prot · H20982 · 2015-04-08 00:00:00 — Trots att vi aldrig varit rikare i mänsklighetens historia lever många i stor fattigdom. 870 miljoner människor är undernärda. av dem lever i utvecklingsländer. Drygt 17 000 barn dör . dör en kvinna i samband med graviditet. Fattigdomen minskar visserligen i världen, men framstegen är ojämnt fördelade. I många länder ser vi i stället hur inkomstklyftorna ökar alltmer. För oss i är det uppenbart att fattigdomsbekämpningen går alldeles för långsamt. Vi skulle kunna bli den generation som avskaffar fattigdomen. Det är en stor utmaning och en stor möjlighet som vi måste ta på allvar. Ett av de viktigaste hindren i arbetet mot fattigdom är det enorma penningflöde som går från fattiga till rika länder med hjälp av olagliga och oredovisade kapitalflöden, den så kallade kapitalflykten. Stora delar av det mervärde som skapas genom produktion och investeringar i syd kommer aldrig befolkningen till del. Kapitalflykten slår sönder förutsättningarna för utveckling. Enligt IMF uppgick kapitalflykten från utvecklingsländerna till strax –2010. var det samlade internationella biståndet till dessa länder . Det betyder att för varje krona investerat i bistånd går tillbaka till den rika världen. Utan kapitalflykten hade många länder i syd själva haft möjlighet att minska fattigdomen, mödradödligheten och hungern. De hade haft stora resurser att investera i nödvändig utbildning, infrastruktur och hälsovård. De hade haft en stadig och tillförlitlig inkomstkälla och varit mindre beroende av bistånd. Målet för utvecklingssamarbetet måste vara att länder i syd får möjlighet att själva ta ut skatt för att finansiera samhällsservice och äga sin egen utveckling. Om multinationella företag skulle redovisa sina finansiella resultat, omsättning, vinster och skatter för varje land de är verksamma i som ett komplement till dagens redovisning på koncernnivå skulle det möjliggöra en mycket större insyn. Internationellt har det tagits flera initiativ för att införa en land-för-land-redovisning för transnationella bolag. beslutade att införa en land-för-land-redovisning i sina rekommendationer för multinationella företag. måste alla företag inom utvinnings- och energisektorn som registreras i redovisa sina resultat land för land. röstade igenom ett nytt redovisnings- och transparensdirektiv som innefattar obligatorisk land-för-land-redovisning för de vinster som företag gör genom naturresursexploatering. Det här är naturligtvis viktiga steg med tanke på att olje‑, gas- och gruvindustrin är viktiga delar av ekonomin i drygt 60 utvecklingsländer. Diskussionerna inom EU kommer att handla om huruvida unionen ska utvidga sina direktiv om obligatorisk land-för-land-redovisning för transnationella bolag. anser att måste vara drivande i processen. måste agera inom EU för att obligatorisk land-för-land-redovisning införs för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer i unionen. Jag är inte heller nöjd med svaret på vårt yrkande. Den utredning man hänvisar till har ett begränsat uppdrag när det gäller redovisning och kommer inte att lösa de problem som vi ser när det gäller kapitalflykt och brist på land-för-land-redovisning. Jag vill också hänvisa till den enkät som sammanställde i samband med valrörelsen angående bistånd. På frågan om man anser att ska verka för att multinationella företag ska redovisa sin verksamhet, inklusive sina skatter, land för land för att motverka skatteflykt och korruption svarade av de tillfrågade företrädarna för Socialdemokraterna och av miljöpartisterna ja. Frågan är om ni tänker leva upp till löftet när ni befinner er i regeringsställning. En obligatorisk land-för-land-redovisning inom samtliga områden för multinationella företag skulle innebära viktiga steg för en rättvisare värld. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifall till vår reservation nr 3. 74 (M) replik: Ett välstånd att fördela bygger i första skedet på att välståndet skapas och att människor också arbetar. Därför kan jag inte tolka det på något annat sätt än att välkomnar det faktum att vi har sett 350 000 fler människor komma i arbete än under tidigare mandatperioder. Jag skulle ändå vilja ställa en fråga till . Lite ödmjukt, herr talman, kan man säga att frågor om företagande och att sänka trösklarna aldrig riktigt har varit hemmaplan. Men har ändå någonstans gjort anspråk på att vara ett parti som står upp för småföretagare och den lilla företagaren. Därför måste jag fråga varför man är så konsekvent emot att sänka insatskravet i aktiebolag. Man var emot sänkningen från 100 000 till 50 000, och man är emot en ytterligare sänkning från 50 000. Varför är motståndare till att de människor i samhället med minst ekonomiska resurser ska ges förbättrade förutsättningar för att förverkliga sina idéer och bidra till den gemensamma kakan som sedan ska fördelas? Det är min fråga till . 75 (V) replik: Svaret som ges på frågan är bra. 50 000 är ändå en rimlig insats för att starta ett företag. Det krävs att man har ett visst kapital för att kunna driva en verksamhet och visa på en seriositet. Annars finns risken att ett stort antal oseriösa företag startar, vilket får en mängd konsekvenser. Det är viktigt att ha ett visst grundkapital för att visa att man är seriös, att det finns en grundtanke och idé om vad man vill med företaget – att det är genomtänkt. 76 (M) replik: Det är en närmast förbluffande inställning från sida. Att sakna pengar när man vill förverkliga en idé är i värld att vara oseriös. Det är en märklig och skrämmande retorik, särskilt från en vänsterpartist. Det finns väl ingenting som med nödvändighet säger att man måste sitta på en stor mängd kapital för att ha en idé. Jag sa i mitt anförande att många av de nya företag som startas bygger på en idé som utgörs av ett humankapital. Det kan vara en idé om att skapa en app som över huvud taget inte kräver några investeringskostnader för att startas. Varför vill ni förvägra dessa människor samma möjligheter att använda aktiebolaget som bolagsform? Ska vi med detta förstå att alla människor som väljer att starta en enskild firma eller ett handelsbolag som inte kräver något insatskapital är oseriösa företagare? Är rörmokaren eller snickaren som driver enskild firma en mindre seriös företagare i ögon än den som har råd att starta ett aktiebolag? Ni säger att dessa människor förtjänar att utsättas för en större personlig risk därför att de saknar insatskapitalet. Det här får gärna svara på eftersom det lämnar efter sig många frågetecken. 77 (V) replik: Vi tror att det är viktigt att ha ett visst grundkapital för att klara av att förverkliga drömmen om att starta ett företag. Det är viktigt att ha en viss grund att stå på. Företag är inte den enda möjligheten till utveckling i – vilket är den bild man får när man lyssnar på Alliansen. Det finns också andra möjligheter till att utveckla . Vi behöver göra stora investeringar i offentlig sektor, infrastruktur, bostadsbyggande och mycket annat. 78 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 om sänkt krav på aktiekapital till . anser att aktiebolagsformen har många fördelar. Bland annat är det en flexibel företagsform som passar växande företag. Alla i kammaren bör vara medvetna om att fyra av fem nya jobb skapas av små företag. Det är just till de små företagen som den alliansgemensamma motionen vi har väckt riktar sig. Vi vill göra det mer tillgängligt för småföretagare, som skapar fyra av fem jobb, att kunna bli aktiebolagsägare. vill fortsätta att minska regelkrånglet för företagare. Dagens reglering är uppenbart krånglig. Den sätter krokben för företagare i stället för att öppna dörrar för företagande. Bra villkor för nya och växande företag, särskilt små företag, är en förutsättning för fler jobb. Det är något som regeringen och särskilt stödpartiet bör ta till sig. Ett lägre kapitalkrav kan bidra till att fler personer vill och dessutom vågar starta företag. Det skulle underlätta för nya företag att etablera sig på den svenska marknaden. Så skedde bevisligen när vi minskade kapitalkravet från till . anser att vi också måste ta ett socialt ansvar. Men vi anser inte att förslaget kommer att medföra några större konsekvenser ur borgenärskyddssynpunkt. Skillnaden mellan och i aktiekapital kommer i de allra flesta fall att vara försumbar för borgenärerna eftersom ett aktiekapital på snabbt kan förbrukas. Det är ungefär två månadslöner man får ut genom att ha detta aktiekapital. Vi bör också vara medvetna om att de flesta personer som sökt likvidering har gjort det utifrån det som finns i kassan, inte det som finns i aktiekapitalet. tycker dessutom att det är konstigt att det finns en diskrepans när det gäller aktiebolag. Startar man ett europeiskt aktiebolag på EU-nivå är kravet från svensk sida . Men startar man ett svenskt, ett nationellt, aktiebolag är kravet . Det är konstigt att en europé får starta ett företag i för medan en svensk i får starta ett företag för . anser att en sänkning kommer att leda till större valfrihet för företagarna. Det kommer särskilt att gynna företag inom tjänstesektorn – en sektor där Socialdemokraterna redan går bärsärkagång. Dessa företag ägs och drivs oftast av kvinnor. Sänker vi aktiekapitalskravet ökar sannolikheten för att fler sådana aktiebolag startas. Låt mig informera Socialdemokraterna och deras stödpartier om att fler företagare innebär att statens skatteintäkter ökar. Det är bra matematik. För är denna matematik enkel. Fler kvinnliga företagare och ökade skatteintäkter är bra för . De övriga alliansföreträdarna har sagt vad som behöver sägas, så jag tackar för mig. 79 (S): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I betänkandet om associationsrätt finns tre reservationer som jag ska kommentera. Först ut är den gemensamma reservationen från , . majoritetsregering lade 2009 fram en proposition till om att kravet på aktiekapital för den som vill bilda aktiebolag skulle uppgå till . Vi var överens om det. majoritetsregering kunde ha valt att gå fram med ett krav på aktiekapital om eller , men man valde . Det fanns skäl till det. Aktiekapitalet fyller funktionen av en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett aktiekapital för den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett riskkapital utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Detta har varit argumentationen. Den har vi tidigare varit överens om när motioner som krävt ett borttagande av aktiekapital behandlats i utskottet. Det var även den tidigare regeringens argumentation. går , fram med krav på sänkt aktiekapital för bildandet av aktiebolag. Som vi har hört i denna debatt är det olika former av aktiekapital de kräver. Partierna gör detta med argumentationen att behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer så att det kan skapas fler jobb och bättre välfärd. Dessutom har antalet aktiebolag ökat sedan kravet på aktiekapital fastställdes av till . Argumentet om aktiekapital som borgenärsskyddande funktion avfärdas med att ett eget kapital om inte är tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. Vidare menar de att ”kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi”. När jag läste detta i de fyra borgerliga partiernas reservation var jag övertygad om att de ville avskaffa aktiekapitalet eller låta det vara på rent symboliskt. Det hade varit logiskt med den argumentationen. , för bara någon vecka sedan, gick partiordförande ut med att vill fastställa kravet på aktiekapital vid bildandet av aktiebolag till . Detta skapar en del frågor. I reservationen skriver tillsammans med de tre övriga borgerliga partierna att ett eget kapital om inte är tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. Menar att fyller en borgenärsskyddande funktion? Om inte, varför vill ha ett krav på aktiekapital över huvud taget? I er reservation slår ni fast att ”kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi”. Med denna argumentation ska kräva att aktiekapitalet avskaffas helt för den som vill bilda ett aktiebolag, eller införa symbolsumman . Men det gör inte . Frågorna som följer är: Är , överens? Vi hör i debatten att de inte är det. Har i civilutskottet berättat för sin partiledare vad de har skrivit i sin reservation? i civilutskottet skriver i sin reservation att kravet på ett aktiekapital för den som vill bilda ett aktiebolag ”medför större skada än nytta för svensk ekonomi”. Men deras partiledare vill ha ett aktiekapital på . Faktiska förslag och retorik går inte ihop för i detta fall. har i en reservation pekat på att man vill att regeringen följer upp och utvärderar den tidigare regeringens initiativ för att starta, driva, utveckla och äga företag. ska på sin webbplats lämna tydlig och relevant information om myndighetens tjänster och service samt i ett särskilt serviceåtagande ange de mål i form av leveranstider som gäller för företagsregistreringar, företagsinteckningar och ärenden om ersättning till likvidatorer. Målet är att en registrering av ett nybildat aktiebolag ska ske , i det fall ärendet inte behöver kompletteras. Av regleringsbrev för framgår att även den nuvarande regeringen har som mål att ett nybildat aktiebolag ska registreras , om ärendet inte behöver kompletteras. Av webbplats framgår att tiden för att registrera nybildat aktiebolag den 2–var en arbetsdag och den 26–. Vi anser att arbete med att förkorta den tid det tar att registrera ett aktiebolag är viktigt och förutsätter att regeringen följer frågan. har i sin reservation pekat på att regeringen bör verka för en obligatorisk land-för-land-redovisning för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer inom unionen. En proposition som bygger på delbetänkande är aviserad till maj, och därför väljer vi att avvakta den propositionen. 80 (M) replik: Låt mig börja med att uppehålla mig vid det sa i inledningen av sitt anförande, nämligen att kravet på aktiekapital för att vi inte ser oseriöst företagande i . Hade vi mer seriösa företag i då kravet var ? Det frågar sig vän av ordning. Är de ytterligare företag som har startat sedan vi sänkte kravet på aktiekapital förra gången att förstå som oseriösa företagare i Socialdemokraternas värld? Ska vi förstå att alla som startar handelsbolag eller enskilda firmor, helt enkelt därför att de kanske inte har det startkapital som krävs, ska förstås som oseriösa företagare? Är detta det socialdemokratiska medskicket från den här debatten? Vad gäller nivån för sänkningen och i vilka steg det ska ske får förstås som en inriktning mot en sänkning. Det inte heller nämnde var att i samma anförande meddelade att en bolagsform vid namn mikroaktiebolag skulle införas. Det får förstås i ljuset av att kommissionen har tagit initiativ till en bolagsform som kan ha en ensam ägare och obegränsat antal anställda och som bara kräver eller i startkapital. Frågan är: Varför agerar Socialdemokraterna ständigt bromskloss för att sänka trösklarna för nyföretagande i ? 81 (S) replik: Tack för frågan, ! Nej, vi hade inte fler seriösa företag senast Socialdemokraterna var med och styrde, men vi hade en ökningstakt som går att se på i antalet nyregistrerade företag. Det är intressant, med tanke på att aktiekapitalet var betydligt högre under den tiden. Ni har tittat på de sex åren 2009–2014. Om ni tittar –2008 kommer ni att se något spännande i antalet nyregistrerade företag . Aktiekapitalets nivå säger väldigt lite om hur många nya företag som kommer till. då man har haft en sänkning av aktiekapitalet har det varit en överflyttning från andra bolagsformer till aktiebolag – det är helt korrekt. Men det betyder inte att det har blivit en massa fler företag i , bara på grund av det. Man ska vara ärlig i diskussionen. Att sänka aktiekapitalet har gjort att det har blivit enklare att få ett aktiebolag. Men borttagande av kravet på revisor i företag som har färre än tre anställda och lägre omslutning är också en viktig faktor för att fler har valt formen aktiebolag. Det handlar alltså inte bara om kapitalets storlek – så enkelt är det inte. Jag noterade att duckade i debatten i fråga om att föreslår i aktiekapital. 82 (M) replik: Det är naturligtvis en lång rad reformer som har bidragit till att öka företagandet i . Det är RUT-avdraget och ROT-avdraget – listan kan göras lång. Men det gemensamma för detta är att det handlar om allianspolitik som Socialdemokraterna nu steg för steg, med de små stegens tyranni, bidrar till att montera ned och dra tillbaka. Man kan inte bortse från att inträdeskravet för att starta ett bolag står i relation till hur många bolag som faktiskt startas. Om det var så att detta skulle leda till att fler oseriösa bolag startas, hur förklarar då Socialdemokraterna den europeiska utvecklingen på området? har så sent som infört en bolagsform där startkapitalkravet är . har gjort samma sak, liksom , och . Menar Socialdemokraterna att en våg av oseriöst företagande sköljer över ? Menar Socialdemokraterna att den enskilda firman eller handelsbolaget är bolagsformer som håller fler oseriösa företagare om ryggen än det motsatta? Det är ju det man får sig till livs när man lyssnar på Socialdemokraterna här i talarstolen. Det vore klädsamt om man kunde stå upp för sin egen politik, i stället för att kritisera Alliansen för att vi faktiskt försöker ta steg mot att sänka trösklarna för nyföretagande i . 83 (S) replik: Jag tror att vi måste reda ut en sak. har jag lyssnat på inläggen och blivit mer och mer förvånad över vad som sägs. Ni skriver i er reservation, , att ”kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi”. Det skriver ni som er partiledare säger: vill vi ha i aktiekapital. Här sitter också andra företrädare för Alliansen och säger att det ska vara bara . Ni säger i er reservation att ett eget kapital om inte är tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. Men er partiledare går ut och lanserar i eget aktiekapital. Man borde vara konsekvent och föreslå precis det som föreslog, nämligen . Då hade det varit konsekvent. är det inte det. Jag måste fråga: Är politik på det här området det ni skriver i er reservation eller det har uttalat? Det är ju två helt olika saker som ni nu säger från ert parti. Antingen är det så att kravet på bundet eget aktiekapital för att starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi eller också är det bra med ett aktiekapital eftersom det fyller vissa funktioner, som jag också har redovisat. Det handlar om samma text som ni hade när ni var i majoritet i civilutskottet och det fanns motioner om sänkt aktiekapital. De avslogs med precis den motivering som jag har redovisat här och som vi nu använder som motivering för avslag på reservationen. Det är samma text. Det spelar tydligen roll om det är en moderat eller en socialdemokrat som säger de orden. 84 (SD): Jag går upp i talarstolen enbart för att vidareutveckla varför vi sverigedemokrater väljer att fälla Alliansens förslag om sänkt aktiekapital. Alliansen föreslår en sänkning av kravet på aktiekapital . Det tror jag inte att någon har missat, eftersom det är det som debatten i stort sett uteslutande har handlat om. Detta hoppas man ska leda till fler aktiebolag och fler arbeten. Svenska företag har många problem som snedvrider konkurrensen och försämrar deras möjligheter att konkurrera. Kravet på aktiekapital är dock inte ett av dem. Man brukar kalla kravet på aktiekapital för en seriositetsspärr. Mindre seriösa företag är sällan beredda att sätta in pengar i ett företag, även om det givetvis förekommer. Det som är viktigare, och som kommer av ett ytterligare sänkt aktiekapital, är just det som togs upp av utredningen när den tidigare sänkningen till gjordes. Då varnade några av remissinstanserna för att en alltför kraftig sänkning av kravet på aktiekapital skulle leda till krav på borgenärer och ökade kostnader för näringslivet, vilket i sin tur skulle vara negativt för marknaden. Då nämndes summan som alltför låg. Som vi ser det finns det inte heller någon anledning att nu devalvera värdet på aktiebolag. Det finns andra företagsformer som inte kräver något kapital alls, till exempel enskild firma, för den som saknar kapital. Jag har själv drivit enskild firma. Det går alldeles utmärkt om man har en bra affärsidé i grunden och om man inte tar alltför stora risker. En höjning , som skedde , försvarades med att antalet oseriösa aktörer skulle minska, och man hävdade att det skedde. ska en minskning helt plötsligt inte påverka antalet oseriösa aktörer. Det är inget påtagligt hinder för företagande att aktiekapitalet är . Det finns andra regler som hindrar betydligt mer. Jag vill avsluta med att konstatera att de skattehöjningar som förväntas gå igenom på grund av den så kallade decemberöverenskommelsen kommer att försämra mycket mer för företagen och kosta många fler jobb än vad ett minskat aktiekapital någonsin kan komma att göra. Där finns det dessutom en majoritet i för att förändra dessa förslag för att få en mer företagsvänlig politik. Men det är tydligen mer intressant för Alliansen att diskutera 25 000 eller i aktiekapital. I detta anförande instämde (SD). 85 (M) replik: Långt mycket mer skadligt för den svenska ekonomin, och i grunden för företagsamheten i , än decemberöverenskommelsen är politiskt kaos. Det är att ta riksdagsuppdraget så oseriöst att man deklarerar för svenska folket att man tänker rösta på vilken budget som tänkas kan bara för att förstöra – bara för att give them hell, som sa på bästa sändningstid i public service. Det är, herr talman, att äventyra de långsiktiga förutsättningarna för svensk ekonomi och politisk stabilitet. I har vi ett rättsväsen som ska ta itu med det som sverigedemokrater, vänsterpartister och socialdemokrater har kallat för oseriöst företagande. Man har satt likhetstecken mellan dem med knappa ekonomiska resurser och dem som är ”oseriösa företagare”. Det är en mycket märklig politisk hållning att man driver linjen att man ska höja trösklarna så att bara de ekonomiskt mest bemedlade ska ha möjlighet att starta företag för att man på så sätt ska komma undan oseriösa företagare. Är det inte en bättre ordning att låta rättsväsendet ta hand om oseriösa företagare men att låta så många som möjligt förverkliga sina idéer, bidra till samhällsutvecklingen och stärka svenskt innovationsklimat och entreprenörskap? 86 (SD) replik: Först vill jag bara poängtera att vi givetvis inte röstade för politiskt kaos utan att vi röstade för en budget som jag antar att Alliansen tyckte var en bra budget. Annars vore det mycket märkligt att man lade fram denna budget. Vi röstade för den därför att vi ansåg att den budget som de rödgröna hade lagt fram inte hade med invandringskostnaderna i så stor utsträckning som den borde ha haft. Budgeten var alltså ganska kraftigt underfinansierad när det gällde invandringskostnaderna. Vi sa att vi framöver inte på något sätt skulle låta en budget gå igenom som var underfinansierad när det gäller invandringen utan rösta för en minskad invandring om det var möjligt. Givetvis anser vi inte att alla företag är oseriösa. Men om man tar bort de spärrar som finns kommer det självklart att komma fler oseriösa företag. Jag som själv har varit företagare vet att det är ett bekymmer att man kontaktas av andra företag som faktiskt är direkt oseriösa. Därmed inte sagt att alla är oseriösa. Men det finns några enstaka företag som är oseriösa, och det innebär ganska mycket arbete för de seriösa företagen att hålla reda på dem.