prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Det som framför allt påverkar den ekonomiska situationen för pensionärerna är utvecklingen på arbetsmarknaden, där arbetslösheten är den i särklass största boven. Ju mer pengar som kommer in i pensionssystemet från de förvärvsaktiva desto mer kan betalas ut i form av pensioner. Men, fru talman, självklart finns det även delar jämte detta som kan påverka den ekonomiska situationen för pensionärer. Ett exempel är bostadstillägget som är behovsanpassat och som höjdes , något som regeringen föreslog redan i budgetpropositionen . De borgerliga partierna tillsammans med röstade då ned förslaget som fick göra comeback i regeringens vårändringsbudget, och följaktligen trädde det i kraft . med detta förstärktes även äldreförsörjningsstödet för dem som inte uppfyller kraven för full garantipension. Jag måste erkänna att det ändå är lite speciellt att debattera utgiftsområde 11, Ekonomisk trygghet vid ålderdom, detta eftersom den stora delen av pensionerna, vilket redan har nämnts, inte ligger inom statsbudgetens ramar. Dessutom förhåller det sig på det sättet att det finns annat som påverkar pensionärernas ekonomiska situation som kanske egentligen hör hemma inom andra av statens utgiftsområden. En snabb blick över just utgiftsområde 11 kan därför möjligtvis ge intrycket av att det inte blir så stor förändring för landets pensionärer . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi vet dock att så inte är fallet. Tittar vi på helheten ser vi att de allra flesta av pensionärer kommer att få mer i plånboken. Pensionerna räknas upp med . Det är rekordmycket. Det är den största höjningen sedan dagens pensionssystem föddes. För pensionärerna med de lägsta inkomsterna utjämnas dessutom skatteklyftan mellan pension och lön helt genom regeringens efterlängtade sänkning av pensionärsskatten. Jag vill hålla mig kvar vid det här . Jag vill vara tydlig med att pension är uppskjuten lön och därför borde beskattas lika som förvärvsinkomst. Att pensionärer betalar högre skatt är ingenting annat än djupt orättvist och något som vi socialdemokrater har påtalat ända sedan den klyftan infördes av den gamla borgerliga regeringen – en orättvisa vi socialdemokrater vill ta bort. Det var också därför som den nya regeringen redan i sin första budget föreslog en sänkning av pensionärsskatten – återigen, en välbehövlig reform för landets pensionärer som de borgerliga partierna tillsammans med då röstade emot. Men vi är angelägna om att ta bort klyftan, och därför har vi också återkommit med en första avtrappning. Regeringen föreslår även fler förbättringar avsedda för gruppen äldre, bland annat ett stort investeringsstöd till äldreboenden, en kunskapssatsning inom omsorgen och även ökad bemanning inom äldreomsorgen. Lägger vi dessutom till det nämnda höjda bostadstillägget för pensionärer på nästan talar vi alltså om reformer för dryga . Sammantaget kan vi konstatera att den politik som regeringen har lagt fram för under sitt dryga första år onekligen har varit av den karaktär som ger starkare grundtrygghet för landets pensionärer. Förhoppningsvis kan det även bidra till att något dämpa pensionsångesten för morgondagens pensionärer. 135 (M) replik: Jag vill börja med att tacka för hennes inlägg. Det var många viktiga bitar hon tog upp – viktiga för och viktiga för pensionärer. Jag tänkte börja i det att vi har en gemensam pensionsgrupp. Det är oerhört viktigt för och för en stabilitet som väldigt många andra länder är avundsjuka på. Jag säger detta därför att det ibland kan vara diskussioner om pensionssystemet, och det finns till och med partier här i kammaren som skulle vilja ha ett nytt pensionssystem. Men vi ska vara oerhört glada över att vi har den här styrkan. Det finns en stor nyfikenhet från andra länder. kommer några delegater från som är jättenyfikna på hur vi har lagt upp pensionssystemet med dess för- och nackdelar. Det är klart att det finns nackdelar i vårt system också, framför allt att det skulle ha varit en större styrka i det. Det finns saker som måste göras, och jag tänkte ställa en fråga till , framför allt när det gäller det hon var inne på om att vi måste jobba längre om vi ska kunna upprätthålla nivån på pensionerna. Kan hon i så fall tillsammans med sitt parti implementera pensionsåldersutredningen så snart det bara går? Det är en viktig del för att vi ska kunna få en hygglig pensionsnivå för kommande pensionärer. 136 (S) replik: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jag vill börja med att säga att jag delar bilden av att finansieringen av välfärden, liksom för att klara av att betala ut pensionerna , kommer att kräva att vi gemensamt arbetar fler timmar. Så långt är vi helt överens. När etableringsåldern på arbetsmarknaden förskjuts är det också högst relevant att se över hur vi kan se till att fler kan bidra mer i arbetslivet. För somliga, inte minst inom vissa branscher och sektorer, kan jag tänka mig att det är tämligen odramatiskt att fundera i termer av att jobba upp i en högre ålder. är det för andra, inte minst i slitsamma yrken, betydligt mer angeläget att fundera över hur man kan orka hela det arbetsliv som är , det vill säga till . Då handlar det bland annat om att arbeta förebyggande, om att höja kvaliteten i arbetet med arbetsmiljön. Det handlar inte minst om någonting som vi ska debattera i utskottet här i kammaren, det vill säga en fungerande rehabilitering. Det finns alltså många delar i detta, och jag tror som sagt att vi är fullständigt överens om att vi behöver hitta fler vägar för att fler ska kunna delta mer omfattande i arbetslivet. Det kan dock inte bara handla om en fix ålder, utan det handlar även om annat, och jag har fullt förtroende för att Pensionsgruppen kommer att landa i kloka åsikter och gemensamma ståndpunkter vad gäller dessa frågor. Jag vet ju att arbetet pågår där. 137 (M) replik: Jag vill börja med att tacka för svaret, för jag tror att detta är ett oerhört viktigt beslut. Sedan finns det alltid anledningar att försöka förskjuta beslut. Det kan vara arbetsmiljö hit och dit och så vidare. Men vi måste ändå få en grund så att vi kan fatta detta beslut åtminstone inom den här mandatperioden. Det är ett jätteviktigt beslut för och för om vi ska kunna upprätthålla pensionerna för pensionärer. Nästa sak handlar om det som tog upp om skatten för pensionärer. Vi har pratat om att man kan bolla med siffror så att det låter som om alliansregeringen höjde skatten jämfört med tidigare. Sanningen är att vi sänkte skatten fem gånger med sammanlagt 16,45 miljarder. , då det senast var en socialdemokratisk regering, var faktiskt skatten för pensionärer 16,45 miljarder högre. Jag vet att ni har ett förslag där ni sänker skatten i en viss nivå, men det gäller inte alla pensionärer utan en viss grupp. Sedan säger ni att resten ska komma senare, för det är klart att nivån på en skattesänkning kostar väldigt mycket. Det är naturligtvis det som ligger bakom. Det andra, som också är väldigt roligt att berätta och det gjorde jag också i mitt inledningsanförande, är att pensionen för inkomstpensionärerna kommer att höjas . kanske vi gör så i politiken att vi lägger något på den nya regeringen och säger att de har genomfört något, men så är det ju inte här, och det är viktigt att säga. Det är ju en förskjutning, så det handlar om att det har gått bra . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Dessutom kan jag upplysa om att vi /13 hade en nästan lika stor höjning som i sin tur berodde på att det hade gått bra – nästan lika, det var bara en annan tiondel. 138 (S) replik: Jag vill börja med att kommentera slutet väldigt kort, för jag vill framför allt kommentera den huvudsakliga frågan om pensionärsskatten från . Jag kan konstatera att som alliansregeringen styrde hade vi en historiskt sett ganska hög arbetslöshet, en arbetslöshet som naturligtvis inte är särskilt gynnsam för pensionerna. Jag hoppas ändå att någonstans kan erkänna att 8 procents arbetslöshet inte var ett särskilt gott betyg och att vi gemensamt kan glädjas åt att arbetslösheten faktiskt sjunker. Regeringen prioriterar arbetslösheten högt och vidtar flera viktiga åtgärder för att pressa ned arbetslösheten genom investeringar i infrastruktur, utbildning och mycket annat. Så då till pensionärsskatten. Det är spännande att höra resonemang. Det spelar ingen roll hur många skattesänkningar för pensionärer som ni rabblar upp eftersom det fortfarande finns en grundläggande skillnad, nämligen att ni tycker att det ska finnas en skillnad mellan hur mycket pensionärer och de som arbetar ska betala i skatt. Det var den moderatledda regeringen som införde klyftan. Det var den moderatledda regeringen som införde straffbeskattningen för pensionärer – om man vill uttrycka det så. Det är något som jag och Socialdemokraterna tycker är fel. Det är därför vi föreslår en första avtrappning av pensionärsskatten. Det är ett arbete som vi gärna fortsätter, eftersom vi tycker att skatten är orättvis. Pension är uppskjuten lön och ska beskattas på samma sätt som förvärvsarbete. 139 (MP): Jag ska börja med att belysa något som jag tycker är avgörande när vi diskuterar pensionssystemet. gjorde en undersökning på uppdrag av som visade att drygt en tredjedel av de blivande pensionärerna tyckte att det var svårt eller mycket svårt att förstå hur pensionssystemet fungerade. tyckte också att det var svårt att förstå vilka val som skulle vara bäst för deras egna framtida pensioner. Det är en viktig signal till oss i som ansvarar för systemet att se vad vi kan göra för att förändra detta kunskapsunderskott. Det är viktigt att ha förståelse för och kunna se vilka möjligheter som finns att själv påverka pensionen. Det är viktigt för dem som har kvar, för dem som redan är pensionärer och för dem som närmar sig pensioneringen. Utmaningen för politiken, och Pensionsgruppen är att det måste bli enklare att få en fullständig överblick över sin samlade framtida pension. Därför har också inom ramen för sitt informationsuppdrag fått ett utökat konsumentuppdrag, och regeringen har tilldelat myndigheten extra medel för detta för åren 2014–2017. Vi vet att arbetar även med målgruppsanpassad information för att nå alla pensionssparare. Det är bra. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Även ett stabilt pensionssystem kräver underhåll för att fungera optimalt och behålla trovärdigheten. Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår en bred översyn av olika delar av pensionssystemet. Jag vill särskilt lyfta fram ett påbörjat arbete med en översyn av vad som påverkar pensionsgapet mellan kvinnor och män och vilka åtgärder som kan vidtas för att åstadkomma mer jämställda pensioner. Mycket av det som påverkar vilken pension var och en får avgörs av vad som händer innan man går i pension, till exempel hur mycket man arbetar, lönenivåer, tjänstepension etcetera. Även om pensionärerna med de lägsta inkomsterna procentuellt sett har fått störst inkomstförbättring, som nämndes tidigare i debatten, kvarstår det faktum att många pensionärer har det tufft att få ekonomin att gå ihop. Det gäller främst dem med garantipensioner och äldreförsörjningsstöd. Jag anser att det vore bra att titta på om det finns något som politiken kan göra inom det befintliga systemet. Denna regering har sänkt skatten för pensionärer, precis som tidigare talare har sagt, och det har skett utan att öka skatteklyftan eller höja bostadstillägget. Det gynnar inte minst dem med lägst pensioner, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Men det är fortfarande angeläget att framöver se om det finns ytterligare några rattar man kan skruva på åtminstone lite grann både inom och utom systemet. Pensionssystemet behöver en långsiktig hållbar finansiering. Det uppnås bland annat genom att arbetade timmar inom samhällsekonomin som helhet bibehålls och gärna utökas. Det står inte i motsättning till ett flexiblare arbetsliv för att människor ska orka arbeta till pensionen. Den demografiska utvecklingen med ökad medellivslängd samt minskad ohälsa hos äldre gör att fler kan arbeta längre, som det finns yrkesgrupper där många har svårt att fortsätta arbeta till . Jag noterar att i sin motion talar om möjligheten till omställning i arbetslivet och att ni också har interpellerat om ett omställningsstöd, som ministern ska besvara i . fanns möjlighet till ett så kallat friår. Det är ett initiativ som har drivit länge och som just ger möjligheten att byta spår mitt i arbetslivet, få ersättning för det som någon annan får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden eller prova ett nytt arbete. Dessvärre tog de borgerliga partierna bort den möjligheten. När jag är ute och lyssnar på arbetsmarknadens parter talar man om möjligheten till en omställningsperiod. Man säger inte friår, men jag uppfattar det som att man i princip ligger mycket nära en sådan lösning – liksom ert förslag om omställningsstöd. tyckte för övrigt mycket om sitt omställningsår, har vi läst i medierna. En höjd pensionsålder ska och kommer att diskuteras. förslag är något som vi måste förhålla oss till. Vi måste våga se på de förutsättningar och lösningar som ska gälla även på och ha en plan även för de unga som gör entré på arbetsmarknaden nu och framöver. Om inga åtgärder vidtas här kommer deras allmänna pension att bli historiskt låg. I en översyn av den långsiktiga finansieringen av pensionssystemet bör det också övervägas om dagens avgiftsnivå är tillräcklig eller om den bör höjas. Det var avgiften bestämdes till 18 ½ procent. En sådan avgiftshöjning skulle slås ut över , vilket innebär att den inte skulle behöva bli så hög och därmed inte så kännbar för den enskilde eller arbetsgivaren, beroende på hur man fördelar avgiften. Men den skulle ändå ge förhållandevis stor effekt för den enskildes pension. En höjning av avgiften kan minska risken för att pensionerna sjunker eller inte hänger med i utvecklingen av priser och löner. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det har nämnts i debatten att en avgift i premiepensionssystemet skulle övergå till garantipensionssystemet. Jag kan säga att också har övervägt detta, men många talare, inte minst , har varit inne på att det inte är så lyckat. Precis som tidigare talare har konstaterat har premiepensionssystemet gett en god utdelning. Då är det inte så rimligt och lämpligt att i varje fall nu göra något åt det systemet. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 140 Socialförsäkringsminister (S): Tack för att jag har fått möjlighet att komma till och tala om denna så oerhört viktiga fråga, nämligen hur vi ska säkerställa den ekonomiska tryggheten för äldre. Det här är verkligen stora frågor. Det handlar inte bara om de 2 miljoner som är pensionärer, utan det handlar också om 7 miljoner blivande pensionärer. Det här är en fråga som berör oss alla, gammal som ung, i hög grad. Jag kommer också att komma tillbaka till temat som flera har varit inne på här : I blir vi allt äldre. Vi förblir också alltmer friska högre upp i åldrarna. Medellivslängden ökar med ungefär varje decennium eller . Det här är någonting som emellanåt när vi talar om det låter som om det vore lite problematiskt. Det är det självfallet inte. Det är någonting som vi i det här landet har strävat efter genom välfärdsreformer och genom att utveckla i den riktning som vi har tagit landet i. Det är alltså en tillgång, och det är någonting att vara stolt över. Men det är naturligtvis också så att vi hade en situation där vi gick i pension när vi var 60 och medellivslängden var 64. Detta gör att man inte av feghet får ducka för frågor som kanske inte alltid är så populära och som kan uppfattas som lite svåra. Det handlar självfallet om hur vi kan öka antalet arbetade timmar i den svenska ekonomin och hur vi kan stimulera fler till att arbeta längre. Men vi kan inte heller ducka för den andra svåra delen i den här frågan, nämligen hur vi åstadkommer ett arbetsliv som är så hållbart att inte bara människor i fria yrken ska orka arbeta längre utan att det ska vara en möjlighet för alla som vill. Det handlar om att ha ett hållbart arbetsliv ur många olika aspekter, inte bara fysiskt och psykiskt. Alla har rätt till ett arbete som också är stimulerande. Flera här i kammaren har också varit inne på möjligheten att byta spår under arbetslivet. Det kanske är någonting som vi på en modern arbetsmarknad och i ett modernt arbetsliv behöver tillse ska vara möjligt för allt fler. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Pensionen ska möjliggöra en god tillvaro efter arbetslivet så att alla kvinnor och män har rätt att gå i pension till något och inte bara från något. I har vi, som flera har varit inne på, ett av världens mest stabila pensionssystem ur ett finansiellt perspektiv. Vår stabilitet röner intresse och avund från omvärlden. Precis som var inne på uppvaktas vi flitigt av kollegor från andra länder som sitter med instabila pensionssystem och funderar på hur man ska klara av att betala ut några pensioner alls till en befolkning som åldras. I vårt system finns också en tydlig koppling till arbete i och med att det är avgiftsbestämt och att varje ytterligare intjänad hundralapp faktiskt spelar roll. Pensionssystemets starka koppling till arbetsmarknaden och den långsiktiga stabiliteten ger vårt system dess legitimitet och innebär att arbete, det som är så viktigt för alla våra välfärdssystem och även för individen, de facto främjas. Vi i regeringen fäster stort värde vid pensionssystemets stabilitet. För regeringen är det också oerhört viktigt att värna den blocköverskridande pensionsöverenskommelse som vårt pensionssystem vilar på. Det är en styrka som bidrar till trygghet för dem som är eller kommer att bli pensionärer. Det gör också att de reformer som vi gör i systemet blir väl genomgångna, debatterade och diskuterade. Framför allt gör det att de förändringar som görs i pensionssystemet har en parlamentarisk styrka bakom sig som gör att de kan vara hållbara . Även detta är något som många i vår omvärld verkligen avundas oss och som är värt att behandla med respekt och försiktighet. Jag skulle vilja göra en liten tillbakablick. Den globala finanskrisen slog hårt mot pensionärer. Pensionsbromsen slog till, och många äldre fick vända på varje slant för att få vardagen att gå ihop. skapades – också genom den borgerliga regeringens försorg – ett system med jämförelsevis högre skatt för pensionärer med förklaringen att det skulle få fler att jobba. äldre befann sig då i en situation där pensionerna utvecklades sämre än tidigare och där de dessutom fick betala högre skatt än de som hade arbetsinkomst. Det här tycker vi är orättvist, och vi vill göra någonting åt det. Framför allt kan man konstatera att pensionärer har funnit detta väldigt orättvist. Därför är det extra glädjande att 2016 kommer att bli ett historiskt bra år för pensionärer. I och med ökande sysselsättning och god avkastning från AP-fonderna kommer inkomst- och tilläggspensionerna att höjas med . Det är den största reala ökningen av inkomstpensionerna sedan följsamhetsindexeringen infördes . Vi tar nu också ett första steg mot ett slopande av pensionärsskatten genom att sänka skatten så att pensionärer inte betalar högre skatt än löntagare vid inkomster upp till ca . Skatten sänks även för dem med pensionsinkomster upp till 240 000 . För en pensionär med 120 000 innebär det här en skattesänkning . Därutöver har vi stärkt bostadstillägget. Som också har sagts här tidigare är det en ersättning med väldigt bra träffsäkerhet, som är av stor betydelse för de mest ekonomiskt utsatta. fick därför de pensionärer som har minst marginaler efter att ha betalt hyran en förbättring av bostadstillägget med ca när ersättningsnivån höjdes från av bostadskostnaden. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Men regeringen vill göra mer. Det är också en av orsakerna till att vi inom gör en översyn av bostadstillägget för att efter en grundlig analys komma med eventuella förslag på ytterligare förändringar. Jag vill också, precis som många andra här inne, passa på att lyfta fram en fråga som är av stor vikt, nämligen skillnaderna i pensioner mellan kvinnor och män. Som jag nämnde tidigare är den tydliga kopplingen mellan avgifter och utbetalningar i pensionssystemet i grunden en styrka. Som flera har sagt har vi ett könsneutralt pensionssystem, och det är bra. Men en av avigsidorna är naturligtvis att de skillnader som finns i arbetslivet koncentreras och accentueras när pensionerna ska betalas ut. Därför har kvinnor i genomsnitt en pension som är lägre än männens . är naturligtvis alldeles på tok för mycket. Det kan vi inte blunda för. Roten till den här orättvisan är det ojämställda arbets- och privatliv som vi fortfarande har i det här landet. Det faktum att kvinnor har lägre löner, arbetar mer deltid, har högre sjukfrånvaro och ägnar mer tid åt barn och anhöriga – eller, som man också skulle kunna uttrycka det, helt enkelt tar större ansvar för barn, hem och familj – speglas i pensionerna. Att ett jämställt arbetsliv är prioriterat för regeringen kan väl ingen tvivla på. Här gäller det att satsa långsiktigt, och regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Vi inför nu en tredje månad i föräldraförsäkringen. Vi har gett i uppdrag att verka för ett mer jämställt uttag av föräldraledigheten. Vi lägger även resurser på att utreda kvinnors arbetsmiljö, och lanserades ett brett åtgärdspaket för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Det riktar sig inte minst till de kvinnor som i mycket högre grad än män blir sjukskrivna. Inom ramen för Pensionsgruppen sjösatte vi ett ambitiöst gemensamt projekt om just jämställda pensioner. Vi tittar nu på sju delområden som handlar om att ta höjd för att göra förändringar på lång sikt och naturligtvis titta på situationen som den är här och för de kvinnor som går i pension. Det arbetet kommer att redovisas i Pensionsgruppen under de kommande månaderna, och jag hoppas och ser fram emot att i dialog med kollegorna i Pensionsgruppen ta frågorna vidare. Förhoppningsvis ska vi kunna lägga fram ett antal kloka förslag som de facto gör att vi tar steg mot att jämna ut skillnaderna. Sammanfattningsvis: kommer att bli ett bra år för äldre, men vi kommer naturligtvis kontinuerligt och att behöva fortsätta att arbeta för att förbättra villkoren för äldre, inte minst för de kvinnliga pensionärerna. 141 (M) replik: Tack så mycket för inlägget! Jag vill betona att jag tycker att pensionsöverenskommelsen är väldigt viktig och känner stort ansvar för att vårda den på det sättet att vi kan hitta överenskommelser som blir långsiktiga för både och pensionärerna. Det känner jag stort ansvar för. Ekonomisk trygghet vid ålderdom tog upp många viktiga sanningar. En var att om vi ska ha bärkraftiga pensioner som det går att leva på måste vi titta på möjligheten att jobba längre. Det gäller dem som kan och som inte har en arbetsmiljö som är helt omöjlig och där man motsätter sig det. , , var pensionsåldern ganska hög, , medan medellivslängden var , om man slår ihop siffrorna för kvinnor och män; skillnaderna var stora mellan dem . blev många , men barnadödligheten och så vidare var hög. Om vi ska ha pensioner som det går att leva på så att vi kan ha ett hyggligt liv även när vi gått i pension måste vi titta på pensionsåldersutredningen. Därmed är jag tillbaka till det som sas tidigare. Vi slänger lite grann ut påståenden mot varandra. Till exempel säger att det är en straffskatt när skatten för pensionärer är högre än för löntagare. Men glöm inte att den faktiskt är 16,46 miljarder lägre än när den nuvarande oppositionen hade makten . Vad ska man då kalla det? Är det dubbel straffskatt? Man måste vara hovsam med orden. Nettot är det viktigaste. Skattesänkningar ska ställas mot skattehöjningar. Regeringspartierna har skattesänkningar, men de har ännu mer skattehöjningar. Nettot är negativt för många pensionärer. 142 Socialförsäkringsminister (S) replik: Tack, , för inlägget!