prot · H30916 · 2015-10-20 00:00:00 — Det är ett av de argument jag använder i min diskussion med dessa länder, både på rådet och bilateralt. Vi 28 måste tänka oss för och visa att vi hanterar situationen, annars skapar vi en ännu allvarligare situation. Det är så vi får argumentera. Men låt mig vara ärlig mot och säga att det inte är någon lätt argumentation. Det är dock flera som ser behovet av att hitta en lösning. Därför tror jag, som jag nämnde tidigare, att nyckelresonemanget är om kommissionen eller medlemsländerna ska fatta beslut. Denna diskussion måste vi vara redo att gå in i. Huvudsaken är att vi får till ett permanent omfördelningssystem som fungerar. Ska vi inte ha ett sådant som kommissionen eller något annat forum åtminstone föreslår är jag rädd att vi kommer att hamna i omförhandling efter omförhandling , och det har vi inte tid med. Jag lovar att vi ligger på så gott det går med like-mindeds. Vi försöker också att vidga gruppen så att de som varit direkt emot är med i resonemanget för att se vad man kan hitta som alla kan acceptera. 33 (FP): Jag tackar statsministern. Tyvärr kan man väl inte ställa några ultimatum i detta läge. Jag välkomnar in i EU den dag uppfyller de krav vi ställer på landet, till exempel vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. EU har dock förhandlat lite med armbågen. Till slut tappade tålamodet, och är de på väg åt andra hållet. Kan man inte ens garantera demokratiska och mänskliga rättigheter för sin egen befolkning kan man knappast anses vara ett säkert land. Min farhåga är att om tar hand om problemen vid gränserna kommer EU plötsligt att välkomna . Statsministern har tydligt uttalat att dessa diskussioner bara kan fortsätta om upprätthåller mänskliga rättigheter, demokratiprocess och så vidare. Är det den allmänna tongången inom EU-28 att det är bra att hjälper till men för ett ytterligare närmande till EU måste upprätthålla mänskliga rättigheter och demokrati? 34 Statsminister (S): Alla ser som en viktig medaktör, men det måste självfallet finnas balans. Det är en sak att EU kan bistå med medel, men den politiska diskussionen är något annat. Det gäller EU:s medlemskapsförhandlingar, visaliberalisering och så vidare. Återrapportering från Europeiska rådets möte Att man ska gå vidare med en sådan här action plan med förutsätter att man har ett delat ansvar för att det fungerar. Kan man göra en sådan action plan trovärdig kan man fortsätta med visaliberalisering och så vidare – inom ramen för vad som gäller för exempelvis visaliberalisering, för det är inget land som får ett frispår. Man ska följa den process som gäller alla. 35 (KD): Jag tackar statsministern för återrapporteringen. Även jag vill rikta fokus mot och situationen där. En stor andel av flyktingarna som kommer till kommer via . har också självt tagit emot många flyktingar, runt 2 miljoner. diskuterar EU-ledarna med om hur man kan hjälpas åt att hantera situationen. Precis som var inne på är det naturligt att ställer vissa motkrav för att vara med och hjälpa till. Det finansiella stödet är en del, visum för turkiska medborgare som vill resa till EU är en annan del och återupptagna medlemskapsförhandlingar är en tredje del. ser vi ökade inre spänningar och eskalerande våld i . Det fruktansvärda terrordådet i är det senaste exemplet på detta. Det finns också oro för att under president ledning är på väg i helt fel riktning. Vi kristdemokrater är glada över att statsministern har varit tydlig i fråga om . Kanske upprepar jag i någon mån frågan, men: Hur säkrar EU att inte imploderar på grund av de inre motsättningarna? Hur hittar EU en balans där vi dels kan samarbeta med i flyktingfrågan, vilket vi behöver göra, och ge något tillbaka, dels kan vara tydliga med våra synpunkter och förväntningar på utveckling avseende demokrati och mänskliga rättigheter? 36 Statsminister (S): Det är flera delar i detta. Här måste vi göra mycket mer, och här kan spela en roll så att vi dämpar och framför allt får ett slut på konflikten. En annan är i sig, både dess möjlighet att hantera detta i landet och kampen mot människosmugglare och den typen av företeelser. De två politiska frågor som har varit uppe och som tydliggör det för är visaliberaliseringen och medlemskapsförhandlingarna. EU behöver , men behöver också EU. Det är detta ömsesidiga beroende som ytterst skapar balans. Diskussioner om visaliberalisering förs inom det ramverk som alla länder som vill ha visaliberalisering gentemot EU får föra. Det finns både tekniska och andra processer som man måste följa. Man går steg för steg och bockar av när man har kommit till en viss standard. Till slut ska man ha kommit hela vägen. Samma sak gäller medlemskapsförhandlingarna. De är inte heller utan villkor utan förs på samma sätt. Det är därför det uttrycks som det gör i slutsatserna, som ett exempel: Successful implementation will contribute to accelerating the fulfillment of the visa liberalization. Återrapportering från Europeiska rådets möte Men det sker inom det ramverk som redan finns. För mig är det den struktur som vi ska hålla i. Det är rätt. 37 (KD): Jag tackar statsministern för svaret. Jag vill också rikta fokus mot punkt 2 e i slutsatsdokumentet angående att rådet uppmanar medlemsstaterna att bidra ytterligare till ansträngningar för att stödja bland annat UNHCR och Världslivsmedelsprogrammet. Det verkar som en klok prioritering eftersom vi har fått återkommande rapporter från de organisationer som verkar i och i grannländer om att de har för lite resurser för att klara av den mycket svåra situationen. har i sin budgetmotion föreslagit en omfördelning inom biståndsbudgeten för att frigöra till dessa FN-organ. Med anledning av mötet och slutsatserna, planerar regeringen att avsätta ytterligare medel till UNHCR och liknande organisationer? Kommer den kraftsamling vi nu ser leda till att dessa organisationer kommer i balans ekonomiskt för att klara situationen? 38 Statsminister (S): I budgetförslaget finns en ökning till UNHCR. Vi har också sagt att vi är redo att öronmärka mer för av det anslag som redan ges till UNHCR. Vi är av tradition mer för det icke öronmärkta, men i denna situation kan vi se behov av detta plus ett tillskott till Programme. Detta har redan meddelat, och det har inte skett någon omprövning efter det möte som var . 39 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! En fråga som statsministern nämnde var detta med lagliga vägar. Vi har i princip inga lagliga vägar för flyktingar till , förutom kvotflyktingssystemet. Till finns det dock en laglig väg i form av arbetskraftsinvandring. Var detta ett exempel som statsministern lyfte fram på mötet? Angående hotspots står det i rådsslutsatserna under punkt k att medlemsländerna lovar att stödja insatserna fullt ut med att inrätta nya hotspots och tillhandahålla nödvändiga resurser. Då vill jag, fru talman, fråga vilka resurser som kan tänkas att bidra med i form av till exempel expertis. När statsministern samrådde med oss i nämnde han att han förutom bilaterala möten med Juncker och Tusk också skulle ha ett bilateralt möte med handelskommissionär . Jag vill bara försäkra mig om att ett sådant möte ägde rum och ställa en fråga om förslaget om att införa en ny hög strafftull och minimipris på elektrostål. Jag utgår närmast ifrån att statsministern lyfte fram den frågan i sitt möte med handelskommissionär eftersom det är en fråga som är fundamentalt viktig för svenska jobb, bland annat för ABB:s tillverkning av transformatorer i , en anläggning som sysselsätter 1 400 personer. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill alltså bara försäkra mig om att statsministern tog chansen och lyfte den frågan i sitt bilaterala möte med handelskommissionär . 40 Statsminister (S): När det gäller så kallade hotspots är vi överens om att alla medlemsländer bör hjälpa till med dem. Det är en central del i strategin för att kunna ge människor på flykt det bästa möjliga mottagandet och för att därefter omfördela inom hela EU så att alla medlemsstater är med på detta. I första hand är det nu sammanlagt nio hotspots som man håller på att organisera i respektive , och vi kan tänka oss att bidra med personella resurser, alltså expertis. Hur går det till och hur kan vi hjälpa till med sådant som identifiering och registrering? Men jag vill också vara noga med att säga att i det ansträngda läge som har är det inte lätt att avvara ens mänskliga resurser. Myndigheter måste självfallet få avgöra vilka möjligheter som finns. Men det är den typen av stöd som vi redan har bidragit med, och det kan vi fortsätta att göra under förutsättning att vi kan hantera vår egen situation. Ja, jag hade ett sammanträde med kommissionär , och jag tog upp frågan om tullarna på det elektromagnetiska stålet. Svar: ja. 41 (M): Tack, statsministern för svaret! Det är bra att kan bidra med expertis vid inrättandet av nya hotspots, men jag delar statsministerns uppfattning att är i ett ansträngt läge och har svårt att undvara kompetens. Vi har ett stort mottagande här i just , och läget är minst sagt ansträngt. Därför är det extra viktigt att vi driver på för att övriga länder som inte har ett lika stort mottagande tar ett större ansvar för att bidra till att etablera dessa insatser. Det är också glädjande att statsministern hade ett möte med handelskommissionär och lyfte fram frågan om strafftullarna. Då är jag naturligtvis nyfiken på vad statsministern lyfte mer konkret och inte minst på vilka svar som statsministern fick. Det finns en bred samsyn här i riksdag om att verka för ökad frihandel och mindre av protektionism. Det här är ju ett förslag som är principiellt felaktigt och som riskerar att drabba svenska jobb hårt. Jag hoppas verkligen att statsministern underströk vikten av att drar tillbaka det här förslaget. 42 Statsminister (S): kan vara lugn. Det var avsikten med att ta upp frågan. Kommissionär hänvisade till ett antal regler som man anser sig vara tvungen att följa, därav detta beslut som fattas med jämna mellanrum. Frågan är komplex, inte minst utifrån det faktum att det inte är alla länder som anser att det är fel. Det beslutet ligger där det ligger. Jag har tagit upp det och självfallet påpekat risken, och kommissionären är mycket väl medveten om den problemställningen, så det är inget nytt för henne heller. 43 (M): Statsministern nämnde arbetet för fred i , och det är någonting som statsministern tidigare har varit inne på när han har återrapporterat från Europeiska rådets möten. Sedan förra återrapporten har och gett sig in i kriget, och situationen har förvärrats. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är positivt att vi har en statsminister som är engagerad för fred. Men, fru talman, det blir än mer löjligt att statsministern återkommer och vill ge kammaren intryck av att han mäklar fred i . FN signalerar att man ser framför sig att kriget i kommer att pågå . Det gör att den flyktingsituation som vi konfronteras med här i antagligen är det nya vanliga läget. Då är det inte utan att man får känslan av att statsministern vill flytta fokus från det faktum att han saknar en lösning för att hantera den situation som har uppkommit här i . I stället pratar han om att skapa en fred som det är helt osannolikt att åstadkomma genom internationell diplomati, särskilt med tanke på att en av de stridande parterna är Islamiska staten, som är vår tids kanske mest brutala och fanatiska politiska rörelse. Samma sak gäller också det fokus som statsministern har, att vi nu är på väg att få till stånd en fördelningsmodell för flyktingmottagandet. Det är alldeles tydligt att den modell som man nu har diskuterat fram inte kommer att avhjälpa situationen här i . Jag tycker att statsministern måste bli tydligare med vad han har för agenda för att lösa det som ankommer på . Det är ändå väljare som han är företrädare för nere i . 44 Statsminister (S): Jag tror att – måhända till och med medvetet – har missförstått. Jag har aldrig påstått att jag mäklar fred i . Däremot tycker jag att konflikten, som är inne på sitt femte år, är så allvarlig att det är dags för flera att fundera på hur man ska få stopp på konflikten. Jag har varit tydlig med att de största och viktigaste aktörerna är och . Därutöver är de återstående tre permanenta staterna i säkerhetsrådet liksom hela världssamfundet viktiga aktörer. EU spelar också en viktig roll, och där är frågan nu uppe på dagordningen i samtal med alla involverade parter. Det gäller , och alla regionala spelare. Att göra detta till något slags angrepp och säga att vi försöker mäkla fred är under ens värdighet, tycker jag. Att vi alla på olika sätt hjälps åt för att sätta press på dem som verkligen kan göra skillnad är naturligt, och det tänker jag fortsätta med, oavsett om man anser det vara att mäkla fred eller inte. Vi har ett ansvar här. Det är ett land som håller på att gå under. Kriget är inne på sitt femte år. Då tycker jag att det är naturligt att alla är med och bidrar för att se hur man kan sätta press för att få till stånd något som kan bli ett fredssamtal. Vi är tydliga med att vi stöder FN-processen. Det finns en speciellt utsänd för det uppdraget, . Jag har pratat med honom, och jag kan försäkra att han vill ha allt stöd som han kan få i sin process, och det tänker vi ge både som enskilt land och inom ramen för EU. Vi ska just nu sätta vårt hopp till att FN-processen ska kunna göra skillnad. Det tänker jag fortsätta att arbeta för, oavsett vad betecknar det som. Återrapportering från Europeiska rådets möte 45 (M): Alla här inne är för att man arbetar för fred i . Det finns ingen som ifrågasätter det. Det som jag ifrågasätter är att statsministern står här och lägger stor tonvikt på frågor som alldeles uppenbart inte kommer att lösa den situation som vi har här i . För mindre än vecka sedan berättade statsministern i en presskonferens att det skulle upprättas tältläger för att man skulle klara av asylmottagandet. Vi har en situation där mellan 1 000 och 2 000 personer kommer till som flyktingar var dag. Det är uppenbart att statsministern inte har någon lösning på problemen. Han har inte någon agenda i för att lösa problemen. Han gör sig beroende av stängsel. Han har inte heller någon nationell politisk lösning här i . För att flytta fokus från det står statsministern här och pratar om freden i , när det med stor sannolikhet inte kommer att lösa sig. Det är det jag kritiserar, fru talman. 46 Statsminister (S): Då ska jag ta det igen. Det behövs olika perspektiv. Ett av dem är . Får vi inte slut på den kommer människor att fortsätta fly. Ett annat perspektiv är ett starkt humanitärt bistånd i , men också i , och det övriga närområde där människor nu samlas. Ett tredje perspektiv är EU. EU måste göra detta tillsammans. De 28 medlemsstaterna i EU måste göra detta tillsammans. Man kan inte peka på , och och säga ”det får ni ha hand om”, utan alla EU:s medlemsstater måste göra det. Kopplat till det finns frågan om hur vi hanterar gränserna, hur återvändande ska ske och hur EU ska konferera med och hjälpa till där, så att människor inte behöver fly därifrån av olika orsaker. Ytterligare ett perspektiv är vad vi gör här hemma. Hur sköter vi migrationen och mottagandet så bra som möjligt trots att det kommer så många människor? Hur får vi in människor som beviljats asyl i samhället på bästa möjliga sätt med utbildning, jobb och så vidare? Det är flera perspektiv, men det är en mycket viktig sammanhållen strategi. 47 (S): En fråga som inte har berörts så mycket vare sig i återrapporteringen eller i frågandet handlar om att fördjupa den monetära unionen. Statsministern sa i samband med att han var i förra gången att målet man hade var att EU-28 skulle vara med i diskussionerna. Förekom det någon diskussion över huvud taget? Fanns det möjlighet för statsministern att framföra den synpunkten? Hur reagerade i så fall EMU-länderna? 48 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Ja, det var en kort diskussion om detta också. Man betonade vikten av att det här är en angelägenhet för alla EU:s 28 medlemsstater. Det är därför texten ser ut som den gör i slutsatserna. Jag hoppar in rakt i en mening: must be taken forward in full respect of the single market and in an open and transparent . Det är uttrycket för att det måste ske öppet och med full respekt för ”single market”, vilket innebär alla 28 medlemsstater. 49 (S): Det här är en intressant fråga. Med anledning av det har finansutskottet tagit initiativ till att göra ett så kallat granskningsärende av detta, det vill säga att man gör ett betänkande och sedan har debatt här i kammaren. Jag tror att det kommer att föras en diskussion . Men fortfarande finns det lite oroande tecken från de fem ordförandena, bland annat att man i princip vill ha en gemensam finanspolitik och en gemensam finansminister. Det här vi måste granska och bevaka, så att vi inte får ett mer federalt . 50 Statsminister (S): Jag delar oro. Hur kan man generellt sett utveckla olika hastigheter i EU och behålla EU-28:s fulla potential? Den frågan är fullt befogad. Vad vi ville säkerställa i det här läget var att eventuella förändringar sker med respekt för EU-28 och med öppenhet gentemot och delaktighet av resterande EU, som inte är medlemmar i . Jag välkomnar självfallet diskussionen. Den är oerhört viktig och oerhört svår. Hur klarar vi den här balansgången? Vi har egentligen redan nu ”two speed Europe”, men vi kan få ”three speed Europe”. Då blir det inte lättare att hålla ihop. Jag delar helt den befogade oro ger uttryck för inför frågeställningen. 51 (SD): På Europeiska rådets senaste möte diskuterades ett fördjupat samarbete inom euroområdet. Det här är någonting som vi har sett tidigare. De fem ordförandenas rapport har välkomnats av regeringen och statsministern. Den innebär en ökad federalisering av den ekonomiska politiken i Europeiska unionen. Vi från har påpekat att har ett folkomröstningsresultat som innebär att svenska folket har sagt nej till euron. Trots detta har inte ett förhandlat permanent undantag från att införa euron. Länder som och har dock ett sådant permanent undantag. I ljuset av påtryckningarna för att federalisera den ekonomiska politiken i , vilka vi ser som väldigt oroväckande, har jag en fråga till statsministern. När tänker statsministern och regeringen förhandla om ett permanent undantag när det gäller att införa EMU i ? Vi har som sagt ett folkomröstningsresultat som är väldigt tydligt. Svenska folket vill inte ha euron. Det är viktigt att regeringen respekterar det resultatet och säger nej till all federalisering och centralisering av den ekonomiska politiken, men framför allt säger nej till att ska vara tvunget att införa euron. Som det ser ut har vi som sagt inget permanent undantag. Vi är egentligen bundna att införa euron . Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill gärna höra statsministern svara på frågan. När tänker regeringen och statsministern förhandla fram ett sådant här undantag även för del? Statsministern har tidigare bemött de här frågeställningarna med att det inte är något som diskuteras på Europeiska rådets sammanträden. Men om man aldrig tar upp frågan är det alldeles självklart att den inte heller kommer att tas upp av någon annan. Frågan är när statsministern tänker arbeta i den här riktningen. 52 Statsminister (S): Hade jag sett någon risk för att denna fråga skulle hamna på dagordningen hade vi nog arbetat med den. Men det är en icke-fråga. Det finns inte något land eller någon konvention som säger att nu bör gå med i . Ingen säger: När tänker ni gå med i ? Med all respekt tycker jag att det finns en hel del att göra i andra frågor, där vi verkligen har problem, bland annat frågor av den art som vi har diskuterat här. Det är där vi lägger tyngdpunkten. Det finns inget krav på att ska vara med i . Däremot är det en oerhört viktig diskussion som tog upp förut: Hur ska EMU och EU-28 förhålla sig till varandra i den händelse att EMU ska gå vidare i sin utveckling? Har man gemensam valuta kan jag självfallet förstå att man också har funderingar på hur man ska koordinera sin ekonomiska politik och hur det ska struktureras. Det är en rätt så legitim diskussion för dem. Men icke desto mindre är det viktigt att den förs på ett sådant sätt att de som inte är med i också är med i processen, att det inte faller ut på ett sådant sätt att EU-28 riskeras. Den diskussionen är oerhört viktig. Men att nu hålla på och ta upp någon diskussion i en icke-fråga är väl inte av högsta prioritet. 53 (SD): Statsministern kallar min fråga för en icke-fråga. Låt mig påminna statsministern om att den definitivt inte är en icke-fråga för en stor majoritet av de svenska väljarna. En väldigt stor majoritet av svenska folket vill inte ha euron i . Men har vi, som jag påpekade i mitt förra anförande, inte något permanent undantag. och har ett sådant permanent undantag. har det inte. Jag uppfattar det som att statsministern och regeringen ser detta som en icke-fråga och inte har några problem med att vi på kommer att vara tvungna att införa euron, trots att vi haft en folkomröstning där en majoritet av svenska folket sagt nej till det. Min tolkning av den ekonomiska europeiska politik som regeringen för är att man säger ja till alla de förslag som kommer om centralisering och federalisering. Man har aldrig några som helst invändningar mot eller synpunkter på maktöverflyttningen från de enskilda parlamenten till EU. En logisk konsekvens av det är att man inte heller kommer att ha några problem den dag även vi i tvingas införa euron. 54 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är en mycket förhastad slutsats av . Vi har precis diskuterat en fråga som rör gränserna och kompetensen. Vem är skyldig att hantera landets gränser? Det som står är att det är ett nationellt ansvar, tack vare att vi har varit tydliga i den frågan. Där finns det anledning att ta upp den. En icke-fråga är det, inte av det skälet att man ska ha någon diskussion om huruvida vi ska vara med eller inte. Vi har haft en folkomröstning i , och det resultatet gäller. Jag har fått otaliga frågor om det: Kan det bli aktuellt nästa mandatperiod? När kan det bli aktuellt? Jag har sagt: Jag kan inte se när det kan bli aktuellt, inte nästa mandatperiod heller. Om den svenska befolkningen långt skulle bestämma sig för detta kan inte jag styra över. Men det är inte aktuellt , och det finns ingen som kräver att vi ska gå med i . Att då börja dra i gång en diskussion om att vi inte ska behöva gå med i någonting som ingen kräver att vi ska gå med i känns lite överflödigt. Överläggningen var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i krigsdelegationen och som suppleant i . Tredje vice talmannen förklarade valda till § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:53 Interpellation 2015/16:53 Transporternas inverkan på klimatet av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:56 Interpellation 2015/16:56 Krav på matimporten av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:66 Interpellation 2015/16:66 Tillstånd för längre ledbussar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:67 Interpellation 2015/16:67 Bärgning och bogsering av långa ekipage av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:3253 och 3251 till civilutskottet 2015/16:3249 till utbildningsutskottet