikerar han ju att den finns någon annanstans. Frågan är därför, herr talman: När det gäller ökad övningsverksamhet, när det gäller stärkande av den transatlantiska länken, när det gäller ökat samarbete med – är det hela som regeringsparti som står bakom eller väl valda delar av de gröna? Försvar och samhällets krisberedskap har på sig för att utveckla detta, herr talman! 248 (MP) replik: Tack, ledamoten , för detta utmärkta tillfälle att göra just detta! Tesen att det skulle vara det så kallade som ligger till grund för regeringens linje att inte gå vidare med en spaningsinsats med JAS-plan tror jag är ganska falsk. Snarare handlar det om den folkrättsliga gråzonen för en sådan insats och bristen på command and control. Det är det som ligger till grund för att regeringen inte skickar JAS-plan för spaning. tecknades av den borgerliga regeringen strax före valet. Det är upp till regeringen att lägga fram en proposition till där man ska hantera det. Beredningen av detta ärende sker just nu i , och regeringen kommer att återkomma med det till . 249 (L) replik: Min fråga skulle egentligen ha rört någonting annat, men när jag hör säga att det handlar om en folkrättslig gråzon och att detta förhindrar regeringen att besluta om en insats med JAS Gripen i och kommer jag att addera en fråga till den planerade frågeställningen. Jag vill ställa frågan om det är uppfattning att det som bland annat , med flera länder inom ramen för den breda koalitionen nu gör i och står i strid med folkrätten. Jag hörde säga att han var mycket nöjd med att alliansfriheten ligger fast. Jag tänkte läsa någon rad ur ett kommittédirektiv som beslutades av regeringen – kollektivt som alltid – Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete. ”En särskild utredare ska analysera förutsättningarna enligt regeringsformen för att, under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas, med militära resurser agera gemensamt med annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna samt för att hindra kränkningar av någon av staternas territorium i fred och under krig mellan främmande stater.” Är det, herr talman, frihet från att ingå i en allians med Nato som slår vakt om, eller är det den militära alliansfriheten mer generellt? 250 (MP) replik: Tack, ledamoten , för frågan! Det korta svaret är att det i huvudsak handlar om Nato. 251 (L) replik: Det kan hända spännande saker i riksdag även sent om kvällarna. Jag kommer naturligtvis att prova motsvarande fråga på försvarsministern något senare, men det är mycket intressant att höra att anser sig vara berett att ge upp den militära alliansfriheten, försåvitt det inte handlar om ett medlemskap i . Det var stora nyheter. Försvar och samhällets krisberedskap har en sista replik kvar, och jag skulle vara tacksam om han ville utveckla den andra frågan jag hade, nämligen om han anser att det som och nu gör i och står i strid med folkrätten eller inte. 252 (MP) replik: Nej, jag har inga synpunkter på vad gör. Jag har inget skäl att kritisera . Om ska sända JAS-plan behöver vi göra en utvärdering utifrån vårt perspektiv i fråga om folkrätten. Jag litar på folkrättsliga experter, som berättar för mig att det är att tänja på folkrätten för att göra så. Det är en folkrättslig gråzon. Den bedömningen litar jag helt enkelt på. Man ska tillägga att det även handlar om bristen på command and control, att det inte finns erforderliga system att ha insyn i beslutsprocesser och att säkerställa att insatsen görs på ett adekvat sätt. 253 Försvarsminister (S): Basen för regeringens arbete när det gäller utgiftsområde 6 och när det gäller framtidens försvarsmakt är naturligtvis inriktningspropositionen. Regeringen tar sin utgångspunkt i de omvärldsförändringar som vi lever med. Det handlar framför allt om den ryska aktiviteten i vårt närområde. Vi kan konstatera att annekteringen av är ett slutligt bevis på att är berett att använda sin militära förmåga för att nå politiska syften. Vi noterar också en ökad övnings- och underrättelseverksamhet i vårt närområde, i , och det ställer naturligtvis ökade krav på den svenska försvarsmakten. Vi fördjupar samarbetet med , och vi genomför en lång rad åtgärder för att öppna för att fördjupa samarbetet. Vi genomför bland annat en utredning för att se de juridiska förutsättningarna för att göra dessa fördjupningar, använda varandras infrastruktur och använda varandras hamnar och flygbaser på olika sätt. Vi övar förband tillsammans på flygsidan, armésidan och marinsidan. Vi tittar på scenarier bortom fredstida förhållanden. Vi stärker samarbetet i , vi fördjupar samarbetet med de baltiska staterna, vi är aktiva inom Natos partnerskap och vi försöker utveckla den transatlantiska länken med utgångspunkt i det fattade riksdagsbeslutet. Det handlar alltså om övningsverksamhet, forskning, materiel, interoperabilitet och internationella operationer. När vi ser på läget i vårt närområde kan vi se att stora övningar genomförs. var det en beredskapskontroll från rysk sida med 65 000 soldater, 5 500 fordon, 180 flygplan och 60 helikoptrar. var det beredskapskontroll i med 38 000 soldater. var det dags för centrala milot. Vi har haft beredskapskontroll i . var det en landstigningsövning i , en stor militärövning som hette Center, en vitrysk övning som hette Union Shield och Östersjömarinens höstövning. Det pågår många aktiviteter. Försvar och samhällets krisberedskap Från svensk sida deltar vi naturligtvis i en omfattande övningsverksamhet tillsammans med andra länder. Varje sådan övning är att betrakta som en säkerhetspolitisk signal som fungerar balanserande i det stora perspektivet. Det vi har framför oss nu är Cold Response 2016 i . Vi har Swefinex 16 . Vi har övningen Open Spirit i med koppling till . Vi har en brigadstridsövning –juni i . Vi har Baltops i . Vi har en övning som heter Anaconda i . Vi har flygvapenövningen –september. Vi har Northern . Vi har Swenex . Och vi har en operativ ledningsövning . Det är några av de större övningarna. Till detta kommer en omfattande övningsverksamhet i hela det nordiska perspektivet där man även bör ta med de baltiska staterna, , och när man bedömer helheten och kraften i verksamheten. Allt detta är balanserande övningsverksamhet med tyngd och vikt. Det vi jobbar med för att verkställa försvarsbeslutet och för att öka vår militära förmåga är att genomföra krigsförbandsövningar så att samtliga förband övas. Här är pengar avsatta . Vi kommer att upprätta en lätt motoriserad skyttebataljon som också är luftburen. Pengar är avsatta . För ett stridsfordonsmonterat granatkastarsystem är pengar avsatta . För brobandvagnar, en 36-meters och två 14-meters, är pengar avsatta . För förbättrad pansarvärnsförmåga är pengar avsatta . För stridsgruppen på är pengar avsatta . För granatkastare i hemvärnet är pengar avsatta 2016 till 2020. Samma årtal gäller för personlig utrustning, modifiering av korvetter så att full korvettförmåga för ytstrid, luftförsvar och ubåtsjakt kan vidmakthållas. Pengar är avsatta åren 2016–2017. När det gäller ubåtsjaktsförmågan halvtidsförlängs fem bevakningsbåtar. Sex bevakningsbåtar blir bojbåtar. Antiubåtsgranatkastare installeras på minröjningsfartyg, och sensorkedjor byggs upp. Pengar är avsatta för åren 2016–2020. Undervattenssensorerna kommer 2017–2018. Det finns mer pengar för vidmakthållande av transportflyg åren 2019–2020 och spridning på flygbaser . Allt det som fanns med i inriktningspropositionen är under hantering. Det finns en planering. Självklart kommer vi kanske att möta förskjutningar, fördyringar och att olika projekt blir försenade. Men det får vi hantera i det läget. Vi ska ha öppna ögon för att sådana situationer kan inträffa. När det gäller den ekonomiska utvecklingen fanns 42,8 miljarder , 44,8 miljarder , 46,1 miljarder , 47 miljarder och 49,1 miljarder . Vi följer den planering som inriktningsbeslutet innebär. Det är regeringens grundläggande uppgift att verkställa beslutet. Vi har också levererat grunderna för att starta ett arbete när det gäller totalförsvarsplanering, och vi får den första återrapporten om det arbetet . Vi har tillsatt utredningar som vi var överens om i arbetet med inriktningspropositionen. Det handlar om den finansiella styrningen av FMV, översyn av materiel och logistik, hållbar personalförsörjning, forskning och utveckling på försvarsområdet samt ett fördjupat försvarssamarbete. Vi är fullt ut i verkställande fas när det gäller detta. Det här är den huvuduppgift vi har. Jag har också för samtlig personal på departementet klargjort att det här är huvuduppgiften och att mycket kraft måste läggas på uppföljning och utvärdering. Försvar och samhällets krisberedskap När det sedan gäller den militära insats som i och för sig inte hanteras i det här forumet men som ändå har kommenterats rätt så rejält kan jag säga att militär transport via C-17, som vi avsätter tid för , är en åtgärd med militär substans. Militär transport 2017 med TP 84 eller C-130 är också en åtgärd med militär substans. Den materiel som är sekretessbelagd och måste hanteras via ISP och som också måste underställas är av sådant slag att den innehåller tydlig militär substans. Jag vill bara klargöra de här bitarna, så att man inte försöker förminska det som görs. Åtgärden när det gäller materiel är verkligt efterfrågad av . Det är precis som det har sagts: Det kommer att ske en utvärdering. När det gäller framtiden utlovar jag ingenting men utesluter heller ingenting. Självklart ska saker och ting finansieras. Men det finns också någonting som heter 2017 i sammanhanget. Det beror på vilket perspektiv man lägger in i det hela. Jag utesluter som sagt inget och pekar inte heller ut något i detta läge. Jag tidsbestämmer inget mer än att det ska göras en utvärdering. Fransmännen har meddelat att det är ett betydelsefullt bidrag som ges. De har formulerat sig så här: Detta är glädjande och visar på den gemensamma viljan hos och att förstärka insatserna mot IS/Daish och att stabilisera läget i konfliktområden som och . har vi tagit det första steget. Sedan får vi följa utvecklingen och se hur vi kommer att åtgärda det här . 254 (L) replik: Det är med viss spänning man konstaterar att tre femtedelar av den så kallade försvarsgruppen nu har tryckt in sig för replik. Det ska bli intressant att följa. Jag lyssnade mycket noga på försvarsministerns redogörelse över vad som kunde anses vara militär substans i det bidrag till som regeringen har presenterat. Men jag måste ändå som komplement till den redovisningen få ställa frågan: Känner sig försvarsministern nöjd med det som nu bidrar med, handen på hjärtat? Vi kunde höra förklara att den ovilja mot militära allianser som känner närmast avser den transatlantiska säkerhetsorganisationen och inte så mycket andra eventuella allianser. Jag läste innantill ur ett direktiv som försvarsministern har gett till en utredare. Det handlar inte om de juridiska frågorna, herr talman, utan om hur pass kompatibelt med regeringsformen ett optionellt försvarsförbund med annat land är. Enligt min mening är det därför en grundlagsfråga som ska utredas. Det är överraskande, kan man tycka, eftersom det är Försvarsdepartementet som tillsätter utredningen, men också det är spännande. Min fråga till i den delen är: Om utredningen levererar resultat, är det då regeringens avsikt att ska ingå ett ensidigt proklamerat försvarsförbund med ? 255 Försvarsminister (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap blir det väldigt märkligt, . Vi är överens med om att det vi gör inte handlar om något försvarsförbund. Vi gör nu scenarier bortom fredstida förhållanden. Om vi sedan använder oss av de optionerna i ett krisläge är någonting vi fattar beslut om då. Här finns det ingen dold process som pågår med någon konstig sorts agenda i bakgrunden. Men vi är tvungna att klara ut de lagmässiga möjligheterna kring alla de samarbeten vi nu drar igång. Det är det som det handlar om. Det här öppnar heller ingen bakdörr till Nato eller till någonting annat. Nato kräver särskilda beslut, särskilda arrangemang och särskilda ansökningsförfaranden. Jag tycker att du vrider till det här på ett sådant sätt att det passar dina syften, så att det ska gå bra att angripa på något sätt. Men det är det här som är bakgrunden och uppfattningen. Du frågar om jag är nöjd. Nej, jag är inte nöjd förrän IS/Daish är nedkämpat och vi på något vis har löst problemen där nere. har vi från regeringens sida gjort ett första paket. Vi har också utlovat en utvärdering som vi ska ta ställning till. Sedan får vi ser hur vi går vidare. Jag vill framhålla att har välkomnat det bidrag som vi nu har gett och uttalat att de tycker att det är glädjande och visar på det samarbete som vi har mellan och . 256 (L) replik: Jag är på en punkt beredd att instämma fullt ut med försvarsministern: Det finns ingen anledning att känna sig nöjd förrän Daish är nedkämpat i den här regionen. Men var det inte det som var min fråga. Frågan var om försvarsministern med handen på hjärtat ansåg sig nöjd med det som nu är berett att bidra med till . Det är en helt annan frågeställning. Jag läste innantill ur direktiven, herr talman. Det handlar om möjligheten ”att, under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattas, med militära resurser agera gemensamt med annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna”. Jag kan inte uppfatta detta på något annat sätt än att det är ett villkorat eller optionellt försvarsförbund som regeringen nu avser att utreda. Då är min fråga på nytt, för den har inte blivit besvarad, herr talman: det den svenska rödgröna regeringens avsikt att som ett resultat av den här utredningen ensidigt proklamera ett villkorat försvarsförbund med ? 257 Försvarsminister (S) replik: Jag vet inte hur man ska göra för att vara tydlig mot . Det finns ingen försvarsförbundsöverenskommelse eller någon diskussion om detta mellan den finska och den . Vi har inte gjort någon sådan överenskommelse. Jag har sagt i den här frågan att vi gör det vi har kommit överens om , och det är optioner för scenarier bortom fredstida förhållanden. Det finns ingen utfästelse om något försvarsförbund. Om det är så att vi i en eventuell framtid skulle komma till den typen av diskussioner får vi ta upp det då. Men det finns ingenting sådant som planeras och diskuteras , varken över eller under ytan. När det gäller det här med handen på hjärtat är det så att man måste se allting i en process. Det är långsiktiga arrangemang det handlar om. Jag är nöjd med det vi har kommit fram till , men det här kan ta , och vi måste kanske komma med andra saker också för att det ska fungera. Försvar och samhällets krisberedskap De här frågorna är bara försök att pressa på, ge en bild av splittring och spela ut olika personer och olika delar av regeringen mot varandra. Regeringen är enig bakom det vi nu har ställt upp med. Sedan har vi sagt att vi är beredda att återkomma och gå vidare. Men hur det ska se ut och hur det ska gå till tar vi ställning till om det blir aktuellt. Till kan jag säga redan nu att finansieringsfrågor i så fall kommer att lösas ut. Det kommer att finnas förslag och idéer om hur detta ska gå till. Jag vill också understryka att det finns en ny budget . 258 HANS (M) replik: Jag tackar för försvarsministerns uppfinningsrika och innovationsglada förmåga att replikera på replikören redan innan densamme tagit talarstolen i besittning. Men det är helt rätt – jag hade tänkt ställa frågor om ekonomi. Jag kom bara hit . , när jag förberedde mig för inför denna utgiftsdebatt, tänkte jag berömma . Jag tycker att vi är flera som varit delaktiga i att åstadkomma något bra, nämligen försvarsuppgörelsen. Jag tycker också att den uppräkning som försvarsministern ägnade indikerar det. Trots att jag är besviken över det som regeringen berättat vad gäller att hörsamma begäran tänker jag ändå säga något vänligt, herr talman. Det som försvarsministern räknade upp var bra. Den delen av försvarsuppgörelsen finns det anledning att vara stolt över. Inte minst vill jag understryka det som försvarsministern sa om övningsverksamheten, både de egna krigsförbandsövningarna i och den internationella övningsverksamheten. Jag vill se mer av det, och jag är rätt övertygad om att försvarsministern själv vill se mer av det. Dock, herr talman och försvarsministern, måste jag säga att jag finner det paket som försvarsministern refererar till otillräckligt. Vi får en begäran från , i det trauma som befinner sig efter , och utrikesministern lovar ett Herkulesplan 2017. Sedan finns också en del annat, bland annat det taktiska transportplanet , som är förlagt till Pápa i . Vilken tur att alliansregeringen genomdrev det, under motstånd, tror jag, från Socialdemokraterna! finns planet, och det kan utlovas. Jag skulle gärna vilja att försvarsministern kastade lite ljus på finansieringen ifall vi skulle behöva göra något 2016. Jag är för egen del inte beredd att ta pengar från det nationella försvaret till internationell verksamhet. 259 Försvarsminister (S) replik: Jag uppskattar de positiva orden från . Jag kan kontra med att säga att jag mycket uppskattar det breda samarbetet och det jobb som vi kan göra tillsammans i försvarsgruppen. Vi hade senast ett möte som jag tyckte var konstruktivt och bra. Där avhandlades de mer bilaterala samarbetena. Låt mig med anledning av debatten säga att det arbete som sker inom ramen för Natos partnerskap, och det som vi är överens om, ska fortsätta. Den agenda och den plan som vi tillsammans med håller på att jobba fram ska fortsätta och genomföras. Det är viktigt att vi även står för de delarna av uppgörelsen. Försvar och samhällets krisberedskap När det gäller ekonomin ska ju allt här i världen finansieras. Jag har redogjort för att vi måste stå för försvarsuppgörelsen. Det är hela ingångsvärdet från min och regeringens sida. Om det sedan kommer sådant som ska genomföras måste vi ha en idé och ett förslag om finansiering. Jag förutsätter att vi i ett sådant framtida läge får diskutera hur det i så fall ska gå till. Jag vill peka bortom 2016. Det finns också något som heter 2017. Jag bedömer att den kamp som genomförs inte kommer att vara avslutad med omedelbar verkan . 260 HANS (M) replik: Ja, det finns absolut bortom 2016. 2017 är ett bra exempel på det. Dock kan saker och ting inträffa i vår omvärld , både positivt och negativt, som kräver internationella insatser. Försvarsministern har själv sagt att det kan komma fler paket, och andra socialdemokrater, såsom , har sagt att det kan vara en start. Jag uppskattar det som försvarsministern säger, att vi inte rör det som ligger inom försvarsuppgörelsen. Om det tillkommer nya kostnader inom internationell verksamhet får vi försöka hitta alternativ. Jag lovar att i en vårändringsbudget kommer att vara mycket konstruktiva vad gäller utgiftskonton som vi skulle kunna dra ned på och som inte ligger inom Försvarsmaktens område och det beting vi har. Försvarsministern säger att han inte är nöjd förrän Isil/Daish är nedkämpad. Låt mig säga att jag delar den åsikten. Det ska därför bli intressant att i ljuset av det se hur responderar på de förfrågningar som kommit från när det gäller den internationella kampen mot Isil/Daish. Vad gäller den diskussion vi hade i går om Irakpropositionen, som försvarsministern tyvärr inte kunde avnjuta eftersom han var på en Folk och Försvar-tillställning, kan jag nämna att en del ledamöter tyckte att man inte behövde betona den militära komponenten så mycket. Om man ska göra som försvarsministern säger, nämligen nedkämpa Isil/Daish, kräver det i allra högsta grad en tydlig militär komponent. Det är väl i ljuset av det jag hade önskat att vi, när vi nu sätter i förhållande till begäran, skulle ha varit tydligare och snabbare än vad vi nu är med det vi levererar. Jag har inget emot det vi ger till . Jag hade velat ge mer. Därför är jag rätt övertygad om att ifall bedömer det vi gör som ett betydelsefullt bidrag skulle de, om vi hade gjort mer, i vart fall inte ha ändrat uppfattning utan tyckt att också det hade varit ett betydelsefullt bidrag. Jag vill tacka försvarsministern för replikskiftet. 261 Försvarsminister (S) replik: Det är bra att och jag är överens om formuleringen ”ett betydelsefullt bidrag”, att vi har noterat att det sägs från den franska sidan. Det är en bra plattform för den fortsatta bedömningen och eventuella fortsatta diskussioner i det här ärendet. Försvar och samhällets krisberedskap När det gäller debatten om , som jag tyvärr inte kunde närvara vid, kan jag säga att det självklart måste vara militära komponenter i det. Det är fullständigt avgörande. Jag har själv besökt förbandet i norra . Jag har fått synpunkter från peshmergan. Jag har fått synpunkter från den irakiska ledningen. Jag har träffat den amerikanske generalen i området. Jag har träffat vårt förband. Jag har fått en ordentlig genomgång av förhållandena där. Det är klart att det måste till en militär komponent som är stark. Koalitionen där är nödvändig för att hålla området stången. Peshmergan kan inte ensam göra det jobbet. Det behövs insatser på många håll. När man bedömer samlade insatser kanske man inte bara ska koncentrera sig på det bidrag som vi ger till i den akuta situationen utan också notera beslutet om insatsen med de soldater som vi har i norra . Kanske ska man också se på det som vi bidrar med i . Och i förhållande till omvärlden kanske man även ska värdera det långsiktiga engagemanget, , i . Allt det vet jag har betydelse i internationella sammanhang för bedömningen av samlade vilja att bidra i olika sammanhang. Om det låter som att bidraget till inte alls är tillfredsställande och allt därför raseras vill jag säga att det inte är på det sättet. Vi har hela bredden av åtgärder som ska räknas in när man bedömer det hela. Jag är nöjd med det som regeringen har kommit med, men jag är öppen för utvärderingar och en framtida fortsättning. 262 (KD) replik: Låt mig börja med att instämma i positiva ord om den uppräkning som försvarsministern gjorde i början av sitt anförande. Försvarsuppgörelsen blev ett trendbrott. Inte minst gäller det betoningen på övning – utan övning ingen effekt. Det gäller också det handfasta sätt som försvarsministern haft av sin gärning som försvarsminister. Med tanke på den handfasta och pragmatiska hållning som försvarsministern ofta visar blev jag därför förvånad över att det inte blev mer av det stöd som , och även , efterfrågade.