prot · H209119 · 2015-06-22 00:00:00 — Vi har en situation där finansministern nu spenderar mer pengar än vad allianspartierna föreslår, och vi har en situation där och klagar, problematiserar och kritiserar regeringen för att bryta mot överskottsmålet på ett sätt som inte har skett tidigare. Sedan föreslår regeringen att vi ska avveckla överskottsmålet. Allt detta försöker få till att hon tar ansvar för de offentliga finanserna. Hon spenderar mer och skjuter ifrån sig ansvaret på någon annan. Det är häpnadsväckande. Jag skulle vilja förklara och reda ut en sak, nämligen den moderata budgeten. försöker sätta bilden att två av i den moderata budgeten skulle vara ofinansierade. Jag ska förklara för hur det ligger till. När beslutade om alliansbudgeten visade det sig att hade räknat fel och att det fanns för mycket i en utgiftspost. De pengarna finns där så länge fattar ett nytt beslut. Mycket riktigt lägger finansministern och regeringen fram en vårändringsbudget där de föreslår att pengarna ska användas. Men ska jag berätta det spännande och det som finansministern kanske inte vet om, nämligen att Alliansen lade fram en annan vårändringsbudget. Då fanns fortfarande pengarna kvar, och då ville vi fatta beslut om att omjustera resurserna. Det är ingenting konstigt med det. Finansministern gör exakt samma sak själv på en annan punkt i budgeten. 70 Finansminister (S): I den vårändringsbudget, , som regeringen lade fram var korrigeringen redan gjord. Jag kan också konstatera att ingen av era allianskollegor gjorde på motsvarande sätt. De har inte bedömt att det är en seriös finansiering. Där står kvar som ensamma slarvpettrar bland allianskamraterna. Det är inte bara den punkten som blev fel. Det blev också fel med åldersavskrivningen för studiemedel. Om man gör misstag är det bara att erkänna, så får man göra bättre nästa gång. Eller så gjorde ni det medvetet. Jag vet inte vilket som är värst. tycker inte att jag svarar. Jag har svarat , och jag ska svara igen. För varje budget regeringen lägger fram kommer vi att steg för steg minska underskotten och steg för steg närma oss balans och överskott i de offentliga finanserna. Vi måste givetvis göra det på ett sådant sätt att vi inte äventyrar den återhämtning som vi nu ser i ekonomin. Vi kommer därför att göra det på ett väl balanserat och väl avvägt sätt. Sedan måste vi naturligtvis ta hänsyn till om den ekonomiska utvecklingen blir annorlunda än vad vi tror. Precis som själv påpekar var det kanske inte så begåvat av att i valrörelsen lova att man skulle nå 1 procents överskott till 2018 eftersom man har fått ändra sig och skjuta fram datumet . Men det kanske inte bara beror på den ekonomiska utvecklingen utan på att man har lite svårt att finansiera alla de miljarder som behöver sparas för att man ska nå överskottsmålet till 2018. Man hade uppenbarligen svårt att finansiera 3 miljarder i den här budgeten. Mitt besked var tydligt före valet, nämligen att vi ska följa det finanspolitiska ramverket. Vi ska steg för steg ta oss till balans och överskott i de offentliga finanserna. Jag var också tydlig före valet med att det kommer ett läge när vi ska se över överskottsmålet, och det kommer vi att göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:579 om kontrollstation för koldioxidskatten avseende jord- och skogsbruket 71 Finansminister (S): har frågat landsbygdsministern dels om han kommer att verka för att det kommer att ske en översyn, en så kallad kontrollstation, av dieselbeskattningen för jord- och skogsbruket , dels om ministern rent principiellt anser att dieselskatten för jord- och skogsbruket bör likna våra europeiska grannländers, just i den avsikten att förstärka det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I klimat- och energipropositionerna anges att en kontrollstation genomförs 2015 i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen. Just nu pågår arbete med att ta fram underlag inför denna kontrollstation 2015. I kontrollstationen ska måluppfyllelsen för etappmålet för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, målen för förnybar energi och energiintensitetsmålet till 2020 redovisas till . Det är viktigt att även jord- och skogsbruket fortsätter att arbeta för att minska sina fossila utsläpp av växthusgaser. Med hänsyn till den utsatta konkurrenssituationen som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i kompenseras dock näringarna för den förslagna höjningen av energiskatten på dieselbränsle 2016. Avgörande för landsbygdens konkurrenskraft och utveckling är en väl fungerande kunskapskedja som omfattar utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet och rådgivning. Innovation och export är nyckelfrågor för regeringen i arbetet med att stärka det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. Tredje vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. § 19 Svar på interpellationerna 2014/15:588 och 599 om bensin- och dieselprisets nivå 72 Finansminister (S): har frågat mig om jag här och kan lova att sänka bensinskatten igen om oljepriset ökar till tidigare nivåer. Även har frågat mig om jag anser att bensin- och dieselskatten bör sänkas när oljepriset stiger eller om jag anser att såväl oljepriset behöver stiga som en regeringsombildning ske för att en sänkning ska vara aktuell. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer. har en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Vi föreslår höjd energiskatt på drivmedel för att ha råd med viktiga reformer som till exempel åtgärder för att minska arbetslösheten samt satsningar på järnvägen och annan infrastruktur. Det är också viktigt att öka drivmedelsbeskattningens miljöstyrande effekt. Vi behöver se tydligt vikande utsläppstrender som rimmar väl med de långsiktiga ambitionerna inom klimatpolitiken. Drivmedelsskatter skapar incitament för en mer energieffektiv utveckling av transporterna genom att höga drivmedelspriser ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel. Det finns ingen anledning att spekulera i möjliga åtgärder om oljepriset skulle stiga. Om detta sker får vi återkomma till frågan om nivån på bensin- och dieselskatterna. 73 (M): Jag tackar finansministern för svaret, men jag konstaterar att hennes svar brister i både trovärdighet och logik på flera punkter. Före valet lovade Socialdemokraterna uttryckligen att inte höja bensinskatten. Exempelvis sa själv i en ekonomidebatt att det är jättedyrt att tanka bensin som det är och att hon inte ser något behov av att höja bensinskatten. Bara efter valet kom så beskedet: Bensinskatten höjs kraftigt. Det handlade inte bara om en engångshöjning utan om en extra uppräkning av indexeringen som kommer att medföra en mycket kraftig höjning av bensinskatten . Detta är ett av regeringens tydliga vallöftesbrott – ett av många brutna vallöften. Att säga en sak före valet och göra tvärtom efter valet undergräver all tilltro till regeringen och politiken. När finansministern har fått kritik för bensinskattehöjningen har hon motiverat den med att oljepriset har sjunkit dramatiskt sedan valet, varför det har blivit mycket billigare att tanka. Detta är för det första en sanning med modifikation eftersom en mycket stor del av bensinpriset utgörs av skatter och moms. Det sjunkande oljepriset har inte alls slagit igenom fullt ut på bensinpriset. För det andra har oljepriset börjat stiga, och bensinpriset närmar nu sig återigen per liter. Jag konstaterar också den bristande logiken i finansministerns argumentation. Hon vill höja skatten när marknadspriset går ned, men hon vill inte utlova sänkt skatt om marknadspriset går upp. För en socialdemokrat finns bara en riktning på skattetrycket, nämligen uppåt – oavsett hur skadliga skattehöjningarna är för jobb och tillväxt. I sitt svar verkade finansministern plötsligt ha släppt linjen att skattehöjningar görs för att bensinpriset är för lågt. Det nämndes inte ens i svaret. Det kan man förstå eftersom priset har stigit en hel del . I stället sägs nu att höjningen görs av statsfinansiella skäl. Det finns då anledning att påminna finansministern om att statsskulden var 41 ½ procent av bnp 2006, när Alliansen tog över regeringsmakten. Under Alliansens i regeringsställning genomgick och två djupa ekonomiska kriser. Trots detta efterlämnade Alliansen en skuld på av bnp 2014. Denna nivå är så låg att Riksgälden snarare ser problem med att emittera nya statsobligationer i tillräcklig omfattning för att skapa en tillräcklig handelsvolym. Även andra bedömare menar att statsskulden inte är något problem . Att skylla bensinskattehöjningen på en stor statsskuld är helt enkelt inte trovärdigt. Finansministern hävdar också att det är viktigt att öka drivmedelsbeskattningens miljöstyrande effekt. Med all respekt, fru talman, är detta kanske det mest ihåliga argumentet i finansministerns svar. Skattehöjningen saknar nämligen miljöeffekt helt och hållet, eftersom skatten på biodrivmedel höjs lika mycket i enlighet med . Den enda effekten blir alltså en kraftig skattehöjning på alla transporter, vilket slår särskilt hårt mot landsbygden och i förlängningen jobben. Som om inte detta vore nog bluffar finansministern för väljarna i sitt svar. Hon påstår nämligen att skattehöjningen går till att finansiera minskad arbetslöshet och satsningar på järnvägar och annan infrastruktur. Tyvärr går av regeringens samlade skattehöjningar till näringslivssatsningar och satsningar på fler jobb. Nästan alltihop går till bidrag, ersättningar och transfereringar. Den främsta anledningen till skattehöjningen är med andra ord finansministerns desperata jakt på pengar för att finansiera höjda bidrag och ersättningar. Detta kommer alltså arbetspendlare i glesbygden att få betala, även den som har investerat i en miljöbil. bilister är återigen regeringens kassako. Jag vill fråga finansministern om hon inte inser hur skadlig hennes skattehöjarpolitik är för jobb och tillväxt i eller om hon inser detta men ändå är tvungen, av politiska skäl, att lägga sig platt för tillväxtfientliga och jobbfientliga politik. Jag vet faktiskt inte vilket av alternativen som är värst. 74 (M): Det är centralt med öppenhet, transparens och riktighet kring skötseln av offentliga finanser och politiken i stort för att medborgarna ska känna förtroende för politiken, för att företag ska känna förtroende för politiken, för att marknaden ska känna förtroende för politiken, för att, sammantaget, tillväxten ska kunna bli så hög som möjligt, för att jobben ska kunna bli fler, för att sysselsättningen ska kunna öka och för att ekonomin ska kunna prestera så bra som möjligt. Det är viktigt med pålitliga politiker som står vid sina ord. Det är därför problematiskt när det kommer ett besked före valdagen och ett annat efter valdagen. Det åsidosätter en rimlig demokratisk princip, nämligen att väljarna kan ta ställning till olika alternativ. Man kan nämligen tro sig rösta på en sak men få någonting helt annat. Så tycker inte jag att en demokrati som den svenska ska fungera. Man bör rimligtvis redovisa klart och tydligt före valdagen vad man vill göra och inte göra raka motsatsen efter valet. Socialdemokraternas besked var tydligt: Bensinskatten skulle inte höjas. Sedermera blev det en höjning. En annan viktig del är att man känner förtroende för den sittande regeringen, att det är en samling personer som kan sköta väl. Det måste ha varit sällsynt att eller skyllde tuffa regeringsbeslut på de andra allianspartierna. Det är helt enkelt så att regeringen är av en uppfattning och bör tala med en röst. Här har det i stället skett någonting unikt, skulle jag tro, i svensk politik, då finansministern säger att det beror på att bensinskatten höjs. Man kan givetvis ha olika uppfattningar om hur hög bensinskatten eller koldioxidskatten, som det handlar om, bör vara. Men det borde kunna finnas en bred uppfattning kring att man ska lämna samma besked efter valet som före valet. Det borde finnas en samsyn kring att regeringen har en ståndpunkt som hela regeringen står för. bör inte ha en regering där man skyller besluten på varandra. Man kan inte komma ifrån att avstånden är stora utanför , till exempel i , som jag kommer från. Bilen är en viktig frihetsfråga. har tydligt redogjort för hur mycket bilen betyder för familjens frihet. har också haft tydliga synpunkter på och kallat deras politik för trofépolitik. Det är möjligt att finansministern har rätt och att detta är en enda stor trofé för . Finansministern bör dock kunna redovisa skälen för bensinskattehöjningen. Vilka miljömål nåddes inte med den tidigare nivån? Vilka nya miljömål är det som den här skatten syftar till att lösa? Det finns en bred vilja att betala för välfärden i . Det finns en bred uppslutning kring att vi ska visa miljöhänsyn i . Men då ska man också veta vad som är syftet med politiken. Vad syftar denna skattehöjning till? Som det är nu är det, precis som tidigare konstaterade, bara en pålaga på de människor som av olika skäl är tvungna att använda bilen i sin vardag. Intäkterna ska gå till att bygga ut bidragen. Då tror jag att man eroderar förtroendet för den miljöstyrande effekten och för vikten av koldioxidskatten. Det är beklagligt. Min fråga till finansministern är: Ligger skattehöjningen fast nu när oljepriset stiger? Finansministern säger i sitt svar att det är för tidigt att ta ställning till vad som ska ske när oljepriset stiger. Men stiger oljepriset, och då är det rimligtvis tid att göra det ställningstagandet . 75 (S): I båda interpellationerna, som är ställda av respektive , har man tagit fasta på en mening som finansministern har uttalat. Hon refererar till det sjunkande oljepriset. Det är svårt att inte uppfatta att båda interpellanterna gör sig lite dummare än vad de egentligen är. Drivmedelsskatternas syfte är ju inte att hitta ett idealpris på drivmedel utan att skapa ett omställningstryck och att tillämpa principen om att förorenaren ska betala. Det är en användning av ekonomiska styrmedel, helt enkelt. Och det behövs. Det behövs ett omställningstryck, inte minst i transportsektorn, om vi ska klara av att nå de klimatmål som den här har satt upp. , i alla fall de moderater som intresserar sig för miljöfrågor, brukar säga sig omhulda principen om att förorenaren ska betala och användningen av ekonomiska styrmedel för att tillämpa den. Det är effektiva verktyg för att åstadkomma förändringar och verktyg som vi på en principiell nivå ofta är överens om. Men varje gång som det kommer förslag om att använda ekonomiska styrmedel, nya ekonomiska styrmedel eller en höjning av befintliga, säger nej. Det finns många exempel på miljöskatter som är och har varit emot. Ett kanske särskilt intressant exempel är koldioxidskatten, som har varit emot. är man för den, men man är emot höjningar av den, förutom , när den tidigare, borgerliga, regeringen höjde koldioxidskatten. Jag vill påpeka att det skedde utan att man hade berättat det före valet . Jag tycker att den sammantagna bilden är intressant, och jag dristar mig till att ställa två frågor till de moderata debattörerna. Den första är: Är det viktigt för att föra en politik som gör att vi når klimatmålen? Om man tycker det blir den naturliga andra frågan: Vilka förslag har för att vi ska kunna nå de svenska klimatmålen, inte minst på transportområdet, som är vår största utmaning i och som dagens fråga gäller? Vad har för förslag om man nu inte vill höja koldioxidskatten? Man är för principen om att använda ekonomiska styrmedel. Man är emot alla förslag om att tillämpa den. Vad är det då för förslag som har för att se till att vi når våra klimatmål? 76 (SD): Jag vill först och främst be om ursäkt för att jag missade den förra debatten, men jag hoppas att vi kan lyfta upp en del av frågorna i den förra interpellationen, som jag hade, om kontrollstationen för koldioxidskatten. Många av de frågorna berör ju bensinprisets och dieselprisets nivå. Interpellationen som jag skrev handlade egentligen om hur regeringen såg på översynen, eller den så kallade kontrollstationen, av dieselbeskattningen för jord- och skogsbruket . Den tar upp principiellt viktiga frågor om hur man ser på konkurrenskraften för det svenska jordbruket och hur man ser på dieselskatten som ett konkurrenskraftsmedel. I svaret på interpellationen stod att man givetvis skulle genomföra kontrollstationen, men man nämnde också vikten av att begränsa klimatpåverkan och att man sätter upp mål för förnybar energi och energiintensitet. Gott så, men jag kan i alla fall nämna för finansministern att när det gäller utsläpp av växthusgaser har vi i ingenting att skämmas för. Trots att vi har bland de kallaste klimaten i västvärlden har vi bland de lägsta utsläppen, mindre än hälften jämfört med . Vi släpper ut ungefär av världens samlade utsläpp. Och nettoutsläppen av den koldioxid som våra skogsbruk kan ta upp är nere på ungefär av de samlade utsläppen. Det här är vad vi i faktiskt kan påverka: ! är ingen isolerad ö i världen, utan vi påverkas i högsta grad av andra länders klimat- och energipolitik. Men det som gör oss extremt unika är våra unikt höga koldioxidskatter kombinerat med en hög skatt på kärnkraft och vattenkraft och ett fullständigt absurt sätt att inkorporera EU:s vattendirektiv i svensk lagstiftning, till skada för det svenska lantbruket. Den andra frågan är hur finansministern rent principiellt ser på dieselskatten för jord- och skogsbruket, om finansministern anser att den bör efterlikna de europeiska grannländernas just med avsikt att förstärka det svensk jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. Där säger finansministern att det är viktigt att även jord- och skogsbruket fortsatt arbetar för att minska sina fossila utsläpp av växthusgaser. Dessutom talar ministern om att innovation och export är nyckelfrågor. Gott så, men det kan väl knappast ha undgått ministern att det förekommer import av livsmedel till . av vår konsumtion av ost, yoghurt, griskött och nötkött är importerad. Vi kan tala hur mycket vi vill om utbildning, forskning och innovation, men till syvende och sist måste det vara produktionskostnaden som avgör, eftersom avräkningspriserna sätts internationellt men kostnaden och spelplanen sätts nationellt av vår regering. Min fråga är hur ministern ser på frågan. Har detta någon betydelse för produktionskostnaden? 77 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra ledamoten om att hålla sig inom ramen för interpellationerna 588 och 599. 78 (M): Jag är inte kategorisk motståndare till att höja koldioxidskatten. Tvärtom tror jag att det är viktigt att går i riktning mot att ta ett större skatteuttag på sådant som är miljöskadligt. Det är en ödesutmaning inte bara för utan för världen att ta itu med klimatförändringarna. Därför måste vi ha en politik som anpassar sig till detta faktum och tar steg i den riktningen. I årets budget föreslog 1 ½ miljard i ökade anslag för järnväg och järnvägsunderhåll. Vi har föreslagit att man ska få köra längre lastbilar. Det kanske inte låter så miljövänligt, men det är det, därför att då kan man köra färre lastbilar och på så sätt förbränna mindre bensin. Vi tror att det är viktigt att miljösatsningar inte bara ska göras här i västvärlden och här i , utan vi måste också hjälpa utvecklingsländer, fattigare delar av världen, i deras omställning. Det spelar ju ingen roll ifall en svensk ställer av bilen och i stället tar tåget om tio kineser väljer att göra det motsatta. Vi måste arbeta mer med så kallade flexibla mekanismer, till exempel använda biståndsresurser för att göra miljösatsningar i utvecklingsländer. Sist men inte minst är det genom teknisk utveckling och innovation som man kommer till rätta med miljöproblemen i grunden. Jag brukar säga att , som ligger bakom företaget , har gjort mer för miljön än vad alla miljöpartistiska politiker har gjort tillsammans. Det är genom teknisk innovation och utveckling som vi kommer till rätta med de grundläggande problemen med klimatomställningen. Det som är kritiken mot regeringen i det här sammanhanget är inte idén om att höja koldioxidskatten, för precis som påpekade gjorde också Alliansen det. Alliansen har också genomfört andra typer av skattehöjningar som riktas mot miljöförstörande beteende, till exempel trängselskatter som man nu också har fått i och i . Det som är problemet är att Socialdemokraterna nu uteslutande går fram med en skattehöjning. Det är alltså inte en omläggning av skattesystemet. I Alliansen gjorde vi i stället så att vi höjde skatten på koldioxidutsläpp och använde sedan pengarna till att sänka skatten på arbete. På så sätt blir det neutralt för hushållen. Det här är bara fråga om att höja skatten på hushållen, och det kommer att slå direkt mot ekonomin. Det man borde göra i stället är en grön skatteväxling, att ta de resurser som man får in på skattehöjningen och använda dem till att sänka skatten för vanligt folk som arbetar. Det är till och med så att man , till följd av EU-relaterade beslut, höjer skatten på mer miljövänliga drivmedel. Det är alltså inte bara så att det blir dyrare att köra bil, utan det blir också dyrare att köra miljövänlig bil. Argumentationen går inte ihop. Det här är bara resurser för att höja bidragen och inget annat. 79 Finansminister (S): kanske vill förtydliga i nästa debattrunda vad man egentligen tycker om bensinskattehöjning, för lyssnar man på hör man att han tycker att det är ganska bra att höja bensinskatten om man använder pengarna till att sänka andra skatter. Det var väldigt intressant, särskilt som ju röstade emot när den tidigare socialdemokratiskt ledda regeringens genomförde just den gröna skatteväxlingen, men här är det bra. Det är intressant att tycker att det är bra att höja bensinskatten. Så låter det inte riktigt på . Han verkar tycka att en bensinskattehöjning är skadlig för jobb och tillväxt. Då måste jag fråga : Är det skatten som är skadlig, eller är det priset vid pump som påverkar jobb och tillväxt? Spelar det någon roll om priset består av oljepriset eller om priset består av ett lägre oljepris och lite mer skatt? Är det skatten i sig som är skadlig, eller är det priset vid pump som menar är skadlig för jobb och tillväxt? Jag skulle gärna vilja ha svar på detta. sätter sig på väldigt höga hästar här och pratar om att det låter som att regeringen inte talar med samma tunga. Låt mig då bara ge några exempel på den förra regeringens tvehågsenhet i vissa frågor. Vi hade en statsminister som inte ville gå med i Nato men en vice statsminister som ville gå med i Nato här och . Det är en ganska grundläggande fråga där statsministern och vice statsministern hade olika uppfattningar. Vi hade en utbildningsminister som ville förstatliga skolan men en statsminister som inte ville förstatliga skolan – en annan ganska grundläggande fråga där man öppet hade olika uppfattningar i regeringen. Vi hade en sjukvårdsminister som ville förstatliga sjukvården men en statsminister som inte ville förstatliga sjukvården – ytterligare en ganska grundläggande fråga. Sedan hade vi då förslag om vårdnadsbidrag. Och inget annat parti, i alla fall inte eller , har gjort någon som helst hemlighet av att det inte har varit deras älsklingsförslag. Eller var det så, , att ni tyckte att vårdnadsbidraget var bra? I så fall kan du gå upp och klargöra det här i talarstolen. Sedan säger också att i en väl fungerande demokrati måste man veta före valet vad en regering ska göra efter valet. Men i interpellationsdebatten vi hade alldeles , , förklarade du det faktum att ni före valet sa att ni skulle lägga fram förslag för att kunna nå överskottsmålet till 2018. Det hade ju ändrats efter valet eftersom omständigheterna hade förändrats. Eller gäller ett rättesnöre för och ett annat för regeringen?