prot · H30949 · 2015-12-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 2, 3 och justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (S) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (S), att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M), att (MP) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (MP), att (S) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare för talmannen skulle upphöra för (S) samt att (V) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (V). Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet, att Finn (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i näringsutskottet samt att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet, som ledamot i skatteutskottet, som ledamot i socialutskottet, som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet, som ledamot i näringsutskottet samt Finn som suppleant i socialutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i miljö- och jordbruksutskottet Finn (M) § 5 Anmälan om betänkande Följande dokument anmäldes: 2015/16:FiU10 Statens budget § 6 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2015:21 It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:68 till justitieutskottet 2015/16:71 till socialutskottet 2015/16:78 till justitieutskottet 2015/16:3293 till civilutskottet 2015/16:3291 och 3292 till socialförsäkringsutskottet KOM(2015) 648 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 8 Svar på interpellation 2015/16:206 om öppenhet och transparens 1 Finansminister (S): har frågat varför politikens effekter inte redovisas på ett öppet, transparent och mångsidigt vis. påstår att budgetpropositionen inte innehåller analyser av vilka inkomstgrupper som får lägre eller högre disponibel inkomst med regeringens politik. Detta är ett felaktigt påstående. Analysen återfinns i bil. 2 och är gjord med exakt samma metod som i tidigare budgetpropositioner och i enlighet med internationell praxis. Liksom anser jag att det är viktigt med transparens och öppenhet när det gäller effekterna av den ekonomiska politiken. Därför redogör regeringen i budgetpropositionen också för den samlade bedömningen av hur regeringens reformer kommer att påverka tillväxten, arbetslösheten, inkomstfördelningen och jämställdheten. Det råder dock en betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt bland annat sysselsättningen och arbetslösheten ändras till följd av olika enskilda åtgärder. De effekter som den tidigare regeringen redovisade av sina reformer bygger på modellskattningar och beräkningar utifrån tumregler som får betraktas som ytterst osäkra, och de kan inge ett falskt intryck av exakthet i bedömningarna. En sådan redovisning främjar inte nödvändigtvis öppenhet och transparens. 2 (M): Först och främst: Finansministern hävdar att jag efterfrågar en tabell om effekterna av fördelningen, och finansministern hänvisar korrekt till att en sådan tabell återfinns i budgetpropositionen, det vill säga att fördelningseffekterna redovisas precis så som finansministern beskriver det. Men det jag efterfrågar är den tabell som alltid har funnits. Det framgår också mycket tydligt av interpellationen att det är den tabellen som efterfrågas, där långtidseffekter på sysselsättning, arbetskraft, arbetslöshet och bnp redovisas. Det är den tabellen som jag efterlyser. Finansministerns svar är därmed svar på en fråga som över huvud taget inte har ställts och dessutom en anklagelse som är felaktig. Jag förstår att finansministern hänger upp sig på just den här fördelningstabellen, för det var ju en mycket bred diskussion i medierna om huruvida finansministern själv skulle ha intervenerat och lyft bort den tabellen, eftersom den enligt de källor som hade visade att åtta av tio hushåll fick sämre disponibel inkomst. Men var det inte den tabellen som efterfrågades, utan tvärtom handlar det om vilken effekt den förda politiken har på jobb och bnp, på sysselsättning, arbetskraftsdeltagande och arbetslöshet. Den typen av redovisningar har tidigare regeringar gjort på ett öppet och transparent sätt, där man har kunnat följa de skattningar som regeringen har gjort av de åtgärder som man har vidtagit. Att öppet och ärligt redovisa vad de enskilda politikposterna förväntas få för effekter är demokratiskt riktigt. Det ger medierna möjlighet att granska. Det ger oppositionen möjlighet att granska. Det ger expertmyndigheter möjligheter att granska. Framför allt är det ett viktigt verktyg för att kunna utvärdera politiken. Alla reformer blir ju inte rätt. Alla alliansregeringens reformer hade inte den effekt som de förväntades ha. Alla den här regeringens reformer kommer inte att ha den effekt som regeringen tror. Därför är det viktigt, herr talman, att kunna gå tillbaka och utvärdera vad regeringen trodde när man genomförde reformen. Annars är det näst intill omöjligt att säga ifall man har nått de mål man har med politiken eller inte. Att den här regeringen döljer och mörkar den här typen av effekter är allvarligt mot bakgrund av den historia som Socialdemokraterna har på området. Men stängde ned , den expertmyndighet som ska utvärdera och granska den offentliga ekonomin. Man var sluten för internationell granskning. Man har tidigare dolt politikens effekter. Det trixande, herr talman, som tidigare socialdemokratiska regeringar ägnade sig åt med arbetslöshetsstatistiken är troligtvis bland det värsta vi har sett i . Bland annat utgick det bonus på för att förtidspensionera människor så fort som möjligt. Sedan fanns det också ett mer strukturerat sätt att göra detta på – plusjobb, friår, omfattande förtidspensioneringar och så vidare – som ledde fram till en eller en och en halv miljon människor i utanförskap. Detta har fortsatt . Vi får nu se vad extrajobb med mera gör med omklassificeringen av människor. Vi har kunnat notera hur man försämrar redovisningen. Det är det som har efterfrågats i den här interpellationen. Det har varit förtäckta hot mot om att de skulle ha spelat ut sin roll nu när vi har en socialdemokratisk regering. Det är omklassificering av människor i olika arbetslöshetsåtgärder och så vidare. Det är på grund av att regeringar inte ska kunna ”fischla”, fuska och slarva som man ska ha transparens. Man ska ha transparens därför att det är viktigt i demokratiskt hänseende, för medier och medborgare. Det motverkar korruption och maktmissbruk. Det förbättrar och kvalificerar också den politiska debatten, herr talman. Därför undrar jag, finansministern: är tabellen som belyser effekterna på arbete och arbetskraftsdeltagande borttagen ur budgetpropositionen? 3 Finansminister (S): Jag svarade även på den frågan i interpellationssvaret. Min bedömning är att det är viktigt med öppenhet och transparens. Men min uppfattning är att den tabell som användes av den moderatledda regeringen – det är inget som historiskt eller traditionellt har varit med i budgetpropositionen, utan det infördes under förra mandatperioden, tror jag, av den moderatledda regeringen – inte nödvändigtvis främjar öppenhet och transparens, eftersom den bygger på mycket osäkra modellräkningar där effekterna är väldigt osäkra. Det ger intryck av en tydlighet och säkerhet som inte finns. Jag tycker att det är viktigt att man utvärderar politiken. Men jag tycker kanske inte att politiken ska utvärderas utifrån mycket osäkra modellskattningar utifrån vilken effekt politiken har. Det tycker jag är oerhört viktigt att göra. Men det är naturligtvis verkligheten man ska utvärdera politiken utifrån, inte i vilken utsträckning den lever upp till osäkra modellskattningar. Sedan tycker jag att det är förskräckande att talar om plusjobb, extratjänster och traineejobb som ett sätt att trixa med statistiken. Det är förvånansvärt. En aktiv arbetsmarknadspolitik är någonting som kan stödja människor att komma tillbaka i arbete. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att arbetslösa människor får möjlighet att åter komma i arbete. Ett sätt att göra det är att stödja en introduktion på arbetsmarknaden. Det visar sig att om man får utföra vanliga arbetsuppgifter under sin period som arbetslös ökar möjligheterna att komma in i arbete sedan. Här är plusjobben, traineetjänsterna och extratjänsterna ett sätt för arbetslösa att få vara i den vanliga verksamheten, stärka kvaliteten där och därmed också komma närmare arbetsmarknaden. Att kalla det för statistiktrix tycker jag är ett förvånande uttryckssätt av . 4 (M): Känsloladdning kallas det i läroboken om retorik. Det är ett knep man kan ta till när fakta tryter. Då kan man spela indignerad i stället. Självklart spelar arbetsmarknadsåtgärder roll. De kan vara viktiga för enskilda personer och för deras möjligheter att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Men arbetsmarknadsåtgärder skapar inte några jobb. Det är det andra saker som gör. Det brukar arbetsmarknadsminister återkomma till. Jag ska inte stå här och diskutera interna konflikter i regeringen, men jag konstaterar att jag inte har hävdat att arbetsmarknadsåtgärder inte spelar någon roll. Däremot användes denna typ av åtgärder för att massivt omklassificera människor från arbetslösa till sysselsatta för att dölja en mycket stor arbetslöshet i samhället. Detta blev sedermera välkänt som utanförskapet och som omfattade mer än 1 miljon människor när det var som störst och som återigen växer. Den här interpellationen handlar om öppenhet och transparens. Jag tolkar ändå finansministern som att hon tar tillbaka påståendet om att jag skulle göra felaktiga påståenden om budgetpropositionen eftersom det inte är fallet. Jag efterfrågar alltså en tabell som handlar om effekten på bnp, sysselsättning och arbetskraftsdeltagande. Jag får till svar att min fråga är fel. Finansministern säger: ”påstår att budgetpropositionen inte innehåller analyser av vilka inkomstgrupper som får lägre eller högre disponibel inkomst med regeringens politik.” Jag är fullt medveten om att en sådan tabell återfinns i budgetpropositionen. Problemet med denna regering är inte att man inte redovisar fördelningseffekter av politiken. Problemet är att man inte redovisar effekter av det som gör att någonting ska finnas att fördela. Det framgår inte tydligt och klart vad man tror att de olika åtgärderna har för effekter på jobb och arbetsmarknad. Om man inte gör denna typ av bedömningar i , hur prioriterar man i så fall mellan olika typer av åtgärder? En budgetprocess ser rimligen ut på det sättet att man har en lång lista med olika reformer som man vill genomföra och som man sedermera väljer mellan därför att man har ett begränsat utrymme eller begränsade möjligheter att göra saker. På något sätt prioriteras mellan olika typer av reformer. Ett rimligt ingångsvärde är att denna prioriteringslista åtminstone kvalitativt sett kan vara känd för svenska folket. Hur prioriterar regeringen egentligen? Men när man inte redovisar den förväntade effekten av de enskilda reformerna är det okänt hur man prioriterar. Gör man detta för att köpa stöd? Gör man detta för att hålla ihop regeringen med ? Gör man detta för att det är någonting som man har drömt om sedan SSU-kursen på Bommersvik? Eller gör man detta för att det är bättre för ju högre bnp, ju högre tillväxt och ju fler sysselsatta man har? När man inte redovisar saker, när man inte är transparent och när man inte är öppen lever vi andra i ovisshet. Det gör politiken sämre, och det ger medborgarna och medierna sämre möjligheter till insyn. Därför uppmanar jag denna regering att bli mer transparent och mer öppen. Jag hänvisar också till den diskussion som utbröt i medierna med anledning av denna tabell som påstods saknas. Det är ytterligare ett tecken på att det, när det blir stora diskussioner i medierna och nästan drev kring huruvida en tabell finns med eller inte eller huruvida man ska redovisa på disponibelinkomst, på hushåll eller på individnivå, finns en underliggande oro om att det här ”fischlas” och mörkas. Det kommer av att man valde att ta bort redovisningen av effekterna för de enskilda reformerna. Men om finansministern nu inte vill vara mer öppen och transparent och inte vill redovisa på detta sätt kanske finansministern kan förklara vad prioriteringsordningen är från regeringen när man gör en budgetproposition. Är det jobb och sysselsättning, eller är det andra motiv? Och hur ska i så fall vi som är utanför regeringen kunna känna till den och granska regeringen för vad den gör? 5 Finansminister (S): Om inte vill att vi ska berätta för honom igen att den här tabellen finns med kanske han inte skulle formulera sig som han gör i interpellationen. När man läser interpellationen kan man tydligt få intrycket att inte har förstått att tabellen finns med eftersom han skriver: ”Finansministern har i medierna också fått kritik för vad som där beskrivs som att på ministerns instruktioner strukit den redovisning som tydliggör att åtta av tio hushåll får försämrad disponibelinkomst med regeringens politik.” Det är kanske dumt att skriva på det sättet om man inte vill bli missförstådd. Dessutom stämmer inte påståendet att åtta av tio hushåll har fått försämrad disponibelinkomst, vilket jag har tydliggjort i tidigare interpellationsdebatter. Jag är därför lite förvånad över att det återkommer och undrar naturligtvis om lyssnar på svaren i interpellationsdebatterna givet att han återkommer med felaktiga påståenden. Regeringen tycker att det är viktigt att vi använder våra skattepengar på ett så effektivt sätt som möjligt för att stärka välfärden, för att få fler människor i arbete och sysselsättning och för att stärka skolan. Därför har regeringen också vidtagit viktiga åtgärder för att öka effektiviteten när det gäller hur vi tar ut skatt och hur vi använder våra pengar. Den viktigaste åtgärden som regeringen har vidtagit sedan vi tillträdde är att ta bort den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar, eftersom den enligt en rad expertmyndigheter har bedömts vara mycket ineffektiv och kostsam för att den har en mycket liten effekt. Därför har vi tagit bort den och i stället satsat på mer effektiva åtgärder. Det görs en samlad bedömning av vilka åtgärder som är mest effektiva. Regeringen redovisar också i budgetpropositionen den samlade bedömningen av effekten av regeringens politik. 6 (M): Den här typen av förvirrade debatter, kanske utan något större intresse för den breda publiken, blir det när en regering försöker dölja och trixa. När finansministern dessutom försöker förvränga frågeställningen så mycket som möjligt för att undvika att svara på den blir det allvarligt. Det står så här i interpellationen: ”Regeringen valde att plocka bort den tabell redovisat effekten av regeringens politik på lång sikt.” Det är svårt att missförstå vad det är som efterfrågas. Sysselsättningseffekter gömdes undan. Det är inte jag ensam som står för denna kritik. Det finns en lång rad tunga instanser och personer som kritiserar regeringen för att ”fischla”, trixa, gömma och så vidare. sa på en pressträff : Regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av sin politik. , professor i internationell ekonomi sa : Det är dessutom olyckligt att regeringen inte redovisar beräkningar av effekter av sina reformer. riktade allvarlig kritik för att man inte gör någon utvärdering och genomgång av reformerna. Arbetsförmedlingen och efterfrågar en utförligare redovisning av hur åtgärderna slår och vad de har för betydelse på arbetsmarknaden. , och gör bedömningen att regeringen tydligt överskattar vad reformerna får för effekt men att man inte kan utvärdera vidare eftersom ingen specifikation ges. och Arbetsförmedlingen gör andra typer av bedömningar än regeringen gör. Man kan räkna upp snart sagt vilken expert och expertmyndighet som helst i detta land som har kritik mot att öppenheten och transparensen håller på att gå förlorad. Jag hoppas att finansministern kan ta tag i detta och återkomma med mer öppna och transparenta budgetar framöver. 7 Finansminister (S): Jag tror att det blir den här typen av förvirrade debatter när man inte skriver öppna och transparenta interpellationer. Denna interpellation avslutas med något som kanske inte ens är en fråga, nämligen: ”Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister varför hon inte vill redovisa politikens effekter på ett öppet, transparent och mångsidigt vis.” I det tidigare stycket hänvisar just till den här tabellen över disponibelinkomster. kanske skulle försöka skriva lite öppnare och mer transparenta interpellationer. Då blir det lättare för finansministern att svara på dem. Men det blir naturligtvis något mindre förvirrande för dem som lyssnar på debatten. En sak är tydlig: Den här regeringen använder våra skattepengar på ett betydligt mer effektivt sätt än man gjorde på när jobbade där. Vi vill att vi ska få ut så mycket jobbeffekter, skolsatsningar och förbättringar för klimatet som möjligt för de skattepengar vi drar in. Därför har vi avvecklat de väldigt dyra och ineffektiva skattesubventioner som den förra regeringen använde, inte minst arbetsgivaravgiften för ungdomar. I stället satsar vi nu på effektiva insatser som verkligen skapar jobb och ger möjlighet för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det syns också i statistiken där vi ser ungdomsarbetslösheten gå ned och sysselsättningen stiga. Det är naturligtvis väldigt glädjande och välkommet. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:217 om vidmakthållande av utgiftstaken 8 Finansminister (S): har frågat mig om jag står fast vid den bedömning av utgiftstaket som gjordes i budgetpropositionen . Låt mig först konstatera att sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Underskottet i de offentliga finanserna har nästan halverats jämfört med . Till följd av den aktuella flyktingsituationen har oförutsedda utgifter uppstått. Det pågår nu ett arbete inom för att se över åtgärder för att säkra goda marginaler. Beroende på hur de offentliga finanserna och migrationsströmmarna utvecklas kan det innebära olika sätt att dämpa kostnadsökningar samt besparingsåtgärder i kommande budgetar. Utgiftstakets nivå i budgetpropositionen ligger fast, och vi agerar från regeringens sida för att bidra till att det finns goda marginaler under taket. 9 (M): Efter gårdagens och den gångna veckans opinionsundersökningar är det lätt att förstå att det råder viss desperation hos regeringen och det socialdemokratiska partiet. Det blir ändå lite komiskt, herr talman, när Socialdemokraternas partisekreterare förklarar opinionsmätningars resultat med att det beror på att Alliansens budget har gällt. Det är alltså därför det går så dåligt för partiet i opinionen. Sedan kommer finansministern och förklarar att underskotten har halverats. Det Socialdemokraternas partisekreterare uttrycker som en negativ effekt av Alliansens budget beskriver alltså sedermera finansministern som en stor framgång för svensk ekonomi. Det är korrekt att underskotten har halverats. Det bör då understrykas att finansministern alltså inte har regerat med sin egen budget utan med Alliansens och att tidigare genomförda alliansåtgärder har haft en mycket positiv effekt på skatteintäkter. Till exempel jobbskatteavdrag, åtstramningar i bidragssystem, tydligare regler i sjukförsäkringar och så vidare gör alltså att skatteintäkterna överraskar på uppsidan. Finansministern kan ändå vara tydlig med att hon har regerat med en alliansbudget som har halverat underskotten efter den ekonomiska krisen. Det finansministern däremot har bidragit med är att nu skapa en omfattande oklarhet kring framtiden. Fem i tolv lånas för att täcka utgiftsökningar . Det går inte att spara in 11 miljarder , men i samband med detta presenteras ingen bana för offentliga finanser. Det redovisas inte när vi ska nå balans eller överskott. Det redovisas inte heller hur finansieringen långsiktigt ska se ut. Detta möts med tystnad. Det kom en debattartikel i , kanske föranledd av dessa diskussioner. Där hävdas att budgeten innehåller besparingar, men det handlar om transfereringar där man omfördelar utgifter över år i stället. Det ges inga svar när det gäller hur saker och ting långsiktigt ska finansieras och betalas för. Det ges inga svar när det gäller hur banan för offentliga finanser ser ut och när ska nå balans eller överskott. Det är tre kärnuppgifter för en finansminister, och det är miss på alla tre. , , beskrev finansministerns politik som att man skickar tre heliga statsfinansiella kor till snabbslakt. Man syftade då på överskottsmålet, krona-för-krona-principen och utgiftstaket. Interpellationen och frågeställningen handlar om just utgiftstaket. Finansministern har nämligen lämnat beskedet att utgiftstaket gäller , om än med mycket små säkerhetsmarginaler. Det välkomnas, men hela poängen med utgiftstaket är att det långsiktigt binder politiken, skapar trygghet och stabilitet och framtvingar prioriteringar i regeringen. Utgiftstaken är ju beslutade även , och preliminärt . Därför blir frågan till finansministern om hela utgiftstaksperioden gäller. Gäller utgiftstaken även ? Detta är nämligen den egentliga frågeställningen och den egentliga nyttan och poängen med utgiftstak, det vill säga att det långsiktigt binder finanspolitiken vid en viss utgiftsnivå som inte kan överskridas. Att utgiftstaken upprätthålls och gäller är väldigt viktigt för svensk motståndskraft. Vi gick till exempel in i 1990-talskrisen utan ekonomiska skyddsvallar, och då förlorade vi en halv miljon arbetstillfällen. Det tog för till exempel kvinnors sysselsättningsgrad att återhämta sig till tidigare nivåer. Under krisen , som var väsentligt värre och mer omfattande, kunde jobben i stället bli ungefär 350 000 fler tack vare ramverk, reformer för jobb och stramhet i de offentliga finanserna. Därför är frågan till finansministern: de beslutade utgiftstaken ? 10 Finansminister (S): säger att det är små säkerhetsmarginaler under taket. På vilken grund påstår det? 11 (M): Den senast gjorda offentliga bedömningen – finansministern har ju inte gjort någon eller presenterat något för svenska folket på ett öppet och transparent sätt – är den har gjort och presenterat. Där påtalar man just de små marginalerna i utgiftstaken. Hade finansministern själv gjort och presenterat en bedömning och genomgång av banan för offentliga finanser och överskott – eller för den delen balansmål – i samband med att man lånade 11 miljarder extra hade den här interpellationen kanske inte behövt ställas. Den ställs ju mot bakgrund av att redovisningen inte är tillräckligt tydlig från regeringen. Den är det inte nu och var det inte heller tidigare. Den senaste offentliga genomgången som finns är ju den från . Om finansministern kan presentera en annan bedömning är det i sådana fall välkommet, och det är just det jag eftersöker – mer öppenhet och transparens samt en tydlig redovisning. Sedan tycker jag, herr talman, att det ankommer på en finansminister att inte bara ställa nya frågor utan också svara på de frågor finansministern får. Det är lite det som är syftet med interpellationsdebatter. Min fråga till finansministern är: Gäller utgiftstaket så som det är beslutat ? Jag tar frågeställningen en gång till. Gäller utgiftstaket så som det är beslutat ? 12 Finansminister (S):