prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Vi behöver också ett psykologiskt försvar. Vi måste vara beredda på att det sker saker som vi inte trodde var möjliga, alltifrån påverkanskampanjer till informationskrigföring. Det händer även i våra grannländer, och när det börjar undermineras där så påverkar det även oss. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Visst kostar allt pengar. Men av den anledningen höjer vi anslaget till försvaret, så att man får . Det är svårt att förstå denna enorma summa. Materielmässigt ska vi öka krigsdugligheten i krigsförbanden genom att alla förband ska genomföra krigsförbandsövning . Arméstridskrafterna ska utökas med en motoriserad skyttebataljon som den lätta skyttebataljonen bibehålls men omorganiseras för att vara lufttransportabel. De mekaniserade bataljonerna tillförs ett nytt stridsfordonsburet granatkastarsystem. Ytterligare brobandvagnar tillförs. De motoriserade skyttebataljonerna tillförs utökad pansarvärnsförmåga. har vi hört mycket talas om här i talarstolen . En stridsgrupp på organiseras med ett mekaniserat kompani och ett stridsvagnskompani som ska vara på plats . Utbildningsgruppen på förstärks med ökad utbildnings- och övningsverksamhet Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tillförs granatkastare och bataljonsledningförmåga. Ytterligare personlig utrustning och ammunition anskaffas. Två korvetter av Gävleklass modifieras så att de är relevanta till mitten av 2020. Ytterligare två bevakningsbåtar modifieras, och fyra bevakningsbåtar behålls som bojbåtar. Nya undervattenssensorer anskaffas. Tillgängligheten på det taktiska transportflyget ska ökas. Spridning av flygstridskrafterna inom och mellan baser ökar. Visst kommer allt detta att kosta pengar. Men det kräver också personal som är samövad, inte bara samövad i utan också med andra länder. Vi har därför samarbeten med många olika länder och organisationer, för det gynnar . Därför är det oerhört viktigt att personal och materiel är samövad även med andra. 99 (FP) replik: När jag lyssnar till förstår jag att det är mycket som de beskedliga anslagstillskotten ska räcka till. ingick i försvarsgruppen och deltog aktivt i diskussionerna. I slutet av processen räckte inte pengarna till utan ett stort antal projekt fick skjutas . En del var mer betydande, till exempel infrastrukturinvesteringar, förmågan att sprida flygplan på fler baser, extra livstidsförlängningar av korvetter, men det fanns även smått och gott, till exempel radiosystem till hemvärnet. är det så kallade materielberget föremål för en utredning. Den utredningen ska då kartlägga hur stort investeringsbehov som kvarstår. Hur mycket kommer Socialdemokraterna att vara beredda att skjuta till när miljarderna summeras? brukar alltid säga att det inte finns någon anledning att utreda Nato, att de vet vad Nato är för något. Vi har haft värnplikt i det här landet . De flesta av herrarna som sitter i kammaren har gjort lumpen. Hur kan det vara så att något som är så förankrat i det svenska samhället, och där regelverk, författningar och lagar fortfarande finns kvar, ska behöva bli föremål för utredning under ytterligare , när vet vilka svårigheter vi har med personalförsörjningen? Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 hör till dem som vurmar för det civila försvaret. Det gör sannerligen jag också. Hur mycket pengar avser regeringen att i den här propositionen skjuta till civilförsvaret de kommande fem åren? 100 (S) replik: Det är synd att vi bara har dessa korta minuter att resonera. Vi har suttit här i många timmar, och vi har pratat om de delar som tar upp nu oerhört . Det är stora frågor. Låt mig börja med värnplikten. Jag satt i kammaren och tryckte på knappen, och vi förlorade värnplikten med tre rösters övervikt till er andra. I och med det blev värnplikten vilande. Den har legat vilande . har ett behov av att återupprätta värnplikten igen. Jag vet, tillsammans med alla andra som sitter i salen, att inte bara män ska göra värnplikten . Även kvinnor ska göra värnplikten. Vi behöver muskler inte bara i armar och ben utan också i hjärnan. Det är oerhört viktigt att det finns en bredd i värnplikten som gör att alla kan ta ansvar som har möjlighet att göra det. Vi måste se över värnplikten rejält så att vi kan veta antalet, att båda könen ska delta, och att de lagar och regler som finns också ska vara på plats och underlätta möjligheten att göra värnplikten. Vi behöver värnplikten så att de större övningarna för soldaterna kan genomföras. tror jag att det kommer att bli en större övning där även värnpliktiga soldater kan finnas med. Som jag sa i mitt anförande har det gått ut en inbjudan, en förvarning. Några få av dem har fått nästa brev som säger: Du är uttagen. Det gäller dock inte alla . Jag tror att detta blir nödvändigt. Jag får återkomma i min nästa replik om de andra frågorna. 101 (FP) replik: Det är viktigt att göra klart att regelverket som kringgärdar totalförsvarsplikten inte är avskaffat. Plikten i sig är vilande, och regelverken finns där och är fullt möjliga att tillgå med mycket kort varsel. och jag har hört föredragningar från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om hur de har planer i bakfickan som de säger sig kunna sjösätta med bara några månaders varsel. När är i grunden så positivt inställd till den nya könsneutrala plikten undrar jag så varför vi ska behöva vänta ett eller på denna. ställer man frågor man själv vet svaret på. Det finns inte en krona till civilförsvaret i den försvarsproposition som ligger på bord. Hur mycket pengar som och hennes partikollegor kommer att vara beredda att lämna ifrån sig när konturerna på materielberget väl har uppdagats får gärna besvara. 102 (S) replik: Låt oss gå över till att tala om civilt försvar. Det är helt nödvändigt att civilförsvaret kommer på fötter igen och att det kan göra det som vi förnekat de värnpliktiga . De har inte funnits på plats, och vi måste inrätta dem igen så att de kan verka i de delar som finns. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Men handen på hjärtat, , vi måste säga att många har ansvar för vad de har ansvar för i en kris eller om det blir höjd beredskap. Länsstyrelserna har ett antal personer på plats redan nu som jobbar med frågorna, precis som kommunerna också ska jobba. De får medel för detta. Många har gjort ett bra jobb, och många har inte heller gjort allt som kan göras. Det måste vi ta reda på så att vi vet vad som ska göras. Det svåra är att samhället har förändrats . Mycket av leveranser och så vidare ligger på privata näringsidkare. De måste också förstå sin roll. I de delarna finns säkerligen ett rejält jobb att göra. Men direktiven måste vara på plats så att vi fullt ut vet vad arbetet kommer att innebära. Jag vet att regeringen jobbar för fullt med dem, och jag hoppas att direktiven kommer å det snaraste så att vi får veta hur det civila försvaret ska sättas på fötter. Om det sedan behövs pengar eller inte får vi väl återkomma till när vi vet hur mycket som har gjorts och vad som sker . Vi kan inte börja med att lägga pengar i detta, och sedan finns det som behövs redan på plats. Jag ber att få återkomma och skjuta upp svaret lite . 103 HANS (M): Låt oss inledningsvis gratulera och oss själva till att prinsessan har nedkommit med en son. Det är glädjande besked för vårt land, och det är bra. Är ni här igen? Detta konstaterade vakten vid dörren till Försvarsdepartementet när vi för tredje veckan i rad, , slöt upp till förhandlingar med försvarsministern. Ja, vi var där igen! Och ja, vi är här nu! hade inte behövt bli dagen då nästa försvarsbeslut ska debatteras, och hade inte behövt bli dagen för beslut. Det kunde ha blivit så att Försvarsmakten aldrig skulle ha fått ett långsiktigt inriktningsbeslut och att de nivåer vi nu talar om aldrig skulle ha fastställts. Därför är jag glad att fem partier kunnat komma samman bakom en gemensam försvarsuppgörelse som ligger till grund för det försvarsbeslut vi ska fatta . Jag är övertygad om att det är bra för och till gagn för de kvinnor och män som på olika sätt tjänar vårt land. Alternativet hade varit oklarhet och osäkerhet. Det hade varit djupt allvarligt i tider av oro och osäkerhet och dessutom ett försämrat säkerhetsläge i vårt närområde. Med fem partier bakom inriktningen på försvar markeras tydligt mot alla runt . Det är ett budskap som inte kan missförstås. Vi ökar vår förmåga här och : Mer övningsverksamhet, mer synlighet samt fler timmar i luften, på vattnet och under vattnet. Det handlar också om mer pengar. Från regeringens sida sa man 6,2 miljarder. Med konsekvenserna av de höjda arbetsgivaravgifterna för unga, som slår hårt mot en av landets största ungdomsarbetsgivare, samt ökade avkastningskrav på , återstod endast runt 4,4 miljarder. Efter förhandlingar partierna emellan blev nivån ytterligare 4 miljarder – alltså närapå en fördubbling. Från olika håll, inklusive överbefälhavaren, används ordet ”trendbrott”. Vi har på olika sätt, från olika håll, från olika partier, medverkat till att det blivit mer pengar! Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Hade vi dessutom inte kommit överens är det inte säkert att det parlamentariska läget gjort det möjligt för långsiktighet. sätts ramar och inriktning bort mot 2020. Alternativet hade kunnat vara ettåriga tillfälliga lösningar. Jag är glad över att ha medverkat till att försvarets framtid inte blir föremål för slump eller partitaktik i kammaren. Att , och står bakom denna uppgörelse tillsammans med regeringspartierna har också inneburit att inte beretts någon plats. Ta det inte personligt, men det hade nog inte inneburit mer pengar eller ökad operativ förmåga. Därför är jag glad att det var våra partier som var med och presenterade uppgörelsen och inte – med all respekt. Förmågan att värna våra gränser stärks genom satsningar på ubåtsjaktsförmåga, personal på och ökad övningsverksamhet och närvaro. Detta görs i när incidenter och konfrontationer har blivit vardag. Betydelsen av en starkare incidentberedskap och förmåga att värna gränser är något vi i har pekat på betydelsen av. Utöver de tre särskilda prioriteringarna när det gäller basplattan, förstärkning av och ubåtsjaktsförmågan tillgodoser uppgörelsen en stor del av de åtgärder Försvarsmakten pekade ut som prioriterade för att stärka försvarsförmågan här och . Det handlar bland annat om  möjligheten till spridning av flygstridskrafterna  modifiering av två korvetter av Gävleklass  att arméstridskrafterna utökas med en motoriserad skyttebataljon  tillförsel av kvalificerad ammunition  att krigsdugligheten i krigsförbanden höjs genom att alla förband kan genomföra krigsförbandsövning . Till detta kommer också en påtaglig satsning på försvarsunderrättelseförmågan som är extra viktig i dessa tider av oro. I det underlag Försvarsmakten lämnade in finns fem nivåer angivna. Det är steg som kostnadsberäknats till ca 4 miljarder . Merparten av det som läggs fram i detta underlag är på olika sätt hanterat som det som ger operativ förmåga här och . Det som har skett är att ett antal materielprojekt som fanns i Försvarsmaktens fem steg nu tas om hand av . Därmed pekas på ett antal elefanter som uppenbart varit i rummet men som man av olika skäl valt att undvika att peka på. Det handlar om alltifrån Försvarsberedningens förslag på ytterligare tio JAS Gripen-plan och ännu en ubåt till nya förmågor, som till exempel förmågan till långräckviddig bekämpning genom anskaffning av kryssningsrobotar. Det handlar vidare om behovet av korvetter och annan marin förmåga bortom 2020, och det finns en stor utmaning i all materiel av som måste omsättas och förnyas . Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Genom denna utredning, ifall den ska göras seriöst, har partierna förbundit sig till fortsatt ökande försvarsutgifter. Detta försvarsbeslut är redan havande med nästa, som kommer att bli ännu mer materieltungt. Som försvarsministern tidigare konstaterade kommer att hantera projekt om miljarder av miljarder. Trots detta finns det anledning att upprepa det som också noterades i Försvarsmaktens underlag av . Det står: ”Relativt Försvarsmaktens nuvarande operativa förmåga sker en ökning av förmåga i perioden . Denna ökning är dock otillräcklig relativt den förmågeutveckling som sker i närområdet . Bortom 2020 minskar fortsatt Försvarsmaktens operativa förmåga relativt förmågeutvecklingen i närområdet, vilket medför att riskerna ökar.” Detta menar jag är rätt allvarliga formuleringar som motiverar inte bara en seriös och grundlig debatt om våra kommande långsiktiga materielbehov utan också en seriös och grundlig debatt om huruvida det finns fler sätt att öka vår förmåga. Jag är för egen och del övertygad om att detta skulle kunna ske genom ett Natomedlemskap. På mitt uppdrag har tagit fram en rapport där de senaste 20 årens försvarsbeslut jämförs. Med tydlighet visas att svensk försvarspolitik och den första delen av var liktydig med förbandsnedläggningar. Med alliansregeringens försvarsbeslut bröts denna olyckliga utvecklingskurva, och med dagens inriktning kan det ytterligare talas om ett behövligt trendbrott. fattades bland annat följande beslut.  reducerades från 16 till 13.  Arméfördelningsstaberna reducerades från 6 till 3.  Fördelningsförbanden i övrigt reducerades till sitt antal med cirka en tredjedel.  Försvarsområdesstaberna reducerades från 26 till 16.  Ytstridsfartygen reducerades från 30 till 24.  Ubåtarna reducerades från 12 till 9.  De rörliga kustförsvarsförbanden bibehölls, medan de fasta kustförsvarsförbanden reducerades till cirka hälften.  Stridsflygdivisionerna reducerades från 16 till 13.  Det lätta attackflyget avvecklades.  Flygbasbataljonerna reducerades från 24 till 16. Det är bort i tiden. Sedan kom försvarsbeslutet , vilket kan beskrivas som den största omorganisationen av Försvarsmakten sedan försvarsbeslutet . Försvarsbeslutet innebar avsevärda förändringar vad gällde bland annat krigsorganisationens utformning, grundorganisationens storlek, personalbehov och utbildning av totalförsvarspliktiga. Ett stort antal organisationsenheter i form av försvars‑, och militärområdesstaber, kommandon och fördelningar lades ned, och i stället inrättades militärdistrikt och en operativ insatsledning. I och med försvarsbeslutet avvecklades 25 brigader, kårer och regementen. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Listan är så lång – den fortsätter över två och en halv sida i – att den inte går att upprepa här från talarstol utan att jag drar över min talartid med både . Enhet efter enhet efter enhet försvann. fattades beslut om nedläggning av de fyra militärdistriktsstaberna. Sedan kom regeringsskiftet . Någon liknande uppräkning går inte att göra från försvarsbeslutet , som alliansregeringen ansvarade för. Skälet är enkelt: Avvecklingens tid var förbi. Rätt tydligt visas att den försvarspolitik vi så här i efterhand kan skaka på huvudet åt har sin grund i de beslut vi fattade och in . Därför är det både ett trendbrott och glädjande att det försvarsbeslut vi nu kommer att ta inte bygger på förbandsnedläggningar. Den tiden är förbi. Det gläder mig därför att kunna ställa mig bakom det försvarsbeslut och den uppgörelse som med alla rimliga mått mätt kan beskrivas som ett trendbrott. I övrigt kommer från sida min kollega att tala om materielfrågor, och min kollega kommer att beröra personalfrågor. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 104 (MP): Som många redan har varit inne på står vi inför ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Även om risken att skulle bli direkt och enskilt angripet i ett regelrätt krig inte nödvändigtvis har ökat nämnvärt är jag ändå mer oroad än tidigare för någon typ av kris, konflikt eller destabilisering i vårt närområde. Dels har det att göra med den alltmer omfattande aktiviteten i , dels har det att göra med folkrättsvidriga agerande i – som vi fortsatt måste markera emot. Utifrån det perspektivet har vi från sida satt ett stort värde i politisk enighet i detta känsliga läge. Dessa allvarliga frågor om fred och säkerhet måste hanteras med varsamhet och så bred politisk uppslutning som möjligt här i riksdag. Även om denna försvarspolitiska överenskommelse inte direkt är någon karbonkopia på partiprogram står vi därför likväl bakom propositionen fullt ut. Den breda politiska överenskommelsen om inriktningen av försvaret kommer att skapa tydlighet och långsiktighet för försvaret, vilket är välkommet. Detta är att ta politiskt ansvar, herr talman. Det är också en signal till omvärlden att vi tar den säkerhetspolitiska utvecklingen på allvar och visar enighet. En välkommen punkt i själva propositionen är det tydliga fokuset på den så kallade basplattan. Det är något vi gröna länge har efterfrågat i försvarspolitiken. Det handlar om underhålls- och standardmateriel, som exempelvis radioutrustning, lastbilar, ammunition och personlig utrustning. Det handlar också – och det är än viktigare – om fokus på stabil övningsverksamhet, vilket är grunden för att få ut en starkare operativ förmåga. I det läge vi är i just nu är det viktigare att vi fokuserar på vår förmåga att använda redan existerande materielsystem och få ut den maximala effekten av dem snarare än att fokusera på nya, stora materielprojekt i närtid. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Välkommet är också det moderna totalförsvarskonceptet med ett förnyat engagemang för det civila försvaret. I händelse av kris måste vi bättre kunna hantera störningar av elnätet, väg- och järnvägsnätet och hamnar. Vi måste också ta ett större ansvar för att civilsamhället i större utsträckning övar på olika typer av krisscenarier så att vi har goda kommunikationsvägar mellan kommunala och regionala aktörer och våra myndigheter. Vi måste bli bättre på att upptäcka brister i dessa system under övningar, och inte efter det att krisen redan är ett faktum. Ett exempel är skogsbranden i , där vi såg en mycket god samverkan mellan civilsamhället och Försvarsmakten när man väl var på plats. Men det står ändå tydligt i efterhand: Hade vi övat mer hade vi sannolikt kunnat ha denna goda samverkan ännu tidigare och kunnat vara på plats tidigare, exempelvis när det gäller helikoptrarnas förmåga till brandsläckning. Vi måste kunna bli bättre på att upprätthålla livsmedelsförsörjning, sjukvård och andra för samhället kritiska funktioner. Det moderna just-in-time-samhälle som vi har byggt upp och som vi i viss mån njuter frukterna av är också ett samhälle som är betydligt mer sårbart i händelse av kris eller konflikt. Propositionen innehåller även viktiga punkter om informationskrigföring. Jag är mycket oroad över hur främmande aktörer agerar och systematiskt arbetar för politisk destabilisering. De arbetar med att sprida desinformation och propaganda. Vi behöver arbeta för att bygga upp en starkare resiliens mot den typen av agerande. , herr talman, kommer jag till det som kanske är viktigast för mig: att den militära alliansfriheten ligger fast. Det vore oerhört allvarligt om i det här läget valde att skicka signaler som riskerar att det redan spända läget kring eskaleras. Därför är jag stolt över att propositionen innebär att dörren för svenskt Natomedlemskap fortsatt är stängd. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 105 HANS (M) replik: Jag måste börja med att berömma . Jag tycker att du på ett mycket konstruktivt och duktigt sätt har bidragit till de försvarsdiskussioner vi har haft och som har lett till en försvarsuppgörelse. Det trodde jag aldrig att jag skulle säga till en miljöpartist, herr talman, allra helst eftersom jag i valrörelsen hade rätt kraftiga meningsutbyten med samma miljöpartister. De gick då till val på ett rödgrönt valmanifest med neddragningar med 2 miljarder till försvaret. Det är ett annat miljöparti jag ser framför mig , och det kan jag bara berömma och glädja mig åt. Därför tycker jag också att verkligen har anledning att räta på ryggen, herr talman. Det blir 10,2 miljarder mer till försvaret. Det blir en påtaglig satsning på försvarsunderrättelseförmågan. Det blir mer övning med Nato. Precis som försvarsministern har sagt håller vi på att visa att vi är ett av viktigaste partnerskapsländer. Vi betonar den transatlantiska länken. Det gör kuriöst nog, herr talman, tillsammans med , eller vice versa: gör det tillsammans med bland andra . Desto större anledning finns det att understryka glädjen i att vi har denna försvarsuppgörelse. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Dock finns det kritik, inte minst inom , mot det som sker. Det finns kritik mot Natoövningar och mot samarbete med , där man ifrågasätter den transatlantiska länken. Då kommer den grundläggande frågan: Vad är det som gäller? är inte bara i opposition mot sig själva, utan ni är ett regeringsparti. Då måste vi veta: Vem är det som talar? Vem är det som tecknar firman? Är det de som ifrågasätter den övning som vi just har haft, Baltops, och som ifrågasätter att har tränat tillsammans med över estländskt territorium? Är det de som har reserverat sig i er riksdagsgrupp mot den försvarsuppgörelse vi har tecknat mellan våra partier? Återigen, herr talman: till ! Men jag har också en kuriös fråga: Vem tecknar partiets firma? 106 (MP) replik: Det är ingen hemlighet att om i riksdagsvalet hade fått egen majoritet och själva fått forma den politiska utvecklingen skulle ett och annat i en sådan här proposition ha sett annorlunda ut. Det är ingen hemlighet på något sätt. Däremot finns som en grund i den regeringsplattform som vi tecknade tillsammans med Socialdemokraterna verkställandet av Försvarsberedningen. Mot bakgrund av detta valde vi att fortsätta gå in i samtalen om försvarspropositionen och att där vara konstruktiva. Det gjorde vi dels därför att vi ser ett stort värde i sig självt i en bred samverkan om försvars- och säkerhetspolitiken, dels – och lika mycket – för att det möjliggör för oss att få igenom sakpolitik på alla andra politikområden. På det sättet kan jag ändå stolt ställa mig bakom det politiska arbete som vi har. 107 HANS (M) replik: Jag ska verkligen understryka att jag tror att en förutsättning för att det över huvud taget blev ett försvarsbeslut – och vi höll på att förhandla i många, många veckor – var att personer som var konstruktiva. Inte minst deltog också försvarsministern själv aktivt i diskussionerna och var konstruktiv. Om mitt parti, , hade fått egen majoritet skulle det såklart också ha funnits andra skrivningar i en inriktningsproposition. De hade varit för Natomedlemskap och för mer pengar till försvar. De hade varit tyngre på materielprojekt som JAS Gripen-plan och ubåtar. Men för den sakens skull har inte någon i min riksdagsgrupp – och vi är dessutom ett oppositionsparti – reserverat sig mot uppgörelsen. Det är klart att vi vet vad vi vill, och vi vet vilka önskemål som finns. Men vi förstår också den partipolitiska realiteten; går man med på en kompromiss går man med på en kompromiss. Då har man som förhandlare haft detta mandat. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Därför är ändå den grundläggande frågan: Vad är det som gäller? Vilket miljöparti är det som finns? Eller finns det två miljöpartier – ett som sitter i regeringen och ett som finns utanför och som kan bedriva helt olika politik? Är det bra att vi har haft Baltopsövningen inklusive två stycken B‑52:or som flög över ? Är det bra att vi tränar landstigningsmanövrer tillsammans med polska vänner, med finska vänner och med amerikanska och brittiska vänner? Är det bra att vi har flygövning över estländskt territorium tillsammans med ? Är det bra att vi stärker den transatlantiska länken? Så uppfattar jag att vi tycker i försvarsuppgörelsen. Så uppfattar jag att inriktningsbeslutet är, och det uppfattar jag också att regeringen genom sin försvarsminister tydligt deklarerar. Men vad är uppfattning? Då är min fråga, herr talman: det två stycken? Finns det en uppfattning om man företräder regeringssidan och en annan om man företräder någon annan sida? 108 (MP) replik: