prot · H20985 · 2015-04-14 00:00:00 — Ministern är inte den första ministern som svarar på en sådan fråga om Campus . Jag har haft debatter med , den förre utbildningsministern, om varför vi har hamnat i den här situationen. När var vice statsminister fattades det ett beslut här i om att flytta allt ansvar för att bedriva verksamheten och för var man vill bedriva verksamheten från – ansvaret fanns i det här rummet – till lärosätena. Och det var som vice statsminister som drev frågan. Vi socialdemokrater röstade emot, men är vi i den situationen att universiteten med till exempel ett styrelsebeslut får avbryta en 170–180-årig utbildningshistoria. av erfarenhet kan tas bort med bara ett beslut. Interpellanten och jag är överens om att det var fel beslut. Och vi är överens om att det var, som säger, en jobbig fråga. Den var inte jobbig bara för som satt i utbildningsutskottet. Det var jobbigt även för mig som kommer från samma valkrets. Som Härnösandsbo var det jobbigt att veta att en gren som staden andas med, en del av staden, tas bort. Utbildning kännetecknar staden . Och så tar man bort det. Men när förslaget lades fram här i borde , och andra ha tänkt på vilka konsekvenser det kunde leda till. Det är inte bara på utbildningsområdet som vi har sett detta. Här kammaren har vi haft en debatt om att staten har dragit sig bort från sitt ansvar . Framför allt den förra regeringen har tagit bort allt ansvar för att styra statliga myndigheter så att utbudet finns i hela landet. Ännu en sak som var avgörande för var ett sparbeting på 50 miljoner. Man hade färre utbildningsplatser, och därmed var man tvungen att vidta en del åtgärder. Då tog man höjd för att klara av ytterligare besparingar. Därmed lade man ned Campus . Campuset var specialiserat på en sak, nämligen distansutbildningar, vilka jag tycker är bra. Man var bland de ledande i landet på distansutbildningar – väldigt bra. Men på grund av ett beslut i har man nu lagt ned allt detta. 36 Statsrådet (S): Ja, när det gäller just den här historien är det viktigt att komma ihåg att det handlade om ett minskat takbelopp. Den förra regeringen minskade takbeloppet , motsvarande . Det var den utlösande faktorn för den här, som ni båda beskriver den, smärtsamma processen. Det är inget lätt beslut för ett lärosätes styrelse att ta det ansvar som åligger dem när det gäller att se över sitt utbildningsutbud, matcha med studenter och efterfrågan men också säkerställa att det håller hög kvalitet. Den bedömning som gjordes, efter väldigt noggranna överväganden, var att med bland annat de minskade anslagen – jag vill vara tydlig med att det fanns fler faktorer – valde man att säga att Campus behöver avvecklas. Det är klart att det har en enorm inverkan på en ort som . Därför är det viktigt att vi som regering tar ansvar för landets alla kommuner när det gäller just utveckling och hur vi ska kunna möta behovet av utbildning men också jobb. Jag tycker även att den förra regeringens beslut visar hur viktigt det är med långsiktighet i frågor om högre utbildning och forskning. Om man ändrar förutsättningarna gång på gång är det är svårt att upprätthålla utveckling men också kvalitetssäkring och att dessutom upprätthålla efterfrågan. handlade det i huvudsak om distansutbildning. Till var det distansutbildningskurser i . Så ser självklart att de kan upprätthålla utbudet och säkerställa kvaliteten trots de minskade resurserna. Den nuvarande regeringen kommer att tillföra resurser till lärosätena. Vi kommer att bygga ut med fler utbildningsplatser. Vi kommer också att satsa på att stärka kvaliteten. Vi anser att det är viktigt att det finns utbildning och forskning i hela landet för att just matcha behov och säkerställa att alla som vill och har möjlighet att komma in kan läsa vidare på högre utbildning. Det behöver vi för att säkerställa kompetensförsörjningen till såväl det privata näringslivet som det offentliga näringslivet. Egentligen vet jag att också tycker så här. Men det var inte den politik som fördes under den förra regeringens tid. När det gäller pengar minskade man faktiskt antalet platser vid de universitet som ligger utanför de stora städerna och de stora lärosätena. Det har naturligtvis en inverkan. är detta mitt ansvar och inte ansvar, även om han är departementschef. Detta ligger helt och fullt hos mig. Detta beslut är fattat av , och vi kommer självklart att ha en dialog med det lärosätet precis som vi har med alla andra om den framtida utvecklingen av högre utbildning. Och, som sagt, vi kommer att tillföra resurser. Men ytterst är beslutet deras om var utbildningarna ska bedrivas. 37 (C): Jag tror att vi ska hyfsa debatten lite grann, eftersom vi nu talar om väldigt många olika saker . skyllde på att lärosätena under Alliansens tid vid makten blev mer självständiga. Om detta är ett problem borde den nya regeringen inleda en process och göra lärosätena mindre självständiga. Några sådana initiativ har inte tagits. Alltså verkar reformen vara ganska bra. Finns det en direkt koppling mellan politisk färg på utbildningsministern och antalet campus i landet? Nej, där verkar vi alla vara lika goda kålsupare. Det var som campus i , min egen hemstad, och många andra campus lades ned. Det har försvunnit universitets- och högskolecampus i det här landet oavsett om det har varit vänster- eller högermajoritet i regeringen och i . Hur har det sett ut med resurserna? , såsom de flesta högskolor och universitet i , har under våra vid makten fått rekordökningar av resurser och har aldrig haft mer resurser än i samband med finanskrisen och de tillfälliga platser som kom då. På samma sätt har det minskat lite . Det har alltså gått upp och ned. Det finns inte heller något direkt samband mellan takbelopp, och att det går upp och ned, och antalet campusorter. I så fall hade vi sett en explosionsartad ökning av antalet campusorter i samband med att lärosäten har fått betydligt mer resurser totalt. Det som vi talar om här, och som är anledningen till att jag skrev min interpellation, handlar om vilket värde man ska tillmäta politiska företrädares ord i en valrörelse. Det är nämligen ganska tydligt att det inte pågår några som helst processer för att tillförsäkra akademisk verksamhet i primärt . Det är lika solklart att det var exakt det som och , som är utbildningsminister, ställde i utsikt vid en miljöpartistisk valseger . Det var solklart för alla, inte minst för Härnösandsborna som läser tidningar, lyssnar på radio och tittar på de lokala nyheterna på tv. kom till och lovade att en röst på också var en röst på att den akademiska verksamheten i skulle återskapas. kan man undra vad som då skulle krävas. Tydligen räckte det inte att blev utbildningsminister och chef för för att något skulle hända över huvud taget. Det pågår inte en enda process för att på något sätt ta ett steg i den riktning som mycket tydligt lovade i valrörelsen. Detta ansvar lägger jag inte på . Det lägger jag helt och hållet på och som var så tydliga i valrörelsen och sedan inte säger någonting när valet väl är vunnet och statsrådstaburetten väl är intagen. Detta är demokratiskt problematiskt, och jag skulle vilja ha ett konkret svar av såväl som . Ska vi inte försöka eftersträva att det som sägs i valrörelsen också gäller efter valdagen? Ska vi inte försöka hålla de löften som vi ställer ut till våra väljare i valrörelsen? Är det inte så att när man så uppenbart bryter tydliga och glasklara löften bidrar det till såväl politikerförakt som en allmän känsla av att det som sägs i denna kammare och ute på valmöten behöver man inte tillmäta så stor vikt, och är inte det problematiskt? 38 (S): Jag är faktiskt glad för att nu har taggat till sig lite grann. När och jag stod i i och demonstrerade mot detta beslut var du, , inte där. Men det är bra att du har taggat till dig. Vi behöver alla titta på vad vi har lovat. kan inte någon av oss stå här och säga vad du eller någon annan har lovat och om vi kan hålla det, utan var och en behöver förstås hålla sitt vallöfte. En sak är viktig, nämligen att fler och fler ska få möjlighet att studera och få mer och mer kunskap. Det är bara det som kan driva framåt. Det är grunden för utveckling i . Därför är det intressant när man gör det som ni har gjort . Jag hoppas verkligen att vi kan få igenom budgeten här i , så att vi får en förändring i förhållande till det som var tidigare. När ni ökade resurserna ökade ni bara resurserna till forskningen, inte till antalet platser i skolan. Ni gjorde en fördelningsmodell som gynnade bara gamla lärosäten. Trots att Mittuniversitet hade ett samarbete med ett företag som SCA, som inom skogsindustrin egentligen är som F C är inom fotbollen, kunde man inte få tillgodoräkna sig detta samarbete för att få forskningsmedel. Sådant har ni skapat. Det hoppas jag faktiskt att vi kan förändra, så att vi får forskning och utveckling i hela landet på alla områden. Kunskap behövs nämligen i hela landet. Det är grunden för mitt engagemang för , för ett lärosäte i och för ett lärosäte även i . 39 Statsrådet (S): Jag tackar för den här debatten. Som jag sa i mitt förra inlägg är långsiktighet något av det viktigaste för hur vi ska kunna bedriva högre utbildning men även forskning av hög kvalitet i hela landet. Som jag också sa tror jag att det är många väljare, inte minst de som röstade på , som tror att om de lägger en röst på innebär det att man satsar på hela och att man ser till att man har högre utbildning och forskning i hela landet. Det är någonting, precis som säger, som den här regeringen står upp för. Jag har skrivit en debattartikel om detta och efterfrågat ett samarbete med om detta. har ni faktiskt möjlighet att i samarbete med oss påverka detta i den riktning som ni inte kunde göra när ni själva satt i regering. Då blev det minskade takbelopp till bland annat . Det var en bidragande faktor till detta beslut. kan vi se till att vi, precis som säger, faktiskt bygger ut antalet platser över hela landet och att vi i det forskningspolitiska arbetet också kan stärka forskningen i hela landet. Detta är en politik som vi står bakom och som jag tror att står bakom. Då – vem vet – kanske ni också kan uppfylla ett och annat vallöfte. 40 (C): klagade på att vi ökade forskningsanslagen för mycket. Det håller jag inte alls med om. Jag tycker att det är bra att vi i har lyckats satsa mer på forskning trots en finanskris, och jag är väldigt glad över att alla svenska lärosäten, inklusive , har mer forskningsresurser än 2006. Jag är också glad över att det under alla år som regeringen ett och två satt vid makten fanns fler högskoleplatser i än vad regeringen lämnade 2006. Vartenda år när vi satt vid makten fanns det fler platser i det svenska högre utbildningslandskapet. Vad den här debatten handlar om och varför jag skrev interpellationen, för övrigt min första interpellation som riksdagsledamot, är att jag tycker att det är viktigt att ge besked till några av mina väljare, till några av och väljare, om vad det är som händer och inte när det gäller ett så tydligt vallöfte. Det var helt uppenbart för alla som var läskunniga att om man röstade på var det en röst för mer akademisk verksamhet i . Det är nu lika uppenbart att det inte händer någonting. Det finns inte en enda pågående process, och det lyfts inte ett finger för att infria detta vallöfte. Det tycker jag är demokratiskt problematiskt. Det är synd om de Härnösandsbor som trodde på löftet och kanske hade det som anledning att rösta på något av de rödgröna partierna. Jag kan konstatera att det inte är min utbildningsminister som säger en sak i valrörelsen och gör en helt annan sak efter valet, eller rättare sagt inte gör någonting. Det är däremot Jasenco Omanovics och statsrådet utbildningsminister. Jag hoppas att han inte fortsätter att vara utbildningsminister så väldigt länge till efter valet . 41 Statsrådet (S): Tack för en debatt om något som borde vara lika angeläget för som det är för samarbetsregeringen, det vill säga hur vi ska säkerställa högre utbildning och forskning i hela landet. Som jag sa beslutade den förra regeringen om förändringen i efter det att bland annat takbeloppen hade minskat. Då kunde inte påverka detta på något sätt. Jag tror att det fanns en och annan väljare som hade förväntat sig att skulle göra något där, så jag tror inte att man ska sitta på alltför höga hästar vad vallöften om detta. Men finns det en möjlighet. Som jag sa har jag skrivit en debattartikel och bjudit in till ett samarbete, eftersom jag vet att i grunden har en annan syn än de övriga borgerliga partierna när det gäller att högre utbildning ska kunna finnas i hela landet. Vi lägger också fram förslag på hur vi ska kunna bygga ut utbildningen och även säkerställa att det finns forskning. Det är som sagt inga tillfälliga satsningar, utan det är långsiktiga satsningar så att vi kan ge lärosätena de långsiktiga spelregler som de behöver. Jag vill återigen påminna om att bara för att man är departementschef är man inte ansvarig för allt på departementet. Jag har ansvar för högre utbildning och forskning. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:436 om statliga jobb ute i landet 42 Statsrådet (S): har ställt frågor till mig avseende statliga jobb ute i landet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Detta innebär att det i stor utsträckning är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska indelningen av sin verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att utgångspunkten för nya myndigheter är att de i första hand bör lokaliseras utanför . Regeringen har också uttalat att myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regeringen har i budgetpropositionen vidare uttalat att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Det handlar om att pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller vissa andra orter. Regeringen anser att det är viktigt att bedriva en politik som utvecklar landsbygden och möjligheten för kvinnor och män att bo och verka i hela landet. Det är också av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. 43 (M): Jag vill börja med att tacka civilministern för svaret. Tyvärr anser jag inte att jag fick svar på själva frågorna, men här i debatten får jag ju ytterligare möjligheter. De som lyssnar på debatten har troligen inte sett frågorna, och därför upprepar jag dem. Hur ser regeringen på konsekvenserna av att flera orter ute i landet mister jobbtillfällen när exempelvis lägger ned kontor? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att inte fler statliga jobb ska lämna landsbygden? Anser civilministern att statliga verk och myndigheter har ett regionalpolitiskt ansvar? Om ja, vad innebär det och hur följs det upp? Om nej, hur tänker statsrådet säkerställa att statliga jobb inte centraliseras till storstadsregionerna? Min korta tolkning av de svar jag fick på frågorna lyder: Regeringen tycker att det är tråkigt att det försvinner jobb ute i landet men att det är myndigheternas ansvar. Nya myndigheter ska i första hand lokaliseras utanför , om de inte måste ligga i . Då ska det undersökas om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regionpolitiskt ansvar – nej, det vet vi inte riktigt vad det innebär. Jo, att kvinnor och män ska bo och verka i hela landet, för vi är ju en feministisk regering. Om statsrådet inte håller med mig om min tolkning får han strax gärna komma med alternativa svar. Ur mitt perspektiv är jobbfrågan ute i landet viktig. Om inte statliga myndigheter har möjlighet att ha kvar arbetsplatser ute i landet, vem har då det? I själva verket visar det sig att de statliga jobben, enligt forskare, flyttar från landsbygden i högre takt än privata företag och invånarna. Det betyder att statliga myndigheter är så kallade aktiva avfolkningsagenter, och det är allvarligt. Det borde ingå i myndigheternas regionalpolitiska ansvar att ta viss hänsyn till en helhetsbild inför sina beslut. Som politiker skapar vi inga jobb, men i vårt uppdrag ingår att skapa så goda förutsättningar som möjligt för företag att i sin tur skapa jobb i hela landet. går den tekniska utvecklingen framåt, vilket möjliggör ökad decentralisering. Ute i mindre orter är både lokalhyrorna och boendekostnaderna lägre, ofta förenat med högre livskvalitet. Ser vi konkret till , som ju är aktuellt som droppen i bägaren i denna fråga, har lokalkontoren sedan den förra stora omorganisationen i hög grad specialiserat sig. De sköter uppgifter för hela landet och meddelar att de inte har några problem att rekrytera. Exempelvis samarbetar och , trots avståndet, om registervård. Kontoret i har, förutom specialkompetens för granskning av oss riksdagsledamöter, huvudansvaret i för dem som arbetar internationellt. Den specialkompetens hade byggt upp har de med stor sannolikhet tappat på grund av stora pendlingsavstånd. I fall rör det sig om . Hur är det nu med konsekvenserna av att statliga jobb försvinner ute i landet? Vilka åtgärder vill statsrådet vidta, och hur är det med det regionalpolitiska ansvaret? Köper statsrådet min tolkning av hans svar? 44 Statsrådet (S): Jag vill verkligen tacka för denna interpellation och för inlägget, för det visar att vi börjar få en mer kritisk granskning av hur lokaliseringspolitiken har sett ut . Vi har börjat titta på den här frågan nu och märker att det har varit en negativ trend när det gäller spridningen av de statliga jobben. Det finns klara brister i den statliga närvaron. Trenden har också där varit negativ. Det här är allvarligt. kan det inte bara få de effekter som diskuterar, utan det kan också påverka legitimiteten för staten om medborgarna anser att staten inte finns i hela landet. Det här är något som vi ska ta tag i. Jag redovisade före den här debatten i en särskild debatt om denna fråga hur regeringen ser på den, och jag tänker upprepa det här. Vi befinner oss nu i ett läge där vi ser effekterna av myndighetsstyrningen , nämligen att det inte finns en tillräckligt tydlig styrning i fråga om lokaliseringen av myndigheter. Bevisligen finns det en del brister vad gäller koordineringen mellan olika myndigheter avseende lokaliseringsfrågor. Det är rimligt att staten i större utsträckning styr lokaliseringsfrågorna och kräver en bättre koordinering mellan myndigheter. När myndigheter ska besluta om lokaliseringsfrågor bör de föra dialog med andra myndigheter för att skaffa sig en bild av hur de har agerat på den ort som är i fråga. Det finns ingen mekanism för detta . Regeringen anser att vi behöver skaffa oss en samlad bild av hur det ser ut med den statliga lokaliseringspolitiken. Vi behöver också ta fram principer som i större utsträckning styr myndigheternas lokalisering. Därför avser vi att ge Statskontoret i uppdrag att ta itu med frågan, skaffa en samlad bild och föreslå hur regeringen tydligare ska styra lokaliseringsfrågorna. Regeringen är ansvarig för helheten. Det ansvaret tog inte den förra regeringen. Denna regering anser att vi måste ta detta ansvar om vi vill ha en effektiv statsförvaltning som finns i hela landet och som har en legitimitet bland medborgarna oavsett var i landet medborgarna bor. Därför kommer vi att agera skyndsamt för att ge detta uppdrag till Statskontoret och formulera en politik som säkerställer statlig närvaro i hela landet. 45 (M): Det var intressant att höra från civilministern om uppdraget till Statskontoret. Jag ser fram mot den utredningen och vad den kommer fram till. När det gäller jobben ute i landet räcker det inte med vackra ord. De måste följas av handling. S–MP-regeringen går med precision på åtgärder som Alliansen vidtog och som bidragit till att skapa nya jobb i hela landet. Till exempel ska lagen om valfrihet inskränkas och och försämras. Dessutom kommer unga och äldre i arbete att kosta mer. Alliansens politik ökade antalet arbetade timmar och gjorde svarta jobb vita, företrädesvis jobb med låga ingångströsklar som finns i hela landet. Kilometerskatten är ett annat exempel där S och MP konkret vill beskatta avstånd. Det hade slagit mot landsbygden, men tack och lov hör det till de förslag som S och MP backar på. När vi som politiker inte skapar goda förutsättningar för, och i värsta fall till och med motarbetar, företag som kan skapa nya jobb minskar antalet jobb. Sambandet är tydligt: Finns det färre jobb ute i landet minskar även kommunens attraktionskraft som boendekommun, och antalet invånare i den kommunen minskar. Skatteintäkterna följer med ned, och svårigheten för kommunen att klara sina viktiga verksamheter av egen kraft ökar. Den kaka som ska fördelas till vården, skolan och omsorgen minskar, och kommunen blir mer och mer beroende av bidrag från staten. Det är en tråkig utveckling som radikalt minskar kommunens förutsättningar för självstyre, inte minst i kombination med framtida befolkningsutveckling. Kommunalråden i de nio kommuner där vill lägga ned kontor lyfter upp ett annat perspektiv i lördagens . Svenska kommuner förväntas ställa upp för flyktingmottagande. Men förutsättningar för den lokala jobbmarknaden, den enskilt viktigaste komponenten för en lyckad integration, försämras bland annat på grund av statliga myndigheters beslut att lägga ned kontor. När statliga , , , Lantmäteriet, Posten och planerar nedläggningar av arbetsplatser ute i landet står dessutom många människor inför svåra beslut. Att långpendla eller flytta med till arbete kan ju vara ett alternativ, men det betyder att de unga försvinner från den mindre orten. Har man fler personer i familjen att ta hänsyn till är det kanske inte överkomligt. Det kan fungera ett tag, i bästa fall tills man hittar ett nytt jobb. Men sannolikheten att man hittar ett nytt jobb som motsvarar ens erfarenheter och kompetens är inte den största på mindre orter. Det är tråkigt för individen och utgör ett resursslöseri för samhället. Statliga jobb är viktiga komplement till jobben i det privata näringslivet. Försvinner de från mindre orter ute i landet minskar variationen på jobb. Det får långtgående och övergripande konsekvenser för individer, företag och kommuner. Kan hänsyn till detta förväntas tas i enskilda statliga myndigheters underlag för beslut? Till viss del ja. Men precis som civilministern säger ligger rimligtvis huvudansvaret för det övergripande helhetsperspektivet på de statliga jobben hos regeringen. Hur anser statsrådet att S–MP-regeringen tar detta ansvar? Hur ska hela leva? 46 (S): Jag har debatterat denna fråga i kammaren . Jag har stått här medan ministrarna har ändrats och under både regeringen 1.0 och 2.0 påpekat att så här kan man inte styra. Varför är det viktigt att statliga jobb finns i hela landet? Jo, för de genererar mycket mer än bara de statliga jobben. Staten upphandlar allt från kaffebulle till stridsvagn. Där staten upphandlar finns det jobb. Bagaren, nyckelsmeden, lokalvårdaren och taxichauffören finns där jobben finns. Om man som Alliansen med i spetsen flyttar alla jobb ute i landet till storstäderna slår man undan benen för småföretagare runt om i landet. Då blir det färre taxiresor, och då tillverkas det färre nycklar och nyckelkort. Det blir färre möjligheter för småföretagare runt om i landet att få jobb. Det är ett stort problem för hela landet. Det är inte ett problem bara för de statliga jobben utan för småföretagarna. Staten upphandlar som sagt allt från kaffebulle till stridsvagn. Därför är det som statsrådet presenterar om att vi ska få en annan styrning av statliga myndigheter viktigt. Det ger en annan möjlighet för hela att leva.