prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Vid sidan av det militära försvaret måste vi också rusta oss för att möta kriser och katastrofer som är oförutsägbara och gränslösa och som kan drabba oss i form av terrorism, miljökatastrofer, cyberattacker eller brottslighet. Därför är det nödvändigt att vi bygger ett robust samhälle, ett samhälle som håller ihop och som kan motstå det som hotar oss. I det sammanhanget är det också viktigt att lyfta fram det viktiga i att förebygga krig och katastrofer. Säkerhetspolitikens första linje är att förebygga konflikter, katastrofer, olyckor, kriser och brottslighet. Ett svenskt engagemang för att bekämpa fattigdom och orättvisor i världen liksom att delta i arbetet för nedrustning och för att möta klimathot och miljökatastrofer är en väl så viktig del av vår säkerhetspolitik. Därför är det tillfredsställande, herr talman, att regeringen annonserat att arbetet med att genomföra politiken för global utveckling ska intensifieras. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och med organisationer. Vi lever i en integrerad värld, och vi delar vårt öde med andra. Ingen klarar sig själv. Att synliggöra vårt beroende av varandra och formalisera det är också ett sätt att förebygga konflikter och att arbeta för en fredligare värld. är inte med i någon militär allians men är inte passivt och kommer inte att vara passivt om något krig eller någon katastrof drabbar något annat EU-land eller något annat nordiskt land. Den nordiska solidaritetsdeklarationen och försvarssamarbetet är inga ersättningar för samarbeten i Nato eller EU. De är komplement men innehåller inga ömsesidiga militära förpliktelser. Vi väljer själva vilka insatser vi vill göra och omfattningen av dem. FN spelar en central roll för hur vi ska kunna hantera konflikter i världen. Det är viktigt att värna den legitimitet som FN åtnjuter men också att verka för att reformera systemet. Det är därför som kandiderar till en plats i säkerhetsrådet för perioden –2018. bör fördjupa och förstärka FN:s förmåga genom att delta i fredsfrämjande verksamheter. bör också aktivt medverka till att utveckla EU:s gemensamma utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik. Ett enat utgör ett starkt försvar mot aggressivitet i östra . Och ett starkt och attraktivt EU kan genom sin mjuka makt med hela verktygslådan av möjligheter i form av handel, diplomati, kultur, utbildning och politik utgöra en stark motkraft till destruktiva krafter. För oss socialdemokrater framstår de nordiska länderna, inklusive de baltiska länderna, som de mest naturliga samarbetspartnerna. Som det sammansatta utskottet skriver i sitt betänkande syftar samarbetet till att stärka de nationella försvaren, att förstärka våra förmågor och att finna effektiva gemensamma lösningar. Vi ser möjligheter till ett än mer fördjupat nordiskt försvarssamarbete. Det gäller inte minst med , med tanke på de händelser som utspelar sig i östra och incidenterna i . Det känns bra att en utredning ska se över hur det svensk-finska samarbetet kan vidareutvecklas. Andra talare har nämnt och hur viktigt samarbetet där är. Jag understryker det. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Sedan har vi Natofrågan. Samarbetet med Nato är viktigt, liksom den transatlantiska länken, för säkerheten i . samarbete med Nato grundar sig på partnerskapsrådet och Partnerskap för fred. har, som många har beskrivit , undertecknat ett värdlandsavtal med Nato, det som kallas , om att vi här i ska kunna ge stöd för militär verksamhet vid övningar eller vid krishantering. Vi socialdemokrater anser att bör utveckla samarbetet inom ramen för partnerskapet utan att ge avkall på vår rätt att själva bestämma om vilka insatser vi ska delta i och omfattningen av dem. sa när vi började vår debatt att vi inte har några säkra garantier när vi står utanför Natoalliansen. Frågan är, herr talman: vi ha det om vi var innanför? publicerade : Global Attitudes & Trends en undersökning om attityderna till Nato bland åtta medlemsländer. Attitydundersökningarna visar på sviktande sympatier för Nato bland befolkningen i medlemsstaterna och en än mer sviktande vilja att leva upp till artikel 5. Frågan är därför, herr talman, om fikonlövet kanske inte är större med ett medlemskap än utan. Och hur det än är måste väl se om sitt eget hus och rusta sig för att kunna svara mot kravet på säkerhet. går rakt på sak och frågar hur vi ska bli medlemmar i och vill ha en färdplan dit. Det ska då ske i samarbete med . Men, herr talman, även det svenska folket måste väl rådfrågas inför ett sådant avgörande beslut och ett sådant stort avsteg från den svenska säkerhetspolitiken. Man kan väl fråga sig om det är klokt att i dessa tider föra upp en sådan, förmodligen uppslitande, debatt som så skulle dela det svenska folket mitt itu. Vi måste i så fall, skulle jag tro, föra en opinionsbildning där vi får det svenska folket att göra de uppoffringar som behövs och avstå från de viktiga saker som de behöver för att vara med och rusta . Det är som försvarsministern sa miljarders miljarder som ska till för att vi ska kunna rusta vårt försvar till den förmåga som krävs. Vi kan också undra vad som skulle hända om svenska folket skulle säga nej i en folkomröstning, för en sådan antar jag att vi måste ha inför ett sådant stort och avgörande beslut. Det är inte helt otroligt. Hur skulle ett sådant nej uppfattas i vårt samarbete ute i världen och inte minst med Nato? Samarbete ska byggas, och det ska byggas långsiktigt. Inte minst ska vi integrera oss med varandra för att det ska finnas ett ömsesidigt beroende. I vår oroliga värld är det som sagt nödvändigt att samarbeta kring försvar och säkerhet. Därför välkomnar vi socialdemokrater den rapport som fem partier kommit överens om att en expert ska ta fram för att analysera för- och nackdelar med olika samarbeten. Analysen ska som bekant inte utvärdera den militära alliansfriheten. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 säkerhet värnas bäst genom att konflikter, kriser och katastrofer förebyggs. Dessutom är det vårt moraliska ansvar att solidariskt vara med i insatser som är fredsfrämjande och förebyggande. Konflikter, katastrofer och övergrepp tar inte strategiska pauser. De internationella insatser som väljer att delta i måste också övervägas noga, och de ska demokratiskt förankras genom beslut i riksdag. För oss är det också väsentligt att de insatser som svenska väpnade styrkor deltar i utomlands har en folkrättslig grund i eller genom förfrågan från det land som vill ha hjälp. I akuta lägen när det föreligger hot om folkmord eller andra övergrepp måste det också övervägas om FN:s beslut om responsibility to protect kan vidtas. Återigen finns det anledning för oss socialdemokrater att betona att det primära i säkerhetspolitiken är att förebygga konflikter och att skapa hållbara fredslösningar. Det kan inte ske utan upprätthållande av respekt för mänskliga rättigheter och genom humanitära insatser. I det sammanhanget, herr talman, måste FN:s resolutioner och 1820 lyftas fram. Sexuellt våld är ett massförstörelsevapen som påverkar utvecklingen i drabbade länder i generationer. Ingen varaktig fred kan uppnås, inget robust samhälle kan bygga med hälften av befolkningen lämnad utanför. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i det sammansatta försvars- och utrikesutskottets betänkande. 68 (V) replik: Jag tyckte att det var väldigt välgörande, det som sa angående att folket rimligen måste rådfrågas. Jag tror att hon uttryckte sig precis så här: Vi måste väl ha en folkomröstning. Det kanske inte lät så entusiastiskt men dock. Min enkla fråga är: Kan man se detta som ett löfte att Socialdemokraterna, oavsett regering, nu eller , aldrig kommer att acceptera ett Natomedlemskap utan en föregående folkomröstning? 69 (S) replik: Jag har svårt att se att någon regering över huvud taget skulle kunna lägga fram ett sådant förslag utan att först genomföra en folkomröstning. Det skulle vara ett enormt stort avsteg från vår förda säkerhetspolitik, att jämföra, tror jag att någon har sagt, med det som skedde när vi deltog i krig utomlands , i . 70 (V) replik: Det låter väldigt bra! Jag hoppas att alla andra partier som är representerade här i kammaren håller med om att en folkomröstning är ett absolut nödvändigt villkor. Eftersom vi nu har haft några skälvande opinionsundersökningar som visat en majoritet för Natomedlemskap i kan man ju undra hur en motståndare kan förorda en folkomröstning. Det är av det enkla skälet att vi vet en sak om alla folkomröstningar som har hållits, och det är att kunskapsnivån har höjts betydligt i frågan. Därför skulle jag känna mig extremt trygg om det blev en folkomröstning om Natomedlemskapet. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Den förra folkomröstningen vi hade var väl om EMU. Det kan vara bra att tänka på att folket sa nej till ett medlemskap. Hur många här i kammaren tycker att euron blev en sådan hit att folket hade fel? 71 (S) replik: Det här är en bred debatt; jag tänker inte ge mig in i en debatt om euron. Däremot håller jag fast vid att jag inte tror att en folkomröstning om ett Natomedlemskap i det här läget skulle gagna vår fred och säkerhet i norra . 72 HANS (M): Vi är ungefär tre och inne i försvarsdebatten, och vi har hunnit en tredjedel på talarlistan. Det visar om inte annat att kammaren har ett stort intresse för viktiga försvars‑, säkerhets- och utrikesfrågor. Det är glädjande. När det gäller vad sa är jag inte säker på att vi ska se Nato som ett fikonlöv. För min del tror jag att vi får mer säkerhet, inte mindre, med ett Natomedlemskap. Det gläder mig att vi redan har påbörjat diskussionen, och den vill jag hälsa varmt välkommen. Låt mig under den säkerhetspolitiska delen av dagens maratondebatt om inriktningspropositionen och ett nytt försvarsbeslut lyfta fram ett par aspekter. Försvarsberedningens analys, Vägval i en globaliserad värld, visade hur händelser på en del av jordklotet snabbt kan få spridning till en annan och att osäkerheten är mer påtaglig än på mycket . Det handlar om hur ekonomi och handel kan utgöra en viktig del för att förstå globala trender på precis samma sätt som det gäller att ha ögonen på var upprustning och ett nytt, hårdare politiskt språkbruk kommer till uttryck. Det finns skäl att vara djupt bekymrad över utvecklingen både inne i och över utveckling i relation till dess grannar. fanns tydliga tecken i och med den ryska inmarschen i och den ockupation av territorium som sker fortsatt in i Ossetien och . Till det kommer en helt ny ordning efter den illegala annekteringen av och därefter nedskjutningen av ett civilt passagerarflygplan från på väg till . Det är fullständigt oacceptabla händelser. mördades oppositionsledaren på öppen plats i , bokstavligen i skuggan av Kremls torn, tinnar och lökkupoler. Överenskommelser till trots, nu senast det så kallade 2-avtalet, sker provokationer mot i form av främmande trupp i landets östra delar och terrorbeskjutning. Till det kan adderas olika former av gränskränkningar, incidenter och provokationer i . Polskt luftrum har kränkts. Estländskt luftrum har kränkts. Finländskt luftrum har kränkts. Svenskt luftrum har kränkts. kunde främmande undervattensverksamhet i konstateras. Och i luften finns, precis som påpekas, ryska stridsflygplan med avslagna transpondrar som därmed riskerar att medverka till en olycka med den civila flygfarten. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det är inte endast i vårt närområde en försämrad utveckling kan iakttas. Vi ser det i med flyktingar som söker sig undan krig och katastrofer på knappt flytbara skutor, och i händerna på samvetslösa smugglare. Vi ser det i ett i sönderfall, och där Isil/Daesh riskerar att bita sig fast med terrorceller allt närmare vårt . Vi är kanske på väg att bevittna ett skifte från tungt saudiskt och sunnitiskt inflytande till iranskt och shiitiskt inflytande som kan få globala följder, och allt med sin grund i ett och i praktiken självförsörjande på gas och snart också olja genom nya produktionsmetoder. Allt detta borde leda till en slutsats: Vi kan gissa och spekulera, men vi vet lite om vad som verkligen kan vänta oss runt hörnet. Försvarsberedningen, vars arbete delvis ligger till grund för de beslut som ska fattas, fick sitt arbete förlängt med anledning av den oroande utvecklingen genom agerande gentemot . Så här på kanten av inledningen på ett nytt försvarsbeslut, som ska gälla från och ungefär framåt, finns det anledning att redan speja framåt mot nästa beslut, som med största säkerhet kommer att fattas . Inför detta behöver en ny försvarsberedning inkallas. Min uppmaning till försvarsministern är: Vänta med detta. Det kan vara dags för en försvarsberedning att börja arbeta redan i närtid för att följa just den stora osäkerhet och de många svåra vägval som måste göras i en globaliserad värld. Ett av de vägval som ligger bortom denna inriktningsproposition är just det säkerhetspolitiska vägvalet hur länge vi ska stå utanför det naturliga samarbete 28 andra länder valt, och hur länge vi ska ducka för viktiga och allvarliga framtidsdiskussioner. hade jag också förmånen att besöka övningen Baltops och se brittiska marinens flaggskepp ligga ute i och hur amerikanska, svenska, polska, brittiska och finska soldater tränade landstigning på den skånska kusten. På plats fanns två polska fartyg som skeppade i land trupp och materiel. eller så hade en polsk landstigningsmanöver på skånsk mark varit liktydigt med ofärd och ett kraftigt försämrat världsläge. Alla kyrkklockor hade klämtat för att markera. är det ett bevis på samarbete och samhörighet emellan. Det är en styrkeuppvisning. På liknande sätt är det med den stora flygövning som genomfördes i norra . Försvarsministern får kritik för dessa viktiga övningar, och han får klagomål för samarbete med och Nato. Men han får det inte från mig, inte från och inte från mina alliansvänner – tvärtom. Men mer eller mindre halvkvädna visor kan höras från miljöpartister som motsätter sig både Natoövningar och att vi har med att göra. I dök , Feministiskt initiativ och upp och protesterade mot övningsverksamheten. Vilken skön förening. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Men vad är det som gäller? En regering kan inte ha dubbel bokföring i fråga om säkerhetspolitiken. Är övningar likt Baltops bra eller dåligt? Är flygövningar i tillsammans med bra eller dåligt? Frågorna riktas inte till försvarsministern – hans svar är klara och distinkta, och jag gillar dem – utan till det andra regeringspartiet, inte det röda utan det gröna. Just utvecklingen mot fler, större och mer komplicerade övningar är bra. Vi behöver inte färre utan fler sådana övningar. Eller som det står på hemsida: Vi är där på övningen för att förbättra vår förmåga och dela resurser med våra allierade. Det är detta som vårt samtal måste handla om, ett samtal som kommer att ligga bortom den här försvarsuppgörelsen och den här inriktningspropositionen. Hur kan vi fördjupa och förbättra vårt partnerskap med Nato och och stärka den transatlantiska länken? Här kanske vi förlorar och med stor sannolikhet , men vi har sannolikt med oss försvarsministern. När det gäller nästa steg, den logiska fortsättningen: Hur kan vi försäkra oss om de bindande säkerhetsgarantier som finns endast i ett Natomedlemskap? Här har vi förlorat både och , men jag närs ändå av förhoppningen att vi ska se svenska socialdemokrater som finner det lika naturligt som danska och norska partikamrater att se Nato som en självklar beståndsdel av den egna försvars- och säkerhetspolitiken. För min del får gärna komma hit på övning. Men i ett skarpt läge är det av avgörande betydelse att fartyg likt detta finns på vår sida. En garanti för detta finns endast i ett svenskt Natomedlemskap. När det gäller Försvarsberedningens arbete, förvaltat vidare i detta försvarsbeslut, är vi eniga här. Här sluter jag upp lika tydligt som försvarsministern bakom vår uppgörelse. Men utvecklingen kan snabbt och genom otrevliga händelser tvinga fram nya beslut och åtgärder. Därför är en ny försvarsberedning i närtid och en öppen Natodebatt vad som kommer att behövas. 73 (V) replik: Jag skulle vilja ha några klargöranden från . Det första gäller att du, , faktiskt stöder den demokratiska rätten att protestera och att du tydliggör dig på den punkten. Jag tyckte nämligen att det lät lite märkligt. Jag hoppas att vi inte ska ha det som i Putins . Det andra gäller övningen Baltops. Jag har fått lära mig att allt vi gör ska visa att vi satsar bokstavligen just på ett försvar med defensiva åtgärder och så vidare. Jag är inte så militärt kunnig. Det var länge sedan jag gjorde lumpen; dessutom gjorde jag det i infanteriet. Men jag kan inte förstå hur en landstigningsövning kan vara defensiv. Det tredje gäller en folkomröstning. Om olyckan skulle vara framme och en majoritet i riksdag vill pröva frågan om ett Natomedlemskap, kommer och då att stå bakom att vi naturligtvis måste ha en folkomröstning i frågan före ett eventuellt medlemskap? 74 HANS (M) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag tackar för det. Det är glädjande att till och med företrädare frustande nu eftersöker en folkomröstning om ett Natomedlemskap. Man får konstatera att det dessvärre är en relativt lång process innan vi är framme vid ett Natomedlemskap. Det måste finnas en bred folklig förankring, och det måste finnas en parlamentarisk förankring. Jag vill också gärna se det koordinerat med . När alla dessa saker är uppfyllda och vi är framme är det naturligtvis så att de kloka politikerna måste ställa sig frågan hur man gentemot Nato manifesterar den breda och folkliga förankringen. Ett sätt kan vara en folkomröstning. Men vi har inte tagit ställning till det, därför att vi inte är riktigt framme än i att medlemskapet har sökts. Däremot tycker jag att en minimiförutsättning för att vi över huvud taget ska kunna ha en folkomröstning naturligtvis är att vi har ett ja eller ett nej att ta ställning till, det vill säga själva medlemskapet. Det är därför bra om utövar påtryckningar , så att vi får fart på medlemskapsförhandlingarna och så att vi får ett avtal på plats som vi sedan kan ta ställning till i riksdag och eventuellt i en folkomröstning. När det gäller rätten att protestera är jag en distinkt försvarare av det. Jag har till skillnad från några andra här i kammaren alltid kritiserat både Putins och inskränkta demokrati och det kommunistiska inskränkta demokrati. Därför är det helt rätt och rimligt att om initiativ och vill samla ihop 30–40 personer i en demonstration har de lika mycket rätt att göra det som de 600–700 hemvärnsmän och andra entusiaster som fanns samlade i för att titta på Baltopsövningen. Det är riktigt att en landstigningsövning i allra högsta grad kan vara defensiv, därför att det också gäller att förbereda sig för alla eventualiteter och att någon annan har varit offensiv. Natos grund är att just vara en defensiv försvarsallians. 75 (V) replik: Det där sista argumentet om de defensiva landstigningsoperationerna påminner mig om när jag hade varit i slagsmål på skolgården och försökte förklara det med att det började med att han slog tillbaka. Jag är i alla fall glad över att det inte är fel att demonstrera och uttrycka sina åsikter i . Jag tycker att det klargörandet var bra. Nej, , vi eftersöker inte en folkomröstning. Det kanske var en fin retorisk finess. Vi säger bara att om olyckan skulle vara framme och det fanns en majoritet i riksdag för det drastiska steget att överge tämligen framgångsrik alliansfrihet till förmån för en omsvängning som enligt min och många andras bedömning – även en del moderater, folkpartister och före detta militärer delar den bedömningen – skulle minska säkerhet, då är det självklart att vi skulle ha en folkomröstning. Men säger att det är ett sätt, så det är tydligen ingen självklarhet att vi ska ha en folkomröstning om att ta detta enormt stora steg alliansfrihet. Det beklagar jag. 76 HANS (M) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag ser fram emot att kommer att hjälpa till att få till stånd någon form av beslut i riksdag om medlemskap. Sedan får vi ta ställning till hur vi ska hantera den folkliga opinionen kring detta. När det gäller huruvida man kan ha en defensiv landstigningsmanöver tror jag att just det uttalandet visar den ohistoriska grund som baserar sin försvars- och säkerhetspolitik på. Det är också ett tecken på att det var bra att ni inte var med på försvarsuppgörelsen. Vi är från . Det är inte bara nationaldag. Det var också den dagen D-dagen inträffade. Jag tror att det är historiens bästa exempel på en defensiv landstigningsmanöver. Trupper, allierade kamrater sida vid sida, korsade Engelska kanalen för att befria från barbari och tyranni. Om inte det, herr talman, är ett gott exempel på en defensiv landstigningsmanöver, då skulle jag vilja att ger mig ett sådant exempel. Att vi har just den typen av övning i vårt Östersjöområde, den typen av samarbete och samverkan i en orolig tid, är en viktig symbol och markering att vi står sida vid sida. Jag är otroligt glad över de trupper från , , den fria polska armén, , och som sida vid sida hjälpte till att befria från nazismens ok och tyranni för lite . Visst finns det exempel på defensiva landstigningsmanövrar. Jag, herr talman, skulle gärna vilja att svensk trupp övade mer på sådana tillsammans med Natoallierade, även fortsättningsvis. 77 (SD): Jag vill börja med att tala om det här med defensiva landstigningar. Vi behöver inte gå tillbaka till för att hitta exempel på sådana. Vi övar själva sådant i försvarsmakt. Vi har någonting som heter amfibiebataljoner. De ska i händelse av krig kunna återta våra egna skärgårdsöar. Så, ja, det går att ha defensiva landstigningsoperationer. Vi kan lämna den diskussionen därhän. står inför flera säkerhetspolitiska utmaningar. Vårt agerande på den utrikespolitiska arenan kan få återverkningar även här hemma i . Vi har hundratals IS-krigare som reser mellan och . Nere i och våldtar de kvinnor, mördar barn och söndrar kulturarv och hela regioner. Det har föreslagits och det utreds en skärpning av lagstiftningen mot dessa krigsförbrytare, vilket är välkommet. har även tydligt valt sida vad gäller striderna i norra , dit vi nu ska skicka en utbildningsinsats för att hjälpa till. Det gör vi med rätta. ska vara med och bekämpa de islamistiska krafterna, som även hotar vår västliga civilisation. Dessa två delar samt annat är dock samverkande faktorer som ökar hotbilden mot . En upprepning av Parisdådet fast i större skala är tyvärr inte en omöjlighet, om än inte särskilt sannolik. Dessa terrorister är vältränade och krigserfarna, och de drar sig inte för att begå hemska brott mot civilbefolkningen. Staten måste därför garantera att det finns resurser och beredskap för att hantera den här typen av storskaliga terrorangrepp på svensk mark, hur liten risken än må vara. Ordningsmakten och försvarsmakten måste samordnas, sättas i beredskap och tränas för denna typ av möjliga scenarier. Det är av högsta vikt att vi garanterar våra medborgare den säkerhet de har rätt till, oavsett om hotet kommer utifrån eller inifrån. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Flera politiker bland både de borgerliga och de rödgröna hävdar att ett enskilt angrepp från ett annat land mot är osannolikt. Att de hävdar det beror enbart på att deras enveckasförsvar måste legitimeras på något sätt. Det krävs att fler länder än är inblandade för att man ska kunna legitimera att man har ett försvar som kan försvara endast på en plats i en veckas tid. Till yttermera visso är detta enveckasförsvar ännu inte på plats, och det verkar dröja förhållandevis innan ens denna minimala förmåga kommer på plats.