prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Det handlar om 30 miljoner under innevarande budgetår och sedan 20 miljoner extra och 20 miljoner extra 2016 och 2017 för att se till att få fler utländska besökare till och också få dem att stanna i . Vi gör en del på området. Vi kommer säkert att kunna göra ännu mer. Det är ett viktigt område där vi inte riktigt har tagit ut den fulla potentialen och där fler länder runt omkring oss har gjort mer offensiva insatser än . 106 (S): Jag håller helt och hållet med näringsministern. Ett bra eventarbete är ett proaktivt eventarbete. De stora evenemangen, som till exempel , kommer av sig själva. Det är sällan den typen av evenemang dimper ned någonstans i utan att man sätter av resurser till dem. Det är oftast frukten av ett aktivt arbete på den lokala och regionala nivån. Det är viktigt att staten har med sig att stora regioner – , och – kan göra mycket av det arbetet. Sedan har vi en del regioner som har en tradition att bedriva detta arbete och som, om jag ska uttrycka mig så, samlat på sig modet att våga göra satsningarna. Jag tror att det runt omkring i finns en potential som vi skulle kunna utnyttja bättre där man ännu inte har samlat mod och ännu inte har satt ned foten och sagt: Detta är en viktig del för vår region. Staten har en viktig roll i att titta på: Hur kan staten stödja regioner och kommuner som väljer att ta steget fullt ut och säga: Vi vill vara värd för stora evenemang? Det är kanske till och med evenemang som är för stora för kommunen, om näringsministern förstår vad jag menar. är ett sådant exempel där man har varit väldigt modig och gjort rätt så stora investeringar, kanske större investeringar än vad man egentligen har möjlighet till. Man har gjort det i tron att man ska kunna dra nytta av det. Det är modigt, och det borde uppmuntras. När vi talar om idrottsevenemang förlitar vi ofta oss på idrottsrörelsen och idrottsrörelsens kontakter ute i världen för att skaffa hit stora evenemang. Det är väl riktigt att göra det. Men det finns också framgångsrika exempel där det är politiken som har tagit steget fullt ut. som vi hade i för var egentligen ett renodlat politiskt initiativ som sedan valde att hoppa på. Det eventet blev en succé. Det blev en framgång för , en framgång för besöksnäringen och också en ekonomisk framgång för dem som hade vågat sätta in pengar i evenemanget. Jag har under suttit med i . Det är en samarbetskommitté mellan och . Där har vi tagit fram en Öresundsgemensam eventstrategi. Ett sådant arbete är väldigt viktigt att göra. Man kan också fundera på om man ska göra det på den statliga nivån i ett bredare perspektiv. Vad man gör när man gör ett sådant arbete är att man inventerar relevanta aktörer. Man inventerar sina fördelar och tittar på vad som ligger inom möjligheternas ram. På vilket sätt kan vi flytta fram positionerna? Det hade varit bra, och jag hör det också i näringsministerns svar, att man genom ett aktivt arbete inte bara ser till att man gör de evenemang som kommer till så bra som det bara går utan också försöker att aktivt vara en spelare på den internationella arenan för att dra hit stora evenemang. Framför allt i där det diskuteras och man har synpunkter på olika större evenemang runt omkring i världen, hur de har tillkommit och varför de ska ligga just där gäller det för en nation som att visa framfötterna och säga: Vi är beredda att ta vårt ansvar för arrangerandet av de stora evenemangen. 107 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att tacka för engagemanget. Det gäller att man jobbar regionalt med tillväxtfrågorna, som de faktiskt är, och jobbar proaktivt med att försöka få fler event och evenemang till . Har man förarbetat ökar möjligheterna att få dem till stånd i högst dramatiskt. Jag vill vara tydlig med att säga att som stat bör vara aktivt i detta och vara med i arbetet. Men det bygger mycket på ett lokalt och regionalt arbete. Idrottsrörelsen kan stå lite som symbol. Om man tittar på hur idrottsrörelsen jobbade med stora evenemang för kanske var ofta början i diskussionen: Vad kan staten gå in med för pengar? Det blev lite fel början på diskussionen. har idrottsrörelsen tillsammans med besöksnäringen skapat samarbeten. De har själva gått igenom: Vad har vi kapacitet för? Vad väljer vi att prioritera? Hur kan vi hjälpa de specialförbund som själva inte har kapacitet och kanske inte har gjort detta men som kan ta kontakter med andra förbund som gjort det? De har jobbat igenom en trovärdig plan och även prioriterat vissa objekt som de vill gå in och försöka få till . När man har tittat på det kan det behövas statlig draghjälp i form av kontakter, att öppna dörrar och förklara att ser väldigt positivt på det. Och i sista hand kan det också bli en ekonomisk fråga. Därför tror jag att väldigt mycket måste byggas från det lokala och regionala arbetet. Man bygger de här samarbetena, man får det på plats underifrån, man skapar trycket och så ska staten vara där för att kunna öppna dörrar och driva på men också kanske i vissa större frågor, efter en noga prövning, gå in med garantier och ekonomiska resurser om det behövs. Det har gjorts historiskt. Jag tror att det här sättet att bygga underifrån på de styrkor man har, har visat att man når mycket bättre resultat då. Därför vill jag inte att vi nu går in och försöker hitta på en eventlista från statligt håll som borde driva, utan det måste komma utifrån de sakkunskaper och de regioner som har kapacitet att göra detta. Jag kan dock garantera att staten kommer att vara en väldigt aktiv part och hjälpa till i de arbeten där vi ser möjligheter att göra det. 108 (S): Jag vill förtydliga att jag helt delar åsikten om det kommunala och det regionala och den civila sektorns engagemang och att det måste komma underifrån. Det skulle kunna leda till en annan interpellation om regionernas roll i , men den återkommer jag med vid ett annat tillfälle. Jag tackar näringsministern för ett mycket bra svar och ett mycket bra engagemang i frågan! 109 Närings- och innovationsminister (S): Det är jag som ska tacka, och jag ser fram emot ett fortsatt samarbete i dessa viktiga frågor. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:539 om TTIP:s betydelse för säkerhetspolitiken 110 Närings- och innovationsminister (S): har frågat statsministern om de säkerhets- och försvarspolitiska dimensionerna i ett framgångsrikt framförhandlat handels- och investeringsavtal mellan och . Interpellationen har överlämnats till mig. Låt mig först säga att jag delar bedömning om de positiva ekonomiska konsekvenserna av ett avtal. Ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . står vi i dessa förhandlingar upp för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa. Handel ska inte leda till en konkurrens om lägre löner och ett sämre miljö- och hälsoskydd eller underminera möjligheten att skärpa dessa nivåer. Konkurrens ska kretsa kring innovationer, produktivitet och utveckling. Såväl EU som har varit mycket tydliga med att TTIP inte ska resultera i sänkta nivåer vad gäller hälsa, miljö och säkerhet. Handelsrelationernas betydelse sträcker sig långt bortom de ekonomiska fördelarna. Handel främjar ett ömsesidigt samarbete och TTIP, liksom andra omfattande handelsavtal, blir därmed en viktig del av utrikespolitiken i vid bemärkelse. Det senaste årets utveckling i vårt närområde har åter satt den transatlantiska intressegemenskapen i centrum för europeisk säkerhet. TTIP bidrar till att stärka den transatlantiska länken. Betydelsen av relationen med går långt bortom en snävt definierad säkerhetspolitik. Det handlar minst lika mycket om EU och som en kraft för demokrati och rättsstatens principer, global frihandel och en världsordning som bygger på folkrätten. 111 HANS (M): Jag tänker nog säga någonting positivt i slutet av mitt första inlägg, men jag tänkte börja med något purket. Min interpellation var riktad till statsministern för att få det bredare perspektivet. Jag har full respekt för näringsministern, men jag hade vänt mig direkt till statsministern. Detta är ännu en interpellation som statsministern väljer att avstå från att besvara. Min utgångspunkt var en artikel i från , där statsministern citeras vid ett besök i , och det var alltså tio jag väckte min interpellation. Det har tagit lite tid, och det var inte riktigt meningen att skulle svara. Jag har full respekt för svar, och kommer det lite mer positiva. Jag delar i mångt och mycket det som sägs, men just det jag försöker peka på, att det här handels- och innovationsavtalet kanske ska ses i en bredare kontext. Det finns fler implikationer än de rent ekonomiska. Där tror jag att skillnaderna mellan statsrådet och undertecknad är mycket små. Jag tror att vi båda inser vikten och värdet både ekonomiskt och sysselsättningsmässigt av ett väl fungerande och framförhandlat avtal. Även statsministern säger i den artikel i som var utgångspunkten för min interpellation att det inte är så att man ska använda frihandel för att driva ned löntagarnas villkor. Hela globaliseringen för mig, säger , syftar till att förbättra människors villkor. Detta tycker jag i grunden är sant och riktigt, och därför är jag en varm anhängare av den typ av utveckling som vi ser. Det som var utgångspunkten var att statsministern i den här intervjun sa att ett handelsavtal inte får ske till vilket pris som helst att få på plats. Det är möjligt. Däremot vill jag verkligen understryka vikten av att vi får ett handels- och investeringsavtal på plats, just utifrån ett säkerhetsperspektiv. Det finns indikationer på den synen även i svar, för jag tror att det handlar om att vi just med handel väver samman länder i samverkan och samarbete. Vårt eget framgångsrika europeiska projekt hade ju sin grund i en kol- och stålunion, och därför tror jag att just handel och frihandel är förlösande krafter. Där måste jag, herr talman, också gratulera Socialdemokraterna till att ha haft en väldigt frihandelsvänlig hållning. Det är inte så att alla era systerpartier, generellt sett, i har haft den distinkta hållningen. Jag ska vara självkritisk: Det är inte alla borgerliga partier heller som har varit frihandelsvänner. Att vi i grunden är frihandelsvänliga är någonting som förenar svenska socialdemokrater och svenska moderater, och vi ser också betydelsen av det välståndsskapande i handeln och frihandeln. Till detta kommer, och det är det som är grunden, att om det är och EU som sätter regler, standarder och lagtillämpning, om våra regler är dominerande och andra ansluter sig till dem så tror jag att vi skapar förutsättningar för en värld som vilar på demokrati, frihet, öppenhet, lagstyrdhet och ett antikorruptionsarbete. När vi pratar om konflikter och krig och strider ska man se att det handlar om både mjuk makt och hård makt. Det handlar om vapen och militär för att på det sättet undvika konflikter, men det handlar också om institutionsbyggande, det vill säga att vi ska ha domstolar och avtalsrespekt. Där tror jag just att ett fungerande avtal mellan och kan vara med och globalt sätta den typen av standarder, delvis i konflikt med andra större handelsblock. Vi ser hur växer och är världens största ekonomi. Vi ser också att , om än med mycket små ekonomiska muskler, försöker att bilda sitt eget handelsblock. 112 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror, precis som säger, att vi är väldigt överens om betydelsen av både frihandel och kontakter med från sida. Vi har, precis som jag avslutar interpellationssvaret med, väldigt mycket gemensamt. är en kraftfull demokrati, och det handlar om rättsstatens principer, global frihandel och en världsordning som bygger på folkrätten. Det är enormt viktiga värden som på olika sätt utmanas i dagens värld, och därför är ett samarbete mellan och av stor vikt. Jag tror att man kan gå så långt som att säga att vi i ibland bara talar om vad händer om det blir ett avtal. Man kan ju vända på frågan också: Vad skulle hända om det inte blev ett avtal? Vilka signaler skulle det skicka till världen? Hur skulle det transatlantiska samarbetet då se ut? Vem skulle egentligen glädjas om vi skulle misslyckas med ett sådant här avtal? Jag vill ändå återknyta lite grann till det som sa när han citerade statsministern, att det inte får ske till vilket pris som helst. Jag tror att det är oerhört viktigt att hantera debatten om på ett seriöst sätt. Vi representerar båda två partier som i grunden är för det här avtalet och vill se det komma till stånd. Men vi vet också att det finns ganska mycket oro hos grupper som undrar vad som händer om avtalet blir felformulerat. Den oron måste man ta med ett stort mått av allvar. Vi måste skapa en seriös relation med de människor som känner en oro så att de också känner förtroende för att vi bevakar dessa frågor i förhandlingarna, där EU har väldigt tydliga förhandlingsmandat om till exempel miljö och arbetstagares rättigheter. Det handlar inte om att sänka dem. Därför är det viktigt för oss att signalera att innan förhandlingarna är klara kan vi inte säga att vi skriver under det här avtalet oavsett hur det ser ut, men förhandlingsmandatet är tydligt: Vi är på väg åt ett visst håll, och vi vet vad vi vill uppnå. Det handlar alltså om att hantera oron på ett väldigt seriöst sätt, för annars riskerar vi att skada förtroendet för frihandel. Det är ju faktiskt inte bara de stora partierna i som står bakom frihandel. Vad som är ganska unikt är att och svensk fackföreningsrörelse gemensamt står upp för frihandel i . Det ska jämföras med många andra länder där detta inte är självklart, varken på näringslivssidan eller på den fackliga sidan. Det är inte så ovanligt att man är motståndare till frihandel, för man tror att detta är ett hot mot jobben. Då handlar det om att verkligen vara tydlig med att vi, i det här sammanhanget, står upp för den europeiska arbetsmarknadsmodellen. Annars skulle man kunna få en helt annan debatt som inte skulle vara lika mycket för frihandel som vi vill. Det handlar alltså om att hantera debatten klokt. Jag tycker att statsministern gör det. Han är väldigt tydlig med vart vi är på väg men säger också att vi kommer att ta oron på allvar och inte minst att EU:s förhandlingsmandat bygger på det. Det var en felsägning att det skulle handla om ett avtal mellan EU och Nato. Men jag vill vara tydlig med att det är EU och som förhandlar om det här avtalet. Det är ganska viktigt. Avtalet är av strategisk betydelse, men det är också viktigt att säga att avtalet inte är ett försvarspolitiskt samarbete. Då skulle vi öppna upp för en helt ny debatt om , som jag tror att vi ska avstå från. 113 HANS (M): Jag kommer nog att komma in på Nato i slutet. Jag är glad att det var som förde upp Natofrågan i debatten, om än oavsiktligt. Jag tror att vi, som företrädare för , ska vara otroligt stolta. Jag och är representanter för Socialdemokraterna och , som är de två stora regeringsbildande partierna i var sin ände av makten i , och förenas ändå i synen på frihandel och handelsförlösande krafter. Precis som underströk finns den typen av samverkan också mellan arbetslivets representanter, både från arbetstagar- och arbetsgivarsidan. Det är en styrka. Det ska vi vara stolta över. Vi ska berätta det för våra europeiska partivänner. Vi har på båda sidor partivänner som kanske inte inser det förnuftiga i detta. Det är viktigt, inte minst nu när det gäller att förhandla fram ett avtal mellan och . Utgångspunkten för min frågeställning till statsministern – han besvarade inte den, men jag är relativt nöjd med att tar svaret – är att vi måste använda EU och EU:s mekanismer när vi förhandlar och måste driva just den positionen. Jag har full respekt för att det finns oro, i både vårt land och resten av EU. Men vi måste inse styrkan i och värdet av ett investerings- och frihandelsavtal mellan och . Då har vi möjligheter att påverka de globala spelreglerna med större kraft och med större tyngd. Jag tror att det är i sig säkerhetsskapande att vi får den typen av öppenhet, lagstyrdhet och avtalsfrihet men också avtalsrespekt som präglar såväl de europeiska ekonomierna som ekonomi. Vi har också allierade i andra delar av världen i form av , och . Men vi ska vara helt öppna. Det finns även motkrafter som försöker bygga allianser kring inskränkthet och inte fullt samma typ av lagstyrdhet. Jag pekade på två sådana handelsblock, dels det som försöker forma i mindre skala, dels det större som försöker forma. Avslutningsvis vill jag understryka det som sa sist i sitt interpellationssvar, nämligen betydelsen av relationen med . Vi brukar understryka den transatlantiska länken. Den består av en ekonomisk komponent men även en militär komponent. Jag ser dem som delvis samverkande. Jag uppskattar därför att vi alla förhoppningsvis nu arbetar för att få till stånd detta frihandels- och investeringsavtal. Och jag ser hur inte minst den här regeringen försöker involvera i att stärka den transatlantiska länken på olika sätt. inleds en av de större övningarna i , i form av Baltops. Där samverkar vi med och andra Natoländer. Det är olika exempel och tecken på hur vi stärker och tvinnar ihop länken över mellan och . Och där skulle frihandelsavtalet bli en viktig del. Därför tycker jag att det ligger stor klokskap i det som säger – och jag delar den synpunkten fullt ut – nämligen: Vad är alternativet, om vi inte får ett avtal på plats? Det är något som skrämmer mig. Jag inbillar mig att det också skrämmer ganska mycket. 114 Närings- och innovationsminister (S): Det är ett viktigt år för handelspolitiken. Det handlar inte bara om eller det framförhandlade mellan och , som egentligen är klart men som ska gå in i en ny fas. Det handlar också om WTO, som har sin stora konferens i . Den avgör lite grann det multilaterala handelssystemets framtid. Om WTO skulle misslyckas står världshandelssystemet inför en ganska allvarlig situation. Jag menar att alla de regionala, stora frihandelsavtalen kan sätta press på det globala handelssystemet, så att det rör sig framåt och så att WTO får en viktig roll framöver. För ett litet land som är de globala spelreglerna enormt viktiga i handelspolitiken. Jag vill avsluta med att säga att det inte bara handlar om egenintresse. Jag brukar säga det eftersom vi ibland talar om som en handelsnation, om att 45–av vår bnp är beroende av export. Men det handlar inte bara om export. Sedan finanskrisen har världens fattigaste länder drabbats hårt av protektionism från världens rikaste länder. Olika typer av handelshinder har införts, vilket har hållit tillbaka de fattiga ländernas exportutveckling . 900 miljoner människor som bor i världens fattigaste länder blir därmed utestängda från världshandeln. Det är alltså ett globalt perspektiv som inte bara handlar om och utan om världens handelssystem som blir viktigt framöver. Vi är djupt engagerade i det. I fråga om relationen med är jag ganska stolt över det arbete som vi har gjort sedan vi kom i regeringsställning. Vi har jobbat med preclearance på . Det är ett obegripligt ord, men det handlar om att gräns- och tullkontrollen görs här i stället, för att man ska slippa de långa köerna när man kommer in i . har blivit utvalt som ett av nio länder som vill gå vidare med för att jobba med detta. Det är klart att det underlättar handel och förbindelser med och för besöksnäringen, om vi får det avtalet på plats. Vi har jobbat hårt med det. Därför hoppas jag att det kan underlätta, inte minst de mellanmänskliga och affärsmässiga kontakterna mellan och . 115 HANS (M): Jag tror att en handelsminister, såväl i denna som i den föregående alliansregeringen, rätt hanterat bidrar till att skapa säkerhet. Jag tror att handel, på det sätt som redogjorde för , visar betydelsen av det. Det rör sig om fattigdomsbekämpning genom att man öppnar upp marknaden och gör det möjligt för länder i utvecklingsfaser att ha och som sina marknader. De kan därmed få intäkter för att kunna bygga upp sina egna välfärdssamhällen. Det handlar också om säkerhet när man knyts ihop på det sättet. Den som man gör affärer med har man svårare att vara elak och dum mot. Det är också talande, och ett mycket gott argument som lyfts fram, att man nu inför den amerikanska passkontrollen redan på den svenska sidan för att underlätta för utbyte och handel mellan och och att är ett av nio länder. Det pikanta är att detta kom ungefär som meddelade att åtta svenskar var portförbjudna i . Det säger något om utvecklingstendenserna. Vi har ett som vill öppna upp sig och samverka. Och vi har en granne i öster som vill stänga ned och förhindra och som dessutom uppträder ganska bullrande och allvarligt i vårt Östersjöområde. Det är de två utvecklingstendenserna vi kan se. Det är i ljuset av precis detta vi ska se frihandels- och investeringsavtalet mellan och . Därför är det ett gott exempel. Det är just de två områdena som vi kan knyta samman och därigenom vara med och sätta den typen av globala regelverk, som inte bara är i våra egna intressen. Det är i de samverkande och samarbetande ländernas intressen. Jag tror att länder i en utvecklingsfas har större nytta av antikorruptionsarbete, öppenhet och lagstyrdhet som EU och kan medverka till på handelns område än den typen av regelverk som skulle kunna dikteras av ett ryskt eller kinesiskt handelsblock. 116 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan konstatera att vi är väldigt överens, jag och . Det ryska agerandet och den olagliga annekteringen av skapar en utmanande säkerhetsordning i . Det är otroligt viktigt med kraftfull enighet i men också transatlantisk enighet om stödet för och gentemot . Det är också viktigt att framhålla vårt eget, nationella arbete på detta område. Jag vill tacka för hans arbete med den överenskommelse som gjordes på försvarsområdet, med brett parlamentariskt stöd mellan Socialdemokraterna, , , och . Det är en inriktningsproposition för att stärka försvarsförmåga. Jag tror att det är viktigt att ta ansvar i det här säkerhetspolitiska läget och att visa det genom parlamentarisk samverkan. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:584 om åtgärder för näringslivet i 117 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att beslutet att stänga inte ska slå mot företagen i och . Styrelsen för har beslutat att inleda en process för att avveckla kärnkraftsreaktorerna . Frågan innefattar även förhandling med , som är delägare i . Slutligt beslut fattas i styrelsen för . har beslutat att uppdrag ska vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Enligt information från är bolagets beslut fattat på affärsmässiga grunder och baserar sig på att reaktorerna är lönsamma. Det är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning att göra denna bedömning. Regeringen anser att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla och finns i den egna regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länet. Tillsammans med länets egna prioriteringar och insatser skapar regeringens satsningar inom den regionala tillväxtpolitiken, näringspolitiken och övriga politikområden bra förutsättningar för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i alla delar av landet. 118 (M): Först vill jag tacka ministern för svaret. Min fråga var vilka åtgärder som ministern och regeringen har för avsikt att vidta med anledning av besked om att stänga två reaktorer. Jag kan tycka att svaret var lite otydligt, men låt oss återkomma till detaljerna. Bakgrunden är att har meddelat att man har för avsikt att avveckla två reaktorer vid . finns där fyra reaktorer. Det innebär alltså en halvering av antalet reaktorer. är utan konkurrens den största privata arbetsgivaren i .