prot · H20951 · 2015-01-27 00:00:00 — Flera granskningar av det statliga riskkapitalet i dess helhet pekar dock på att det finns utrymme att effektivisera det statliga riskkapitalet och stärka tillgången till kapital just i tidiga skeden. Därför avser regeringen att effektivisera det statliga riskkapitalet. Vårt förslag till ett nytt uppdrag för Fouriertransform hade blivit det första steget mot ett effektivare statligt riskkapital med en tydlig marknadskompletterande roll. fortsätter Fouriertransform med samma uppdrag som . Men regeringen jobbar vidare med att ta ett samlat grepp över hela det statliga riskkapitalet. I detta kommer även Fouriertransform att ingå. 80 HANS (M): Tack, näringsministern, för svaret! Det var ett batteri av frågor som jag hade formulerat i den här interpellationen. Man kanske inte kan svara på alla i ett anförande. Jag noterar att jag kan bocka av en av mina frågor, för jag tolkar det välvilligt att ministern säger att fordonsindustrin är en hörnpelare. Jag skulle vilja kalla det för en strategiskt viktig näring för . Det var mycket riktigt så att när världen drabbades av den globala finanskrisen var fordonsindustrin en av de branscher som utsattes för hårdast prövning. Och det var i politisk samsyn som Fouriertransform aktiverades för att investera i fordonsindustrin. Det som föranledde mig att ställa interpellationen var att regeringen i budgetpropositionen föreslog att skulle avyttra sina investeringar inom fordonsindustrin för att i stället investera i clean tech och life science. Det låter väldigt vällovligt. Det är också strategiskt viktiga näringar för . Men förslaget mötte hård kritik av oss i oppositionen. Det möttes också av kritik från branschen. Då talar vi inte bara om företag. Vi talar om fackliga organisationer. Vi talar om organisationer. Till och med i näringsutskottet föll det här. Även och Socialdemokraterna i utskottet drog tillbaka detta. De tyckte inte att det var ett bra förslag. Fordonsindustrin – jag vill upprepa det – är en strategiskt viktig näring som består av många små och medelstora företag. De är ofta i en utvecklingsfas. Många av dem har svårt att hitta sin finansiering, mycket på grund av höga kostnader och väldigt låga vinstmarginaler. Det här hindrar dem från att ta steget att expandera. Enligt statistik från Fordonskomponentgruppen, som gör en branschbarometer med jämna mellanrum, visar det sig att framtidstron är låg. Och få har kunnat samla i ladorna – om uttrycket kan få återanvändas. Krisen är inte över, och erfarenheten visar att när en ny kris tar fart kommer fordonsindustrin att vara en av de första näringarna att ta smällarna. Det är där som Fouriertransforms uppdrag är värdefullt för många mindre företag inom fordonsklustret. Att i det här läget, som regeringen föreslog, dra tillbaka gjorda investeringar i fordonsindustrin vore direkt ansvarslöst. Förslaget att ändra inriktning för Fouriertransform var inte bra. Vi ska komma ihåg att ändrade dåvarande alliansregeringen uppdraget för Fouriertransform. Man breddade uppdraget, men det handlade inte om att skära ned investeringar i fordonsindustrin. Vi är i ett läge när fordonstillverkaren är under rekonstruktion. Därför vore det en olämplig signal att dra tillbaka det statliga investeringskapitalet. Det är lite grann som att hänga upp brandslangarna på tork när det fortfarande brinner i skogen. Om regeringens förslag blir verklighet skulle Fouriertransform tvingas sälja sina andelar inom fordonsindustrin till riskkapitalbolag. Då är också risken att långsiktigheten i de här bolagen skulle riskeras. Jag skulle vilja höra näringsministern utveckla hur ni tänkte när ni ville plocka ut investeringar ur den här strategiskt viktiga näringen för att vällovligt sätta dem i andra näringar. Vi ska då veta att alliansregeringen gjorde historiskt stora satsningar på just life science och även clean tech. Jag undrar: Hur tänkte ni? I detta anförande instämde (FP). 81 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för inlägget. Jag kan börja med att säga att vi är överens; jag kan gärna uttrycka det som att fordonsindustrin är en strategiskt viktig näring för och inte bara en hörnpelare i svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Om det är vi överens. Jag tror att hela den här industrin har kännetecknats av en stark omställnings- och innovationsförmåga , vilket inte bara har skapat tusentals kvalificerade jobb utan också lyft utvecklings- och produktionskunnandet i hela det svenska näringslivet. Jag tror alltså inte att man ska se fordonsindustrin enbart som en bransch för sig utan även se vilken påverkan den har haft på utvecklingsnivån i hela det svenska näringslivet. Det är en av de branscher som har en mycket större betydelse än bara den egna branschen och de exportintäkter som kommer in av den. Staten tar därför ett stort ansvar för att skapa bra förutsättningar för branschen. Den största insatsen, som jag är helt säker på att känner till, är det strategiska samverkansprogrammet FFI – Fordonsstrategisk Forskning och Innovation – med totalt . Det finansieras bland annat av , och , och industrin satsar motsvarande belopp för att utveckla fordonsindustrin. Det är ett enormt viktigt program som jag tror att fordonsindustrin själv ser som strategiskt för att klara framtiden. Debatten handlar också om hur man skapar bäst förutsättningar för framtiden. Jag tror att det är viktigt att vi i , när vi har dessa debatter, tar till oss av forskning om och granskningar av hur det statliga riskkapitalet fungerar. Vi har haft flera debatter i den här kammaren och i andra sammanhang – jag har haft debatter med nya moderatledaren – där vi har varit rörande överens om att det är ett problem att det statliga riskkapitalet inte riktigt jobbar så effektivt som det skulle kunna göra. Det har våra partier varit överens om. Ett par av ingångarna i den diskussionen har varit att det statliga riskkapitalet kommer in lite , att det är ganska låst och att en del av riskkapitalet inte heller jobbar som det borde göra. Om det sitter på konton och inte arbetar aktivt innebär det nämligen att vi går miste om investeringar som skulle kunna skapa tillväxt och nya jobb runt om i . Det där har jag varit uppfattat att de svenska partierna varit ganska överens om. Jag tror att det är viktigt, för att öppna upp för en diskussion framöver snarare än provocera fram en debatt om Fouriertransform, att vi tittar över det statliga riskkapitalet . Vi ser vad vi kan göra för att ta inte minst granskning och anmärkningar på allvar. Kan vi skapa en tydlighet i det statliga riskkapitalet som får det statliga riskkapitalet att jobba mer och i tidigare faser samt vara marknadskompletterande? Det har jag uppfattat att de svenska partierna har varit överens om. Det arbetet fortsätter alltså, och jag hoppas att också fortsättningsvis står bakom den tanken. Då tror jag nämligen att det finns förutsättningar att sköta riskkapitalfrågan seriöst, inte bara kopplat till fordonsindustrin utan till hela det svenska näringslivet, som är i behov av riskkapital. Inte minst efter finanskrisen såg vi att det statliga riskkapitalet skulle kunna göra mer nytta än det faktiskt har gjort i ett väldigt viktigt läge för svensk industris och svenska företags framtidsinvesteringar. 82 HANS (M): Jag tackar ministern för resonemanget. Jag blev inte riktigt klar över hur ni tänkte just i fallet med fordonsindustrin. Jag håller med om mycket i resonemanget kring tidig fas och var riskkapital ska sättas in, men det är också så att det är olika förutsättningar i olika branscher. När det gäller tidig fas finns det ett stort behov av insatser där, framför allt när det gäller life science och clean tech. Det här är verksamhet där det inte finns några direkta incitament från marknaden, och det är ju där det statliga riskkapitalet ska gå in – när marknadsmisslyckandena uppträder. Det kan dock även vara så att marknadsmisslyckanden kan uppträda i en senare fas, vilket var precis det som hände med fordonsindustrin 2008. Man tog en av de första smällarna. Just med tanke på att underleverantörsbranschen till fordonsindustrin är så mångfasetterad och småskalig finns det också väldigt små marginaler. Det finns en annan debatt, som mina kolleger för med ministern, som handlar om betalningstider. Det är ytterligare ett exempel på hur sårbar den här branschen är – det finns inga pengar i ladorna. Det gör att det finns ett klart behov av att gå in i ett senare skede just när det gäller fordonsindustrin. Det finns andra aktörer som går in i tidiga skeden. Det är , och det är Industrifonden. Det är viktigt att man har en rågång – var ska de olika aktörerna gå in? De problem man har haft med riskkapital är att det har haft svårt att landa i de senare skeden i fordonsindustrin då de behövs som bäst, och där fyller bolaget ett tomrum. Tills det privata kapitalet når dit kan staten spela roll. Jag är ingen vurmare för att statligt kapital ska in i verksamheter, och framför allt inte att det liknar branschstöd, men just när det handlar om att investera riskkapital är det ett sunt sätt att agera. blev det ju stopp vad gällde budgetpropositionen , och jag undrar om regeringen kommer att ta upp frågan igen. Kommer man att plocka av Fouriertransform investeringskapaciteten inom fordonsindustrin? Avser man att med andra medel se till att Fouriertransform avyttrar de långsiktiga investeringarna? Det tar fem till för investeringar i fordonsindustrin att få verkan. Man är inte ens halvvägs inne i de första investeringarna . Avser regeringen att till exempel ändra bolagsordningen för att driva igenom de förändringar som inte gick igenom i budgetpropositionen 2015? Jag tycker att det luktar en del fordonsfientlighet över det här initiativet. Det är inte från och parti det osar ifrån, utan det är snarare regeringskollegan allmänna fientlighet till bilar och tyngre motorfordon som har gjort avtryck. Därmed har Socialdemokraterna fått lägga sig för detta. Kommer ni att ändra bolagsordningen? 83 (C): Jag hade egentligen inte tänkt delta i debatten, men jag blev lite intresserad när du sa att du tyckte att det var viktigt att skapa tydlighet i det statliga riskkapitalet, . Det tycker jag också, och jag tycker att det är bra att man kanske gör en generell översyn. Det jag dock inte riktigt förstår är varför ni då först valde ut Fouriertransform. Det känns som att det rimmar lite illa, när man väljer ut ett riskkapitalbolag, med att tanken sedan var att man skulle dra tillbaka pengarna. Det är ändå i påbörjade projekt, och många av de projekten hanteras av små eller medelstora företag som verkligen är i behov av de pengarna. En del av företagen har fortfarande inte heller hämtat sig från den globala finanskrisen. Att då rycka undan mattan för dem och säga att man ska ta tillbaka pengarna skapar ju stor oro och stora problem. Min fråga till näringsministern är: Hur tänkte ni när ni gjorde det här? Jag förstår att ni var ute efter sund finansiering, men det känns ändå inte riktigt seriöst att bara peka ut ett företag som redan har påbörjat investeringar i en mängd småföretag för att sedan helt plötsligt tänka sig att man rycker tillbaka dem. Jag skulle alltså gärna vilja ha en förklaring från . Är det en seriös hantering av människor och företag? 84 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att det är viktigt att se att det kommer att bli en liten utmaning att jobba med det statliga riskkapitalet, för det finns många olika intressen. Det kanske är för att den borgerliga regeringen gjorde en del förändringar men inte nådde ända fram. Det är nämligen inte helt enkelt. Precis som debattörerna nu ändå nämner tror jag att det finns en fördel med att försöka ta ett helhetsgrepp. Jag tror att det är att föredra att ta helheten på en gång, för då skapas en större tydlighet. Mindre osäkerhet kan skapa en större tydlighet när det gäller det statliga riskkapitalet. Jag tror alltså att det är att föredra. Däremot vill jag säga att det skapades en viss osäkerhet och oro när vi föreslog förändringarna av Fouriertransform. Jag vill vara tydlig med att regeringens avsikt inte var att ge sig på gjorda investeringar, utan vi skulle titta . Om jag ser på processen retroaktivt tycker jag att vi inte var tillräckligt tydliga. Det var inte vår avsikt att riva upp gamla investeringar, utan att titta på nya investeringar och försöka titta framåt. Det här får vi ta till oss och ta i beaktande i den stora översyn som vi ska göra. Men jag tolkar det ändå positivt att både och är öppna för en mer generell översyn av det statliga riskkapitalet. Det välkomnar jag. Underleverantörerna är en stor del av fordonsindustrin och blir en alltmer viktig del också av innovationskedjan. Mycket av utvecklingsarbetet sker i samspelet mellan de stora exportföretagen och dess underleverantörer. Underleverantörerna i har som en stor utmaning att hantera en marknad som har vänt upp . Det är inte så att fordonsmarknaden är i det krisläge som man var i 2008–2009. Man är lite mer i normalläge , men det kan komma sämre tider som gör att utmaningarna växer. Vi ser också att ett antal av de stora fordonstillverkarna möter ganska goda internationella konjunkturer, inte minst , som ska öppna den tredje linan i produktionen, vilket är mycket positivt. Det finns alltså en begynnande optimism om de globala marknaderna som jag tycker att man ska ta fasta på. En utmaning för att fler av underleverantörerna ska hänga med och klara sin konkurrenskraft är att de måste orka gå på export, måste vara mer inne på de internationella marknaderna. Många av de företag som klarar av att vara underleverantörer till stora exportföretag i borde ha alla förutsättningar att leverera också till internationella företag och på den internationella marknaden. Ett sätt att garantera att fordonsindustrin fortsätter att vara stark tror jag är att underleverantörerna får en större trygghet och att de orkar med de produktivitetsutvecklingar som krävs för att de ska vara konkurrenskraftiga på en global marknad. Här spelar den stora exportstrategi som vi nu jobbar med en stor roll. Vi måste jobba för att fler små och medelstora företag kommer ut på exportmarknaden. Här ser jag stora förutsättningar också för fordonsindustrin att spela en större roll framöver. 85 HANS (M): Jag tackar ministern. Några frågor ploppade det in svar på allteftersom, men alla frågor är inte besvarade fullt ut. Det gläder mig att insikten finns hos ministern om den osäkerhet som det här förslaget skapade. är signalspråket faktiskt viktigare och kan ställa till mer än vad ett konkret beslut kan göra. Det finns därute ett visst limboläge både hos de företag som väntar på att få investeringar gjorda i och hos dem som har fått sina investeringar, för det är inte bara riskkapitalet, pengarna, utan det är också kompetensen som man får investera i. Det är en trygghet att få en investering från ett bolag som har en ganska stabil ägare, även om ladorna kan fyllas på ytterligare allteftersom. Det är viktigt att osäkerheten elimineras, och det finns sannolikt en osäkerhet även inom bolaget om vad som gäller framöver. Därför skulle jag uppskatta om ministern slutligen här kunde säga om det blir i Fouriertransforms regi eller om det blir på något annat sätt. De investeringar som har gjorts och som avses göras ska kunna vara beständiga . Det är viktigt att skicka den signalen till marknaden och till de svenska underleverantörerna så att de får mod att gå mer på export. Jag är ännu inte helt lugn i att regeringspartiet är riktigt lika mycket med på de här banorna, för det luktar ändå väldigt mycket bilfientlighet och fordonsfientlighet. Efter att ha genomlevt en höst där både och Förbifart diskuterades mycket känns det här lite grann som kronan på verket. Jag tackar för debatten och kommer att följa frågan framöver. 86 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill igen betona och vara tydlig med att vår avsikt var att det nya uppdraget endast skulle gälla nya investeringar, och det är den ingång som jag har i den här diskussionen. Även om vi gör en större översyn av hela det statliga riskkapitalet – den kommer naturligtvis att innefatta även Fouriertransform som en del av det statliga riskkapitalet – är det vår ingång i de diskussioner och de ambitioner vi har för att skapa både en tydlighet och en långsiktighet. Jag hoppas att vi kan möta varandra i om dessa förutsättningar framöver, även om vi skulle skapa förändringar. Efter av kritik mot det statliga riskkapitalet är det nog dags för oss politiker att orka göra förändringar i det statliga riskkapitalet. Det finns alltid en risk att man skjuter förändringar framför sig. Det är alltid jobbigt att göra en omstrukturering. har rapport efter rapport kritiserat det statliga riskkapitalet för att inte jobba tillräckligt mycket, inte jobba tillräckligt tidigt och inte vara marknadskompletterande på det sätt som det borde vara. Då tror jag att utgångspunkten för våra gemensamma ansträngningar måste vara att reformera det statliga riskkapitalet. Jag hoppas att det också kan bli fallet. Jag valde att inte ta upp diskussionen om till exempel life science som en sektor , för nu handlar det ju om Fouriertransform. Men de utvärderingar av vad som hände efter finanskrisen visade att en del av de branscher som själv lyfte fram, där ledtiderna är långa, drabbades extra hårt av finanskrisen och att effekterna dröjer sig kvar. Life science och klimatområdet är två områden som har väldigt långa ledtider, och där har det statliga riskkapitalet bevisligen en roll att fylla för att klara de framtida investeringarna. Jag hoppas att vi kan nå varandra i och att vi vid en samlad genomgång kan nå samsyn om detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:196 om frihandelsavtalet mellan och 87 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vad som är regeringens gemensamma hållning till TTIP (Transatlantic Trade and Investment Partnership) och vilken linje regeringen kommer att driva i de kommande förhandlingarna. Låt mig börja med att understryka att som ett exportorienterat land har stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar därför för att riva handelshinder samt för progressiva internationella handelsavtal. står vi upp för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen driver detta i samtliga handelsavtal, så även i förhandlingarna mellan och . I enlighet med regeringsförklaringen styr ett tydligt sysselsättningsmål den ekonomiska politiken, vilket inkluderar närings- och handelspolitiken. Vidare har regeringen satt ett tydligt mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . Ett frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. Regeringens målsättning är att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Det är också de målsättningar som EU:s medlemsstater enhälligt har slagit fast i det förhandlingsmandat som ministerrådet gav till . Inför ministerrådets beslut var enig om att skulle rösta för mandatet. 88 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hade dock hoppats på lite mer entusiasm och engagemang från statsrådets sida när det gäller detta väldigt viktiga avtal. Jag hoppas också att vi kan komma in i den här debatten på hur regeringen ser på läget i förhandlingarna, eftersom den åttonde förhandlingsrundan startar . För att söka mer information om vad ni i regeringen sammantaget har sagt om TTIP gick jag in på regeringens hemsida. Där fann jag lovande rubriker som ”Vad är TTIP?” respektive ”Varför TTIP?”. Men min besvikelse blev desto större när respektive rubrik länkade till helt tomma sidor. Det hoppas jag inte är betecknande för hur regeringen ser på frihandelsavtalet, för ”Vad är TTIP?” och ”Varför TTIP?” är ju frågor som är helt avgörande när man ger sig in i en sådan här förhandling. Det som kallas TTIP – det är en engelsk förkortning – kommer, om vi når ända in i mål, att kunna skapa världens största regionala frihandelsområde. Målet är att få bort handelshinder för den transatlantiska handeln. För är avtalet mycket viktigt. utveckling och välstånd har gynnats av frihandelns landvinningar, och det gäller fortfarande. är en av våra viktigaste handelspartner. Det finns många olika beräkningar. Jag inser det svåra att göra simuleringar, men en simulering pekar på att ett ambitiöst och långtgående frihandels- och investeringsavtal skulle kunna öka export till och import från . Görs samma simulering för övriga EU-länder skulle såväl export som import öka . Också bnp skulle påverkas positivt. Därför vill vi se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Ambitionen är att komma i mål . Det är bra för hållbar tillväxt, sysselsättning och för styrka och vitalitet i den centrala transatlantiska länken. Det har som sagt betydelse för både handel och tillväxt. Det finns även säkerhetspolitiska delar i att knyta och EU närmare varandra. När frihandelsförhandlingarna mellan och EU inleddes hörde under alliansregeringen till de varmaste förespråkarna för att ro ett sådant här avtal i hamn, av de skäl som jag har nämnt. Det är extra viktigt i kärva, besvärliga ekonomiska tider att titta på vad vi kan göra för att stärka konkurrenskraften. Då finns också en risk att många länder tittar inåt och blir mer protektionistiska och börjar införa handelshinder för att kortsiktigt försöka skydda sina inhemska ekonomi. Vi vet dock att på lång sikt gynnas vi alla av frihandel. Jag ställde denna fråga därför att vi står inför den åttonde rundan, och jag känner att det finns lite osäkerheter i svaret. Det är bra att näringsministern håller med om vikten av ett avtal och dess betydelse för svenska företag och sysselsättningen. och Socialdemokraterna har haft en samsyn i detta, men sitter Socialdemokraterna i regering med och har stöd av . Är regeringen enig i synen på TTIP? Har regeringen en gemensam hållning? 89 Närings- och innovationsminister (S): Jag beklagar om mitt engagemang inte syntes när jag läste upp svaret på interpellationen. Det är en viktig fråga för och den . Vi har sagt att TTIP-förhandlingen är en prioritet för och att 2015 är ett viktigt år. De förhandlingar som startar nu måste ta substantiella steg framåt, för annars kommer tidsplanerna inte att hålla. Det är också därför regeringen har agerat internationellt och gentemot för att sätta press på kommissionen att skicka en tydlig politisk signal om att det är viktigt för och många andra länder att förhandlingarna går i hamn. Vi samarbetar också bra med EU:s kommissionär på området, som har intresse av att ta politiskt ledarskap och att ro förhandlingarna i land. För oss råder det ingen tvekan om att det är ett viktigt avtal som betyder mycket för . Precis som interpellanten är jag en anhängare av frihandel – inte bara för att den skapar tillväxt och jobb i vårt land. Jag är övertygad om att den också ger positiva effekter på världsekonomin och för de länder som deltar i den. Den för även länder närmare varandra och bygger broar mellan länder och folk. Jag har sett många siffror på de positiva effekterna av TTIP för och . Som minister försöker jag dock använda siffrorna med ganska stor försiktighet. Jag vill inte att debatten hamnar i hur en undersökning som visar att det skulle gynna oss exakt gjordes, för då landar vi lätt i att hela debatten handlar om huruvida undersökningen gjordes på rätt sätt. Hälften av bnp består av export. av vår handel går till , så det är vår viktigaste hemmamarknad. Det hänger ihop med hur handlar med andra länder. Efter är den viktigaste marknaden för svensk export. Även investeringar och import är viktigt för svensk ekonomi.