prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Om du tittar på vår budget, , ser du inte neddragningar på det sätt som du hävdar här: att det kommer från departementen eller från regeringen. Det är i så fall under förändringar och omplacering av medel i fråga om . Det får vi då titta på. Men om du tittar på vår budget ser du inte den typen av neddragningar. Det är väl det vi står och debatterar. När det gäller hur verken gör får vi i så fall gå in och titta på hur fördelningen ser ut. Självklart ska vi föra en politik som gör att vi stärker kvinnors roll på arbetsmarknaden. Jag vill inte komma ifrån frågan, men jag tycker att det är väldigt centralt hur vi för politiken och vilka system vi har. Stimulerar och skapar vi system så att det blir ett mer jämnt uttag i föräldraförsäkringen, eller har vi ett system där det blir inlåsningseffekter? Jag tänker på precis det förslag om vårdnadsbidrag som ni fick igenom under den förra mandatperioden. Det är bara att titta på statistiken och vilken effekt det gav. Det är just därför vi gör den förändringen. Det är ett steg i ledet för att få fler kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det handlar om att de får möjlighet att starta fler företag. Jag tycker att det är precis i linje med det som du egentligen säger i ditt anförande. Den politiken för vi och gör verklighet av. 186 (M) replik: sa att det finns många likheter. Så är det. Jag tänker dock hålla mig till en av olikheterna, i alla fall som jag har förstått det hitintills. Hela landet ska leva. En del av detta handlar om flygplatserna, de regionala flygplatserna. Det är ett nav i som gör att man kan ta sig mellan orter, till och från landsbygd och in till . Det handlar om företagande och ett växande med potentiella förutsättningar. Och företag ute i landet kopplas till detta. Jag tänker också på hållbarhet. Vi har en regering som säger sig syssla med innovationer. För mig är en del av innovationer teknikutveckling. Då skulle jag vilja ställa en fråga till . För mig handlar det inte om att stoppa en utveckling utan om att göra någonting smart med den. Vi hörde här om smart regional tillväxt. Jag skulle vilja veta vad tanken är. har ändå sagt att man inte vill se att det görs en utredning. Sedan tillsätts en person som ska utreda en stängning av . kommer det förslag om flygskatt, som också försvårar för dem som ska resa. Det handlar om företagande, jobb etcetera, som påverkar målen som regeringen har. 187 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag är inte exakt säker på vad frågan var. Men om jag uppfattade det rätt handlade det om hur innovation och hänger ihop. Självklart tycker vi från Socialdemokraterna att det är viktigt att vi har goda kommunikationer. Det är självklart att regeringen arbetar med det. Vi behöver förstärka kommunikationerna med både tåg och vägar. Enligt rapporter förlorar skogsindustrin 1 miljard för att vägarna är eftersatta. Det finns exempel på detta. behöver vi i den stad vi står i just , , bygga fler bostäder. Vi har en flygplats som ligger ganska centralt. Regeringen har tillsatt en förhandlare som ska titta över vad det finns för möjligheter. säger man att det inte får innebära sämre kommunikation mellan delar av landet och . Jag tycker att det uppdraget är ganska tydligt. Men du får gärna förtydliga din frågeställning. Då kanske jag kan svara lite mer i detalj. 188 (M) replik: Ja, mina frågor är konkreta. säger att vi inte ska ha sämre kommunikationer, men påverkas av olika intressen. Det ligger där det ligger. Har regeringen för avsikt att stänga ? Det är den ena frågan. Den andra frågan gäller flygskatten. Vill ni ha flygskatt, eller kan ni tänka att flyget också är en del av infrastrukturen i , där vi tittar på tekniska lösningar? Det handlar om att hitta bättre bränslen och om att det blir mindre utsläpp. Man kommer att hitta smarta lösningar för flyget. Är flyget en del av regeringens politik från och med nu? 189 (S) replik: Min uppfattning, min bild, rörande flyget är att flyget är en del av regeringens satsningar framåt. Det råder väl ingen tvekan om det. Det är en del av kommunikationen, och det kommer att finnas kvar. Regeringens ingång i det här, som har debatterats i kammaren vid ett flertal tillfällen, är att om det blir förändringar vad det gäller får det inte bli sämre möjligheter till kommunikation. Det ligger som grund för en eventuell förändring. Jag tror att din tidigare partiledare vid någon debatt eller någon utfrågning rörande framtid svarade: Det är ingen fråga för regeringen, utan det är en lokal fråga att hantera för . Men har det blivit en fråga här i kammaren. Självklart är det viktigt ute i landet att man kan ta sig effektivt och enkelt till och från och ut i landet. Den ingången i diskussionerna är inte annorlunda. Kommunikationerna ska fungera på ett bra sätt, gärna bättre. 190 (MP): Området Regional tillväxt, som vi debatterar , omfattar många olika verksamheter som mer eller mindre påverkar alla som bor i , både i glesbygd och i tätort. Regeringens mål är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Då gäller det att vi tar till vara och ser möjligheterna att öka samarbetet mellan kommuner, regioner och stat mot ett långsiktigt utvecklingsarbete. Det ser olika ut i landet. Behoven är såklart också olika. Att ta ansvar för en levande gles- och landsbygd är en prioriterad fråga som det finns ett behov av att stödja och utveckla de mer stadsnära områdena, som också har stor utvecklingspotential. Det är också viktigt att främja olika typer av innovationer, bland annat i små och medelstora företag, men även att utveckla och stärka regionala forsknings- och innovationsmiljöer. Här har bland andra universitet och högskolor en viktig roll för utvecklingen genom att stärka samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället. Krinova Incubator och Science Park i är ett utmärkt exempel på detta. Här har drygt 90 företag sin hemvist med mat, miljö och hälsa som utgångspunkt. Här kan högskolan inspirera och inspireras, företagsidéer testas och nätverk byggas. Närheten till gör skillnad för dem som står i startgroparna. Det är viktigt att de små högskolorna finns kvar för att stärka den regionala självbilden, öka möjligheterna för utbildning och vidareutbildning i landsbygdens närhet och fånga upp dem som kan och vill läsa vidare men som har begränsade möjligheter att flytta. Landsbygdsregionerna får inte dräneras på innovativa, kreativa människor. De bör ges möjligheter till högre studier på högskolor nära dem, något som vi ger utrymme för i regeringens budget. Det är också betydelsefullt att utifrån ett långsiktigt perspektiv forma ett strategiskt arbete för att ta till vara den kunskap och entreprenöriella potential som finns hos utrikes födda. Inom denna grupp finns även stora möjligheter att utveckla ett stöd för en internationalisering av företag. Att ha kunskaper om ett annat lands företagskultur och att behärska språket ger många fördelar i förhållande till andra företag som saknar den kompetensen. Regeringen gör här stora satsningar på vidareutbildning och möjligheter till validering. Investeringar i infrastrukturen och informationstekniken betyder mycket för vilka möjligheter en region har att utvecklas. Alla är beroende av en bra infrastruktur som ger oss möjlighet att förflytta oss på ett miljöeffektivt sätt inom landet. Därför satsar regeringen på att stärka kollektivtrafiken, men man satsar även på en informationsteknisk infrastruktur som gör att vi kan nå varandra var vi än befinner oss. Globaliseringen gör att det inte alltid har så stor betydelse var vi befinner oss, men att ha en snabb uppkoppling kan vara det som avgör om vi kan bo kvar och verka i glesbygden. I vår budget har vi därför gjort en stor satsning på bredbandsutbyggnad, internet och internetuppkoppling. Bredbandspengarna i landsbygdsprogrammet kommer att ges till utbyggnad i de områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut – i nationella medel och i EU-medel. Hela samhället är beroende av ett fungerande internet, i synnerhet i glesbygden där det är långt till det mesta. sköter vi ju bankärenden, vi handlar, vi skajpar med våra vänner, och till och med enklare läkarbesök kan göras över nätet. Biblioteken har service med e-böcker som gör att det enkelt går att låna en god bok på distans. En annan satsning inom landsbygdsprogrammet som sträcker sig –2020 är att utveckla lokal service. Pengarna ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd. Detta är en viktig satsning, för om den lokala servicen försvinner från ett samhälle är risken stor att bygden avfolkas. En av de snabbast växande sektorerna i är turistnäringen, som bidrar till att skapa arbetstillfällen och nya företag ute i hela landet. Här finns mycket att erbjuda, allt från salta bad till grottvandringar. Vår fantastiska natur kan erbjuda unika upplevelser genom bland annat natur- och ekoturism och att få prova på våra mattraditioner, som skiljer sig så från söder till norr, med boende på små hotell ute i naturnära miljöer eller mitt i staden. Att genomföra restaurering av skadade ekosystem och utveckla ekosystemtjänster kommer att skapa affärsmöjligheter för företag i hela landet. Med det sagt tillstyrker jag budgetpropositionen. 191 (C) replik: Tack, , för ditt anförande! Vi kan nu se hur Arbetsförmedlingen håller på att genomföra sin plan att lägga ned 100 lokalkontor. Eftersom man har sammanlagt 320 kontor är det ungefär en tredjedel. Man lägger alltså ned en tredjedel av kontoren som vi ser en stor flyktingström komma ut till kommunerna, och där har Arbetsförmedlingen en stor roll att fylla. Det intressanta är att exempelvis Arbetsförmedlingen aviserar nedläggning av kontor trots att har tillsatt en utredning och gett Statskontoret i uppdrag att redovisa effekterna av att staten centraliserar sin verksamhet till allt färre orter. Ändå sker detta . Jag begriper inte hur regeringen kan tillåta en fortsatt nedläggning av statliga verksamheter som utredningen pågår för att titta på effekterna av att staten i allt högre takt lämnar landsorten. Hur kan regeringen tillåta detta, ? 192 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det är alltid problem när saker inte blir precis som man har tänkt sig precis när det är som allra viktigast. Det här är en fråga som vi såklart måste titta på. Arbetsförmedlingen har ju en gd som är chef över Arbetsförmedlingen. De har väl gjort sina prioriteringar, och regeringen får ha en dialog med Arbetsförmedlingen genom honom. Det är alltid lätt att titta på vad andra gör när man inte själv sitter i den situationen. satt i regeringen , och då pratade man väldigt mycket om att man ville att staten skulle lokalisera ut en massa arbeten. Men vad hände? Även när ni hade regeringsmakten försvann arbetsplatser från glesbygder. Ni fick inte stopp på det. Vi jobbar intensivt för att se till att de människor som kommer till det här landet ska få en bra ankomst. Det kommer såklart att utvidgas även på Arbetsförmedlingen med tiden, som jag ser det. Men just nu är det inte så. 193 (C) replik: har rätt i att denna centraliseringsiver har pågått länge – ända när Socialdemokraterna delade ut flyttbidrag till folk som skulle flytta från landsorten in till städerna. Men det går i allt snabbare takt, skulle jag vilja säga. Jag tror att noterade min långa uppräkning i talarstolen, och jag tror också att precis som jag är orolig och medveten om att centraliseringen nu går i så snabb takt att det är staten som snabbast flyttar från landsorten in till städerna, det vill säga före privata företag och före flyttströmmarna av individer. Eftersom det kom massiv kritik på grund av att allt fler statliga företag centraliserar sin verksamhet tillsatte ni en utredning. Problemet som jag undrar över är då: Hur kan det komma sig att regeringen tillåter att man aviserar nedläggning som utredningen pågår? Om man vill kan man jobba med att göra tillägg i regleringsbrev. Regeringen behöver alltså inte vänta till innan man skickar ett regleringsbrev till en myndighet, utan kan regeringen välja att göra ett tillägg i regleringsbrevet och säga till Arbetsförmedlingens generaldirektör, och även till generaldirektör för den delen, att det här kan man sluta upp med för att i stället avvakta den utredning som är tillsatt och som Statskontoret nu genomför. Jag vill återigen ha svar på mina frågor. Vad kommer regeringen att göra? Kommer ni att fortsätta att tillåta att man lägger ned de statliga verksamheterna, trots att en utredning pågår? 194 (MP) replik: Problemet är att det vi diskuterar är regional tillväxtpolitik. Det pratar om just nu är arbetsmarknadsutskottets arbetsområde. Jag har ingen detaljkunskap i frågan. 195 (M) replik: Jag har samma fråga som jag tidigare ställde till om . har drivit på för att stänga flygplatsen. Jag skulle vilja veta om anser att flygplatsen ska läggas ned. 196 (MP) replik: Tack för frågan! Den var väl inte oväntad. är ett sorgebarn. Att ha två flygplatser i samma stad är inte ultimat. Jag förstår såklart alla som är oroliga för att kanske inte kommer att finnas kvar. Jag tänker på när jag bodde i med en och en Färjestation och den långa tiden det tog att utreda om färjestationen skulle finnas eller inte. Tågen taxades mellan de två stationerna. har fått i uppgift att se över . Jag tror att vi ska ge honom tiden att utreda frågan innan vi uttalar oss kategoriskt om det ska vara si eller så. vill jag ha sagt att vi behöver mark att bygga bostäder på i . Det kan vi väl i alla fall vara överens om. 197 (M) replik: tog upp , den andra flygplatsen, som vi vet inte räcker till för vad som behövs för att det ska finnas en fungerande infrastruktur när det gäller flyget. Jag skulle vilja veta vilka effekter ser om hon nu menar att utredaren ska komma fram till att bostäder ska byggas på och hur hon tänker ta sig an den lösningen. Jag har ännu ett par frågor till – samma som . Ser som miljöpartist tekniska innovationer och förändringar som en lösning? Är flyget en del för ? 198 (MP) replik: Låt oss se på först. Eftersom finns med i utredningen tycker jag att vi inte ska föregripa resultatet av utredningen. Vi låter utredningen jobba på för att se om den kommer fram till ett bra sätt att använda effektivare. Det finns olika synpunkter på om räcker eller inte. Det vet jag ingenting om. Jag är verkligen inte expert på den typen av frågor. Låt oss sedan titta på frågan om innovationer och om flygplan kommer att finnas kvar. Ja, det tror jag säkert att de kommer att göra, men inte för inrikesflyg. Där hoppas jag mycket på höghastighetstågen och en utbyggd infrastruktur när det gäller kollektivtrafik. Cykla till gör vi såklart inte. Där måste vi hitta nya innovativa bränsletyper och sätt att ta oss fram på. Visst kommer flyget att finnas kvar. Vi ska inte sitta kvar vid köksbordet i . 199 (KD) replik: ger lite vaga svar om flygets betydelse för infrastrukturen i . Vi kan väl ändå konstatera att är ett avlångt land med långa avstånd. Jag vet inte om har varit i nordligaste , men med tåg tar det lika som om vi skulle åka ned till yttersta kanten av mot , vilket jag har gjort . Det var en trevlig resa, och det blev varmare och varmare ju längre ned vi kom. Här i är det tvärtom. Det är naturligtvis ett bekymmer att det råder en sådan osäkerhet för de regionala flygplatserna i . kan inte komma undan att inte ska vara ett nav för de regionala flygplatserna. Hur ska trafiken lösas på ? Det är en otroligt viktig poäng just nu som de regionala flygplatserna har lyft fram i och med svårigheterna med utbetalningen av driftsbidraget, som säkert har hört talas om. sköter inte sin del. De regionala flygplatserna försätts i en otroligt svår situation just . och jag har ett gemensamt intresse, nämligen besöksnäringen. Men hur ska besöksnäringens problem lösas? Vi kan lägga miljoner på destinationsutveckling om folk ändå inte tar sig dit – och därifrån, kanske många önskar . Hur ska vi lösa kommunikationerna när vi inte har fungerande flygplatser även ute i landet? Det vill jag gärna ha svar på. 200 (MP) replik: Besöksnäringen har en stor potential att utvecklas i vårt land. Det är jag den första att tycka är fantastiskt bra. Flyget är viktigt för dem som kommer långt ifrån, men inom landet kanske vi inte behöver flyga. Jag tänker också att stora flygplan inte kan landa på våra regionala flygplatser, utan de måste väl ändå landa på våra stora flygplatser. Därifrån kan man sedan använda annan kollektivtrafik. 201 (KD) replik: Jag får väl tyvärr upplysa om att det ser olika ut på de regionala flygplatserna när det gäller vilken typ av plan som det går att landa och lyfta med. Det beror helt enkelt på landningsbanornas storlek. Det vi kan konstatera är att , representerat här av , inte riktigt förstår problemet för näringslivet om de regionala flygplatserna inte fungerar. Jag bor i . Det tar 45–med flyg till . Om jag ska åka tåg tar det minst tre och . Det är många som åker tåg, och det är jag naturligtvis glad för. Om man har extra bråttom kan man konstatera att för näringslivets del är det av otroligt stor betydelse att man kan flyga även den sträckan. Jag vill inte ens tänka tanken hur det ska gå att ha ett utländskt ägt bolag uppe i norra om inte chefen kan resa från eller någon annan storstad ute i världen för att hälsa på det egna företaget. Då läggs företagen ned därför att de anses ligga helt off och för att det anses helt omöjligt att ta sig till dem. Hur löser vi problemet med infrastrukturen? Vi kan inte satsa pengar på besöksnäringen om inte besöksnäringen får tillräckligt med incitament för att faktiskt utvecklas lokalt och regionalt. Då är infrastrukturen – flyget, tågen, bussarna, kollektivtrafiken i respektive region, bredband och naturligtvis även vanliga vägar för bilar – otroligt viktig. Den totala infrastrukturen måste fungera även för att besöksnäringen ska utvecklas. Om inte navet finns kvar, som är för de regionala flygplatserna, hur gör vi? 202 (MP) replik: Ni i oppositionen hänger upp hela er diskussion på och ser det som den enda lösningen. Det är möjligt att det är så, men vi behöver ju utreda det. Flyget behöver ta sitt miljöansvar – det smutsar ju ned väldigt mycket i vår miljö. Vi behöver också fundera på om vi ska använda flyget i den utsträckning som vi gör . Det är såklart ingenting som du och jag reder ut i de här talarstolarna , , men vi återkommer. 203 (V): har en parlamentarisk landsbygdskommitté tillsatts där samtliga partier är representerade. Jag har själv fått förmånen att sitta i landsbygdskommittén, och jag tror att dess arbete kommer att kunna leda fram till en sammanhållen landsbygdspolitik. Förslaget att inrätta en kommitté kom från oss i , och jag vill efter fyra möten med kommittén påstå att i vart fall mina förväntningar håller på att infrias. Jag tycker också att den debatt vi har pekar i riktningen att alla partier i riksdag pekar ut att man vill att hela ska leva. kommer med en viktig delrapport , för att slutrapportera . Jag anser att det som är viktigast för landsbygden är att vi lämnar marknadstänket bakom oss och i stället för att se alla som kunder ser oss som medborgare med rättigheter. Vi ser också att staden har blivit norm i debatten. Därför är det viktigt att landsbygdskommittén lyfter på många stenar och därigenom lyfter landsbygdsfrågorna högre upp på den politiska dagordningen. Något som har visat att marknaden inte löser allt på landsbygden har varit och är den tuffa situation som många lanthandlare befinner sig i. Jag har själv hunnit med att besöka två lanthandlar. Den ena drivs av en multikonstnär som förutom lanthandel och bensin också har köpt in en av SJ:s gamla tågvagnar, en sovvagn som tidigare gick till . I dessa gamla kupéer drivs ett vandrarhem trots att man får leta ganska bort efter närmaste järnväg. Den andra lanthandeln jag hunnit besöka ligger i norra och drivs av en fotbollsklubb. Där har man kommit på att för att fotbollslaget ska leva måste bygden leva. Genom att anlita fotbollsspelare för att både spela bra fotboll och jobba i lanthandel har klubben fått bättre snurr på verksamheten – både fotbollen och lanthandeln. Därför är jag extra glad över att vi nu beslutar om att lanthandlare ska kunna få ett driftsstöd. I den budget som vi beslutar om avsätts till ett driftsstöd för lanthandlare. Det kommer att gå till de lanthandlare som erbjuder kommersiell service i extra utsatta glesbygder. Många lanthandlare i gles- och landsbygdsområden är särskilt viktiga eftersom de även tillhandahåller en rad andra tjänster. Tack vare detta stöd kommer många strategiskt viktiga lanthandlare i särskilt utsatta glesbygder, som annars hade löpt risk att behöva stänga ned sin verksamhet, att kunna bibehålla god och viktig service för medborgarna. Jag hoppas att vi får ett bra utfall av de här pengarna och att de leder till att staten stöder och kompletterar där marknadens logik inte fungerar. Men kommersiell service är inte bara livsmedelsbutik. Även tillgången till apotek och kontanter är viktig på landsbygden. När jag och min partikamrat skrev på att regeringen måste göra någonting för att stoppa tidigare initierade planer på privatisering av apoteksombuden var minister snabbt ute och lovade en utredning som skulle se över den borgerliga apoteksreformen. Men någon utredning har vi inte sett skymten av. Regeringens kvarnar mal uppenbarligen alldeles för långsamt i denna fråga. Att kontanterna försvinner från landsbygden är en annan viktig och het fråga. läste jag i tidningen att är helt utan kontanter trots att man har en stor och livaktig turism och besöksnäring. har hörts ljudligt i debatten. Det är ett antal organisationer med förre landshövdingen och rikspolischefen i spetsen som vill att vi i riksdag och regering ska ta ett ökat ansvar för att storbankerna håller på att försvåra genom att plocka bort och avskaffa kontanterna från samhället i en hiskelig fart. Tyvärr gör inte regeringen särskilt mycket. Framför allt gör inte finansmarknadsminister någonting på området . Man gömmer sig bakom en utredning med världens längsta namn: betaltjänstkontodirektivet. Jag tycker att det är dags för regeringen att sluta gömma sig bakom långa namn och i stället ta ansvar för kontanterna i samhället. I denna budget föreslås också en del förändringar av hur det statliga riskkapitalet ska organiseras. hade en intressant hearing med de statliga aktörerna. En slutsats man kan dra är att dessa är väldigt många. Därför föreslås det i budgetpropositionen att man ska slå ihop och minska antalet aktörer. Jag tror att det är rätt väg att gå. Däremot behöver vi från näringsutskottets sida fortsätta att bevaka det regionala perspektivet så att det statliga riskkapitalet bidrar till regional tillväxt i hela . I skålen med positiva beslut kan vi också lägga de två pågående utredningarna om statliga jobb – dels Statskontorets uppdrag att redovisa hur statliga myndigheter samlat har förändrats , dels det uppdrag som blir verklighet i och med beslutet av denna budget: att Statens servicecenter ska föreslå myndighetsfunktioner som skulle kunna flyttas från storstadsregioner till andra delar av . Det är viktiga steg, tycker jag, för att synliggöra och lyfta fram statens roll på den lokala arbetsmarknaden. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet, som innebär bifall till den budget som har förhandlat fram med regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:232 Målet om nio dagars sjukfrånvaro av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:233 Arbetsmarknaden för unga på orter med få arbetsgivare av (M) till statsrådet (S) 2015/16:234 Läget i av (V) till utrikesminister (S) 2015/16:235 Det nya vapendirektivet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:236 Vapendirektivet som ett hot mot landets jägare och skyttar av Boriana (M) till statsrådet (S)