prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — Men, som jag har sagt tidigare, vi vill självfallet inte att det ska innebära ökade medlemsavgifter, utan det får tas genom omprioritering inom befintlig budget. Det är utgångspunkten. Vi får tillbaka besked närmare om hur man tänker ta sig an detta. 124 (SD): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen även om den dessvärre inte särskilt mycket berörde frågan kring det östliga partnerskapet. Men på Europeiska rådets möte uttrycktes ett starkt engagemang för just det östliga partnerskapet och för att förbindelserna ska stärkas till vart och ett av de sex partnerländerna. menar i sin rådsslutsats att man ska utöka samarbetet i fråga om bland annat rörlighet och att man ser fram emot att , och nu ratificerar associeringsavtalen. inställning är däremot att dessa associeringsavtal inte under några som helst omständigheter ska skrivas på. De avtalen är ett första steg till medlemskap för dessa länder. I förlängningen är det så för alla sex länder, men i det korta perspektivet gäller det kanske framför allt , och . Vi kan konstatera att EU befinner sig i en väldigt djup kris. Att i det läget ytterligare spä på krisen genom att fördjupa samarbetet med de här konfliktområdena och oroshärdarna måste ses som direkt kontraproduktivt när det gäller att lösa både EU:s och dessa länders problem. Lägg därtill den väldigt utbredda korruption och fattigdom som råder i dessa länder. Då torde det stå klart för envar att dessa länder inte hör hemma i Europeiska unionen. Återrapportering från Europeiska rådets möte Min fråga till statsministern är: Är det statsministerns uppfattning att , och ska bli medlemmar i unionen? Om svaret på den frågan är ja är nästa fråga: När ska dessa länder bli först kandidatländer och sedan medlemsländer? På det förberedande möte som vi hade i inför uttryckte både statsministern och flera andra partier att de i förlängningen ville se de här länderna som medlemsstater i unionen. 125 Statsminister (S): Ja, det är och har länge varit EU:s inställning och bergfasta övertygelse att vi bygger fred genom att knyta länder så nära varandra som möjligt. Hela EU:s samarbete bygger på precis den principen. Det var det som hände när grundades , 1950. Det var i ruinerna av de krig som hade sett som det här påbörjades. Vi får aldrig glömma det. Det är självklart så när det gäller vår egen kontinent att det är bra om fler länder kan komma med i den här gemenskapen. Det bidrar till ekonomisk utveckling och därmed till social utveckling. När vi kopplar ekonomierna närmare varandra lägger vi också grunden för en fredlig utveckling. Det är helt och hållet upp till respektive land att fatta sina beslut. Det vi strider för just nu är att ska kunna göra det. ska kunna fatta sina beslut. Vad EU gör är att säga: Välkommen att skriva på de här associeringsavtalen! Det får länderna göra om de vill. Avtalen är förhandlade. De finns där, och de som vill får självfallet skriva på. Det finns olika ambitioner bland de sex partnerländerna. De tre som nämndes av har en högre ambition. Vi har inlett de här diskussionerna. Då ska vi självfallet inte nu stå och säga: Nej, vi vill inte att ni skriver på dem. Det är klart att vi vill det. Och det är klart att vi vill att de i förlängningen också, när det så passar och när förutsättningarna är rätt för länderna och deras situation, ska ha möjlighet att bli medlemmar. Det har varit avsikten . Men jag har inte den tidtabellen – det har ingen – utan det får följa av den process som pågår. Men inriktningen är helt klar. Vi vill att det ska bli så – ja. 126 (SD): Jag vill tacka statsministern för svaret på min fråga. Jag tolkar svaret som att regeringen och statsministern har uppfattningen att , och ska bli kandidatländer för att i förlängningen bli fullvärdiga medlemmar av unionen. Jag och mitt parti, , finner den inställningen väldigt beklaglig. Vi har sett länder som är medlemmar i unionen, som inte klarar av sin ekonomiska situation. Detta går ut över de andra medlemsstaterna, inte minst som är den största nettogivaren till unionen. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi kan också konstatera att det i de här länderna råder en väldigt stor fattigdom. Blir de i förlängningen medlemsstater i Europeiska unionen kommer det att gå ut över den svenska välfärden och de svenska skattebetalarna. Lägg därtill att det, som sagt, är väldigt konfliktfyllda länder som inte ens kan kontrollera sina egna landgränser. Jag menar att statsministern borde tänka om i den här frågan och inte förespråka medlemskap för de här länderna. 127 Statsminister (S): De här processerna tas steg för steg. Det innebär att det finns vissa saker som måste vara uppfyllda för att man ska ta nästa steg och eventuellt nästa steg. Därför kan vi inte se den tidtabellen. Men det är riktningen jag pratar om. Jag skulle vilja säga så här: Det riktigt allvarliga för och vår utveckling och välfärd vore om vi hade en kontinent som inte fungerade, där vi hade sämre handel och där vi hade mer tullar och mer gränser mellan länderna. Vi har kommit ur det. vill vi gå i en annan riktning, där vi utökar de här möjligheterna. När det går bra i går det också bättre för . Det är vårt närområde. Det är vår kontinent. Det är här vi hör hemma. Även om vi vill utveckla och kommer att utveckla export och handel med länder som ligger långt bort från är det här fortfarande vår hemmakontinent. Det är oerhört viktigt att den fungerar bra, och den fungerar bättre inom ramen för Europeiska unionen. 128 (MP): Jag tackar statsministern för återrapporten. Det här toppmötet handlar ju om energiunionen, sysselsättningen, ekonomin och oroligheterna i vår omvärld. För mig finns det en sak som förenar allt detta och som är nyckeln till lösningen på alla dessa problem, och det är just energiunionen och hur vi hanterar våra energi- och resursfrågor. Om vi har en tillväxt som bygger på massiv import av råvaror försvinner pengarna ut ur ekonomin igen. Om vi inte satsar på förnybar energi och energieffektivisering får vi färre jobb per investerad krona. Det blir fler jobb per investerad krona om man investerar dem i energieffektivisering. Om vi inte minskar vårt importberoende av gas, olja och andra icke förnybara råvaror göder vi de konflikter som sker i vår omvärld. De icke-demokratiska stater som invaderar andra finansierar detta genom försäljning av råvaror, och terrorgrupper finansierar sin verksamhet genom försäljning av olja. För mig är alltså energiunionen nyckeln till lösningen. Det ska vara en union för vår planet, en union för vår säkerhet och en union för solidaritet. Fattiga länder ska också ha tillgång till nödvändiga råvaror. Min fråga till statsministern är vilken tyngdpunkt han märkte hos de andra länderna när det gäller att satsa på just den gröna omställningen, energieffektiviseringen och de bitarna av energiunionen. Fanns det någon kritik mot kommissionens tillbakadragande av förslaget om cirkulär ekonomi och väntan på deras nya förslag, som de påstår ska vara mer effektivt? Utan genomförandet av de bitarna tror jag nämligen inte att vi kommer att nå de andra målen heller. 129 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte tar upp den viktiga frågan om de fem dimensioner vi har varit inne på tidigare. tog upp det. Det är lite olika mellan olika länder när det gäller vad man lägger tyngdpunkten på. Som jag sa fanns det inför mötet en ambition att fokusera på just försörjningstryggheten. Jag kan ha respekt för det också, för det är många länder som verkligen lider av osäkerhet och känner sig bundna till , utveckling och välvilja. Det är ingen rolig position. Det var dock av det skälet vi höll i och sa att det är precis därför vi måste titta på hur vi reducerar CO2, det vill säga även gasanvändning, och hur mycket mer förnybart vi kan föra in. Vi måste ha den dimensionen med, och vi måste ha med effektiviseringen. Flera av länderna som har problem har en högre energiförbrukning än vi har per enhet bnp, exempelvis. När jag var i berättade de för mig att de har så hög gasförbrukning som ett genomsnittligt EU-land. är inte medlem i EU, men det visar på ett problem. Där måste det alltså till något annat, och där är energieffektivisering en lösning – och därmed också en del av lösningen på problemen vad gäller försörjningstrygghet. Den diskussionen är alltså igång, och det är den även inom EU. Jag menar att detta också är en väldigt stor möjlighet till innovation och till att ligga i framkant. kan vara i framkant, och vi är – samt ska fortsätta vara – långt fram. Då kommer nämligen andra länder att efterfråga våra lösningar. Vi kan bidra till en bättre miljö, och det är även en stor möjlighet att bidra till fler jobb. Det ska vi göra. 130 (MP): Jag tackar statsministern. När det gäller bästa sättet att uppnå försörjningstrygghet vill jag säga att solen skiner över alla länder, vinden blåser i alla länder, vågorna skvalpar mot alla kuster och skogen växer i alla länder där det finns någon skog kvar. Det innebär att alla länder har alla förutsättningar att göra sig oberoende av eller andra. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi kommer förberedda till , att visar ett föredöme och att vi är villiga att bidra till tekniköverföring. Statsministern sa att rådet kommer att återkomma till energiunionen . Min andra fråga blir därför om det kommer att ske före Parismötet, så att vi har ett effektivt åtgärdspaket vi kan visa upp för vår omvärld. 131 Statsminister (S): Vi har varit tydliga med att vi vill att EU ska vara tydligt i COP 21-förhandlingarna. Det är helt nödvändigt, och det finns det inga delade meningar om. Jag tar alltså självfallet för givet att också de här slutsatserna, som påverkar COP 21-förhandlingarna, måste vara i sådant skick att vi kan ligga före, vara aktiva i COP 21-förhandlingarna och vara en förebild. Det är i varje fall tydliga inställning. Lite förståelse får vi dock ha – andra länder är i en annan situation än vi. Därmed inte sagt att vi ska ge upp ambitionerna för mer förnybart och energieffektivisering, men vi har olika startpunkter. När jag besökte fick jag situation väldigt klar för mig, exempelvis, och den är helt annorlunda. Det är utifrån de olikheterna vi måste ta detta vidare. Vi ska ha en energiunion som fungerar utifrån allas olika situationer. 132 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte Även jag vill tacka statsministern för återrapporten. Det är ju på det sättet, herr talman, att man i den skriftliga återrapporten kan läsa om diskussioner kring den föreslagna energiunionen. Man kan i den skriftliga återrapporten även läsa om diskussioner kring unionens kontakter med andra länder. Under energiunionssamtalen konstaterades att det är viktigt att använda alla utrikespolitiska instrument för att upprätthålla strategiska energipartnerskap, bland annat för att säkerställa leveranstryggheten av energi. kan man konstatera att det inte blir de skarpa uttalanden och sanktioner mot det ryska agerandet vi från svenskt håll hade hoppats på. Vi har sett hur har använt sina energileveranser som påtryckningsmedel mot andra länder som är beroende av deras energi. Ur det perspektivet tycker jag att det är tydligt att den ryska energin också har en säkerhetspolitisk dimension. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern om det fördes några diskussioner om den frågeställningen, alltså den säkerhetspolitiska dimensionen i sammanhanget. Jag vill även fråga om det under en eventuell sådan diskussion, som alltså måste ha förts under energiunionsdiskussionen, fördes resonemang kring vikten av att minska beroendet av rysk fossil energi – exempelvis till förmån för mer förnybar råvara att framställa energi av. 133 Statsminister (S): tar upp ett mycket viktigt perspektiv, och det är säkerhetsfrågan när det gäller energiförsörjningen och de frågor som hör till det. Det är inte minst av det skälet detta har kommit upp, det vill säga i ljuset av konflikten i och hur nu använder energin som påtryckning. Det är självfallet därför det här har skyndats på. Därför är jag glad att försörjningstrygghet inte bara finns med som ord i detta utan att vi har de fem dimensionerna. Det är precis av det skäl nämner, det vill säga att vi också bidrar till försörjningstryggheten om vi för till mer förnybart, ser till att effektivisera energianvändningen och så vidare. Då kan vi nämligen dels ha mer egentillverkad energi, dels se till att inte vara beroende av så mycket energi. Alla de delarna hör alltså ihop, och självfallet finns den dimensionen med. Jag vill dock påpeka att det är lite olika i olika länder, även de som är pressade i detta. De baltiska länderna är till exempel oerhört tydliga i var de står vad gäller sanktionerna mot , medan andra länder kanske har lite mer tvekan om detta. har satsat mycket hårt och precis invigt en ny LNG-anläggning. Dit kommer en kabel från att kopplas på , förhoppningsvis – vi hoppas att allt går enligt planerna. Det arbetas alltså successivt för att helt enkelt ställa om försörjningsstrukturen för de länder som är mest utsatta. Dimensionen att minska beroendet finns alltså med. De länder som är mest beroende av detta är mycket medvetna om farorna med det och den risk de sitter med. 134 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill i all korthet fråga om statsministern tog något initiativ för att försöka få till skärpta sanktioner gentemot utifrån det agerande som vi väl alla här i kammaren tycker gått över den gräns som demokratiska länder agerar efter. 135 Statsminister (S): Ja, jag har varit tydlig med att vi borde ha förlängt de existerande sanktionerna . Det tog jag upp inför mötet, och jag sa också under mötet att det hade varit det bästa. Efter mitt besök i och samtalet med president är jag övertygad om betydelsen av att EU håller ihop i den här frågan. Det är oerhört viktigt. Då var överenskommelsen att om vi får till det tydliga politiska beslutet att koppla ihop sanktionerna tidsmässigt med Minsköverenskommelsens hela implementering är vi , vilket jag också redogjorde för i inför toppmötet. är vi överens om det. Det innebär att vi kan fatta de nödvändiga besluten. För att det ska bli så måste besluten fattas under de kommande månaderna. Det tycker jag är bra. Därmed har vi fortsatt enighet. 136 (V): Statsministern tog upp energiunionen, som har diskuterats på toppmötet. Jag är rädd för att energiunionen, så som den nu finns beskriven för oss, kommer att låsa fast EU och dess medlemsstater i ett fossilberoende framöver. Statsministern sa att det fanns tydliga formuleringar om förnybar energi. Jag hittar inga tydliga formuleringar om förnybar energi. Däremot hittar vi tydliga formuleringar om fossilgas, att man ska bygga ut nät kring det och fortsätta att importera det från andra länder. Det tyder på att måste fortsätta att ligga på i de här frågorna. Som jag förstått av statsministerns rapportering har gjort det, och det är mycket bra, men jag tror att vi måste trycka på ännu mer så att det blir en energiunion som främjar den förnybara energin, och bara den. När det gäller investerings- och handelsavtalet står det i slutsatserna att EU och dess medlemsstater ska kommunicera fördelarna med avtalet TTIP. Jag skulle vilja fråga statsministern: Vad är vitsen med sådana propagandaformuleringar som att man bara ska kommunicera fördelarna med ett avtal, ett avtal som vi vet är starkt ifrågasatt och kontroversiellt? Propagandan har redan börjat manifestera sig i dokument från . I min hand håller jag ett dokument från där man just tar upp TTIP och påstår att man slår hål på myterna kring TTIP. Man säger till exempel att medlemsländerna har rätt att säga nej till GMO och hormonbehandlat kött . Jag skulle vilja fråga statsministern: garantera att vi med TTIP kan säga nej exempelvis till genmodifierade mekanismer och hormonbehandlat kött? 137 Statsminister (S): När det gäller energiunionen inleds det hela med: ”The EU is committed to an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions … energy efficiency … decarbonizing …” Längre fram står det om ”the next generation of renewables”. Vi har förnybart med, och det är mycket viktigt. Jag vill betona att det är de fem dimensionerna som gäller, och dem ska vi ha högt på dagordningen och se till att de alla finns med. Sedan har länderna olika positioner, men det är en annan sak. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller TTIP tycker vi att det är bra att tala om fördelarna i ett avtal som vi bestämt att vi ska gå in i. Det lönar sig föga att tala om någonting som är dåligt, att säga att vi gått in i förhandlingar och att de är dåliga. Vi vill att det ska bli ett frihandelsavtal. är helt beroende av att vi har frihandel, och därför vill vi i grunden utöka möjligheterna till det. Därmed inte sagt att det får bli vilket avtal som helst. Det ingår i själva förutsättningarna. Vi ska inte försvaga demokratins möjligheter att fatta beslut. Vi ska inte försämra människors hälsa, djurskydd, löntagarnas rättigheter. Det ingår i själva förhandlingen. Det är lite märkligt att det ibland låter som om förhandlingarna vore klara, att det finns ett avtal och att det blir på ett visst sätt. Vi vet inte det. Vi går in i en förhandling med våra egna föresatser och säger vad som är betydelsefullt för oss, och sedan jobbar vi utifrån att det ska bli så. Det är rätt naturligt att vi ska tala om fördelarna med ett avtal som vi faktiskt vill ha. Vi är inte i en situation där vi ska bestämma om vi ska gå in i förhandlingar eller inte, utan nu sitter vi i förhandlingar. 138 (V): När jag och en del andra från och näringsutskottet träffade vice handelsminister frågade jag honom om man från sida ansåg att man hade undantagit vissa områden i frihandelsförhandlingarna. Jag frågade därför att EU-kommissionär brukar säga att just GMO och hormonbehandlat kött är undantagna från förhandlingarna. Vi fick svaret att nej, ingenting är undantaget, utan vi förhandlar om allt. Jag skulle vilja fråga statsministern om man från regeringens sida anser att det finns vissa undantag i förhandlingarna om frihandelsavtalet. Jag frågade tidigare, utan att få något svar, om medlemsländerna helt säkert kommer att kunna säga nej till GMO och hormonbehandlat kött. Kan statsministern svara på det? 139 Statsminister (S): Det är självfallet så att alla frågor är uppe. Det är inte så att vissa frågor inte kommer på fråga i förhandlingarna. Det är klart att alla frågor tas upp. Det jag säger är att inriktningen på det som EU förhandlar om, och som är viktigt, är att se till att vi ska ha respekt för de demokratiska besluten utifrån den diskussion som förs om de så kallade ISDS-reglerna. Detsamma gäller djurskydd, människors hälsa och löntagarnas rättigheter. Alla dessa är med. Jag tycker inte att det är någon idé att spekulera om hur utfallet av förhandlingarna blir. Vi ska ta ställning till avtalsresultatet , och då har vi förstås med alla förutsättningarna för att det ska bli ett bra avtal. Vid det tillfället får vi se hur det blir. Jag tycker inte att det är konstruktivt att redan nu börja tala om att ett avtal ser ut si eller så. Vi vet ännu inte vad resultatet blir. 140 (FP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för återrapporteringen! Jag ska inte gå så långt som att säga att för Juncker är Strategiska investeringsfonden svaret på alla finansiella problem, men känns det så. Jag tror att vi i gemensamt har en något mer skeptisk inställning till det hela och ganska ofta också tar upp de farhågor som finns. När diskussionen först dök upp var alla överens om att man skulle värna forskningsbudgeten Horizon 2020, men ser vi att så är fallet. För oss är det ganska självklart att det just är innovationer, ökad kunskap om samhällsproblemens lösning och så vidare som behövs. ser vi som sagt att medel flyttas från Horizon till Strategiska investeringsfonden. Särskilt de unga forskarna i är väldigt oroliga över det och har skrivit ett öppet brev till Juncker. I brevet pekar de på att man dels minskar budgeten för ERC, som delar ut långtidsanslag till forskning på absolut högsta nivå, dels skär ned på de projekt som tillåter kandidater på postdoktorsnivå att vidareutbilda sig utomlands och knyta internationella kontakter. Junckers svar var, föga förvånande, någonting i stil med att det naturligtvis var Strategiska investeringsfonden som var det viktigaste. Han menar att medel visserligen har omfördelats men att det inte finns något som säger att man inte kan använda dem för forskning. Faktum kvarstår att medel som var öronmärkta för forskning och innovation nu har plockats bort. Jag skulle vilja fråga statsministern om det förekom någon diskussion om det, om den frågan lyftes upp på mötet, och vad statsministerns reaktion i så fall var. 141 Statsminister (S): Det är helt rätt som påpekas, att Junckerplanen inte är lösningen med stort L för allt, men det är en del av lösningen. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att öka investeringarna. Det är precis det som de europeiska ekonomierna, också vi, behöver. Vi har lite olika alternativ. Vi kan säga att vi tillför nya pengar, om vi ska få upp volymen. Banken kan bidra med en del och EU med annat. Vi har varit tydliga med att vi inte vill tillföra nya avgifter; det får tas inom den budget som finns. Jag tycker att det är rätt princip. En del av pengarna tas från den här typen av anslag. Men det är inte alltid så att alla pengar används. Det är inte alla år som alla pengar gått åt. Jag delar nog Junckers uppfattning om att det kan vara mycket troligt att en del av de här projekten ligger i det härad där forskning befrämjas. Det är egentligen det valet vi måste göra: Endera är berett att tillföra mer pengar, eller så får vi någonstans ta befintliga pengar. Oavsett varifrån de pengarna kommer att tas kommer det att vara någon som säger att det var fel pengar att ta, gissar jag. är det bra att vi har enats om möjligheten till fler investeringar. Jag tror inte att det kommer att vara lösningen på allt, men låt oss göra ett försök. behöver mer investeringar. 142 (FP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Då konstaterar jag att statsministern tycker att det är okej att gå ifrån det löfte vi tidigare hade. Man tar alltså pengar från forskningsanslagen och sätter dem i en strategisk investeringsfond som vi är synnerligen skeptiskt inställda till. Då har vi klargjort det. Jag har en fråga om de yttre förbindelserna. Statsministern behåller ställningstagandet att det absolut viktigaste är att man behåller en enighet inom EU-28 när det gäller sanktionerna mot . Min fråga är hur långt man är beredd att gå i denna strävan efter enighet. Hur mycket är man beredd att vattna ur sina förslag? Har man nått så långt ned att sanktionerna inte längre har någon som helst effekt är man i alla fall fortfarande enade, och det är ju alltid något. Jag har en fråga om det östliga partnerskapet. Vi talades vid om detta innan statsministern åkte iväg. Man talar nu om en vitrysk vår och öppnar försiktigt dörren för att den vitryska representationen på Rigamötet kanske kan komma att utgöras av . Talades det något om detta under mötet, herr statsminister, och vilken var i så fall statsministerns reaktion? 143 Statsminister (S): Vad gäller Junckerplanen är det bara så att pengarna måste tas någonstans ifrån. Jag har inte koll på exakt vilka euro som tas exakt varifrån, men vi måste ta dem någonstans ifrån – eller så får vi lägga till mer medlemspengar, och det har vi sagt att vi inte vill. Jag tycker att det är oerhört viktigt med investeringar. Frågan om EU-28 är befogad. Kan man gå hur långt som helst? Nej, det kan man inte. Men i det här fallet har EU kommit överens om att tidsmässigt koppla Minsköverenskommelsen till sanktionerna, som jag sa. Då vet vi att vi måste fatta beslut om förlängning. Det var det som var det viktiga vid det här tillfället.