prot · H20976 · 2015-03-20 00:00:00 — Det enda förslag på förändring av åldersgräns som funnits är det som framfört, det från 67 till . Vi socialdemokrater har inte fört fram några förslag där. Attityden till de äldre är en mycket viktig fråga. I finns stor utvecklingspotential vad gäller synen på äldre på arbetsmarknaden. Om vi ser oss om i världen ser vi att där finns en helt annan respekt för den erfarenhet man har som äldre, för det man kan bidra med på arbetsmarknaden när man har många års erfarenhet. har mycket att lära av andra länder, till exempel av . Jag har själv bott i och befunnit mig på arbetsmarknaden i , och där finns en helt annan syn på hur länge man kan vara arbetsverksam och vara med och bidra. Jag hoppas att vi får se en förändring i . Det är positivt att vi har fler som klarar av att jobba till 65 men också fler som jobbar längre upp i åldrarna. Det finns även fler som jobbar riktigt högt upp i åldrarna. Dessa kan vara förebilder för andra. I det nya pensionssystemet finns den mer flytande gränsen och de starka incitamenten för att jobba längre. Också det bör kunna vara ett led i en attitydförskjutning när det gäller äldre på arbetsmarknaden. Det är viktigt dels för att vi har en större andel äldre i befolkningen, dels för att de äldre som finns på arbetsmarknaden bidrar på ett positivt sätt till den. Det är fantastiskt att kan ta del av deras erfarenhet och kompetens. 73 (M): Jag tackar finansministern. Om nu finansministern delar min åsikt att attityder är otroligt viktiga blir det ännu märkligare att man lägger fram förslag som direkt motverkar detta. Det är väldigt förvånande. Som finansministern är inne på har sänkningen av kostnaden gett betydligt bättre resultat än när vi ändrade i pensionssystemet . Man har också rätt att arbeta fram till . Finansministern säger i sitt interpellationssvar: ”En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de vill och kan arbeta.” För många arbetsgivare är det viktigt att spetskompetens finns kvar även efter 65. Men vi får inte heller glömma bort seniorers vilja att fortsätta som företagare. Ofta gör dessa att juristkompetensen finns kvar på orten, att geriatrisk kompetens försäkras på våra äldreboenden eller att teknisk konsulthjälp finns att tillgå. De ekonomiska incitamenten spelar en väldigt stor roll för lusten att fortsätta som företagare när man väljer att gå i pension. Det är fråga om viktig kompetens som exempelvis i mina trakter hemma i kan vara avgörande för fortsatt verksamhet på orten. Därför undrar jag vilka åtgärder finansministern har tänkt vidta för att sänka trösklar och ge morötter så att dessa personer vill fortsätta att bidra med sin kompetens. Eller är ladan av idéer helt enkelt tom? 74 (M): Egentligen skulle jag vilja visa den bild på Twitter där herr ålderspresidenten presenterade en väldigt bra tom lada. Den är väl värd att uppmärksamma. I säger att fler behöver arbeta längre upp i åldern. Och så lägger hon fram ett förslag som motarbetar detta. Jag har väldigt svårt att förstå det här. Jag ska börja med den diskussion som vi alltid har om huruvida jag är nöjd. Ja, jag är faktiskt ganska nöjd med det som Alliansen lyckades uträtta på arbetsmarknaden mitt under den djupaste finanskrisen och ekonomiska krisen i i modern tid. Att mitt under en djup kris lyckas få 340 000 fler svenskar i arbete , lyckas öka sysselsättningsgraden i alla åldersgrupper och lyckas sänka skatterna och trots detta öka statens skatteintäkter och ge välfärden mer resurser än den någonsin haft är en ganska bra prestation, tycker jag. gick kommunsektorn sammantaget med 14 miljarder i överskott. Om inte detta är en framgångsrik politik mitt under en djup kris, då vet jag faktiskt inte riktigt hur en framgångsrik politik skulle se ut. Bedömarna i omvärlden är imponerade av ekonomiska utveckling under Alliansen. Om de blir lika imponerade av utvecklingen under tid som finansminister återstår att se. Det har väl börjat så där, får man säga. Jag har en konkret fråga till finansministern att beta av i slutanförandet. Om det är så få som använder RUT-avdraget upp till taket, vad är det då för mening med att sänka taket? Det ger ju i så fall inga pengar till statskassan över huvud taget. Det måste finnas någon mening med att man försämrar taket, det vill säga att man vill räkna hem en del pengar. Detta förstår jag inte. Men som sagt: Att höja arbetsgivaravgifterna för äldre som arbetar ger små pengar till statskassan, men det är väldigt negativt för samhällsekonomin långsiktigt. Jag vädjar till finansministern att tänka om. 75 Finansminister (S): är stolt och nöjd. Svenska folket verkar ha haft en annan bild. De ser ett annat – ett med hög arbetslöshet, stigande långtidsarbetslöshet, en ungdomsarbetslöshet som är så hög att vi får krisstöd från , skolresultat som faller snabbare än i något annat OECD-land och en lägre andel av ungdomarna som får möjlighet att börja på högskolan. Vi ser kris och kaos i den offentligt finansierade välfärden och omsorgen. Det var väl den bilden av som gjorde att svenska folket tyckte att det var dags att byta regering. Varför sänker vi taket i ? Det ger väldigt lite pengar till statskassan; det är helt korrekt. Men det handlar om skattesystemets legitimitet. Är det rimligt att skattebetalarna står för halva kostnaden när man i praktiken har en om inte heltidsanställd så i det närmaste heltidsanställd person som jobbar hemma hos en? Går detta att motivera för skattebetalarna? Vår bedömning är att det sticker i ögonen på ett sätt som hotar skattesystemets legitimitet. Det är därför vi föreslår att sänka taket. Vi står inför en demografisk situation där vi kommer att bli allt fler äldre. Det kommer att vara viktigt att många människor kan jobba upp till 65 och att fler människor jobbar över 65. Då är eviga fråga hur en skattehöjning kan göra att fler jobbar. Svaret är naturligtvis att det beror på hur man använder skatten. Vi kommer att använda skatterna till att exempelvis förbättra äldreomsorgen – vilket gör att fler av de kvinnor i högre ålder som går ned i arbetstid för att ta hand om och vårda sina äldre anhöriga får möjlighet att jobba kvar på heltid – och göra viktiga satsningar på arbetsmiljö, så att fler människor klarar av att jobba hela livet. Anledningarna till att människor går i pension är sjukdom och funktionsnedsättning. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellationerna 2014/15:280 och 288 om högre produktivitet och fler i arbete 76 Finansminister (S): har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att underlätta för yngre och äldre på arbetsmarknaden med hänsyn till den demografiska utvecklingen. Även har frågat mig hur fler ska komma i arbete, men också vilka reformer som regeringen avser att vidta för att öka produktiviteten. Jag ger ett gemensamt svar på dessa båda interpellationer. Regeringens politik vägleds av målet att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att 2020 har lägst arbetslöshet i EU. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens och vilja att arbeta ska tas till vara. Det finns många tecken som tyder på att så inte sker . Många unga står utan arbete, och många klarar inte att jobba till . Mer än 100 000 personer är långtidsarbetslösa. har företagen i vissa fall svårt att få tag i den kompetens de efterfrågar. har betydande skattesänkningar genomförts. Denna politik har inte fått de avsedda effekterna på sysselsättningen. För att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs en ny politik där vi prioriterar investeringar i jobb, klimat och skola före skattesänkningar. För att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för nya jobb krävs ökade investeringar i utbildning. Utbildningssystemet måste utformas på ett sätt som rustar människor för arbetsmarknadens behov. Fler unga behöver slutföra sin gymnasieutbildning, vilket kräver både tidiga insatser för att alla ska lyckas ta sig till gymnasiet och ett utbildningskontrakt så att alla unga ska klara gymnasiet. Dessutom har regeringen i budgetpropositionen 2015 föreslagit en utbyggnad av antalet platser i högskolan, och vuxenutbildningen. Målsättningen är att både stärka arbetskraftens kompetens och underlätta matchningen på arbetsmarknaden. Förutom investeringar i utbildning vill regeringen öka produktiviteten genom satsningar på infrastruktur, miljö och klimat samt genom att bedriva en aktiv näringspolitik. Genom produktivitetshöjande investeringar läggs grunden för framväxt av nya företag och arbetstillfällen. För att se till att arbetslösa ungdomar kommer i jobb har regeringen i budgetpropositionen 2015 föreslagit flera åtgärder som rustar arbetslösa ungdomar för arbetsmarknadens behov. Inom ramen för traineejobben ges ungdomar utbildning och erfarenhet som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att få fler äldre att arbeta längre vill regeringen genomföra satsningar som förbättrar arbetsmiljön. Regeringen föreslog i budgetpropositionen 2015 till exempel förstärkta resurser till för att se till att arbetsgivarna tar ansvar för en arbetsmiljö som möjliggör ett långt arbetsliv. Ökade resurser till välfärden minskar dessutom belastningen för dem som arbetar inom till exempel äldreomsorgen, så att de orkar jobba längre. Många arbetar deltid eller inte alls för att kunna vårda en äldre anhörig. En väl fungerande välfärd bidrar också till att minska anhörigas ansvar för omsorgen och gör det möjligt för dem att arbeta mer. Sammantaget är regeringens bedömning att satsningar på att höja utbildningsnivån, förbättra matchningen och möjliggöra ett långt arbetsliv kommer att bidra till en hög sysselsättning och en god och uthållig produktivitetstillväxt. 77 (M): Tack för svaret, finansministern! Det var nog många, särskilt de , som höjde på ögonbrynen när beskedet från finansministern och finansmarknadsministern kom att man totalt sett skulle höja skattetrycket på dem i ekonomin. I valrörelsen hade man talat sig varm för att man skulle sänka skatten för pensionärer. På totalen blev det i stället en höjning av skatten för pensionärer. Det som sedan hände var ett första tecken på den förlorade kontrollen över offentliga finanser som finansministern har uppvisat. är det underskott under alla år i mandatperioden. Från att ha varit mycket kritisk till Alliansen som stimulerade ekonomin under den värsta ekonomiska tiden sedan depressionen har finansministern i ett mer normaliserat läge lagt fram en prognos som pekar på underskott i alla då hon ska vara finansminister. Detta sker i då står inför svåra utmaningar. Den internationella konkurrensen tilltar, och vår egen befolkning åldras. har vi stora behov av att med ny teknik, nya mediciner och nya behandlingar utveckla vår gemensamma välfärd. Om det ska fungera behöver givetvis fler människor delta i arbetskraften. Vi behöver börja jobba tidigare, vi behöver stanna kvar längre och de arbetade timmarna behöver öka. Detta har finansministern på en teoretisk nivå insikter om, eftersom det ligger i det arbetslöshetsmål som regeringen har. Men i praktiken föreslår den en politik som går i motsatt riktning. Det har regeringen till och med själv skrivit i sin budgetproposition. Man kan misstänka att när det nu ska komma nya ekonomiska propositioner kanske regeringen kommer att politisera texterna något och inte ha med sådana sanningsenliga beskrivningar av vad som hände med politiken. Men i sin första budget hade den missat detta, även om Socialdemokraterna i förra interpellationsdebatten jag hade med finansministern kallade för ett partikansli. Alliansen lämnade i ett starkt skick för att möta de utmaningar vi står inför. Trots ekonomisk kris hade vi god tillväxt. Vi hade högst sysselsättningsgrad i EU, och jobben blev 350 000 fler under alliansåren. Vi fick 40–mer, lite beroende på hur man räknar, till den gemensamma välfärden. Det var en god grund för att skapa fler jobb i . har denna goda grund förbytts mot en ökad instabilitet och ökad oro. Vi får motstridiga besked från regeringen. Vi har en framtidsminister som har sagt att vi behöver lägre skatter på arbete. har vi en finansminister som går fram och höjer skatten på arbete. Det är klart att det skapar stor osäkerhet för framöver. Vad är det som gäller som besked? Är det finansministerns besked om höjda skatter? Är det framtidsministerns besked om att vi behöver lägre skatter i ? Vi får väl tro att det är finansministerns besked som gäller. Vi har en mycket instabil situation i som ett exportberoende land. Där var det tydligen i går möte med näringslivet. Finansministern var förvisso inte med. Men näringslivet deklarerade att det känner stor oro för den situation som är. Hur ska jobben då bli fler? Vi vet också att vi har den politik som ligger framför oss med höjda skatter på att bland annat anställa äldre. Det gör att sysselsättningen kommer att dämpas och minskas, så som regeringen själv skriver. Särskilt riktar sig olika skattehöjningar och försämringar mot svaga grupper på arbetsmarknaden. Med Alliansen såg vi den motsatta utvecklingen med högst sysselsättningsgrad i EU och 100 000 fler äldre som arbetade. Det var faktiskt så att sysselsättningen bland äldre i ökade fyra gånger så snabbt som EU-genomsnittet. Det beskriver finansministern som ett misslyckande. Det som hedrar finansministern är att hon här har berömt det förstärkta jobbskatteavdraget för att det ger starka drivkrafter för äldre att arbeta och höjer sysselsättningen. Jag tror att det var första gången jag hörde Socialdemokraterna och finansministern tala om jobbskatteavdragets positiva effekter för sysselsättningen. 78 (M): Jag vill tacka finansministern även för detta svar. Men tyvärr känns svaret mer som vackra ord med ganska lite konkret innehåll. Jag påpekade i mitt förra anförande att det gick ganska bra för under Alliansen. har också beskrivit detta i sitt anförande. Att man har lyckats så bra med att få fler i arbete, öka skatteintäkterna och ge mer pengar till välfärden gynnar sysselsättningen och samhällsekonomin. Om inte detta är en framgångsrik politik, hur ska man då kategorisera en framgångsrik politik? Att tycka att vi har gjort att bra jobb innebär inte att vi är nöjda. Det innebär att vi tycker att vi har gjort ett bra jobb. Det är två olika saker. Det finns mycket kvar att göra för att värna arbetslinjen och ta vara på människors kompetens. Det gäller inte minst de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Det gäller nyanlända, förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och människor med låg eller ofullständig utbildning. För att ska kunna vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden krävs det att ett antal reformer genomförs. Alliansregeringen genomförde bland annat 400 regelförenklingar för företagen 2008–2010 som fokuserade på att göra det enklare att driva företag. Vi gjorde rekordstora satsningar på både infrastruktur och forskning och storsatsade på utbildning. Andelen vuxna i utbildning ökade under Alliansens regeringstid jämfört med . Allt detta lyckades Alliansen genomföra mitt under den djupaste globala lågkonjunkturen i modern tid. Alliansens reformer och satsningar bidrar till högre produktivitetsutveckling med fler växande företag, ökad konkurrens och mer effektiva metoder i produktionen. Tyvärr verkar den nya regeringens politik snarare vara inriktad på att höja skatter som riskerar att driva företag från och som försämrar företagsklimatet och försvårar för nya arbetstillfällen att växa fram. Finansministern säger i sitt svar att regeringen vill satsa på utbildning, företagande och en aktiv näringspolitik. Det låter vackert. Men sanningen är att totalt höjer Socialdemokraterna och skatten omkring 40 gånger så mycket på arbete och tillväxt som de föreslår som satsningar på företagande. Det går inte att säga att det viktiga är hur man använder pengar, som gör, när man faktiskt vet att man drar bort pengar från företagande och arbete och satsar dem på annat. Det är så verkligheten ser ut. Under tidigare socialdemokratiska regeringar valde man att minska den öppna arbetslösheten och öka produktiviteten bland annat genom att förtidspensionera bort lågpresterande arbetskraft. Året före Alliansens regeringstillträde förtidspensionerades 140 personer bort per dag. Man kan inte låta bli att känna oro för att regeringen återigen ska välja den lösningen för att få en snygg statistik, där den kan visa produktivitetstillväxt per sysselsatt i arbetskraften och få en snygg statistik över arbetslösheten. Men att dölja verkligheten bara genom att flytta människor mellan olika kolumner i statistiken löser inga samhällsproblem. Det döljer bara verkligheten. Jag vill här och fråga finansministern om hon kan garantera att regeringen inte kommer att öka takten i förtidspensioneringarna för att dölja arbetslöshet och visa en högre produktivitet. 79 (S): När jag lyssnar till är det inte utan att jag känner mig lite manad att kommentera lite grann. Jag måste först av allt säga att när vi diskuterar hur många jobb som tillkommit med borgerlig regering måste vi ändå ha med i bilden att befolkningen har ökat med 500 000. Med en växande befolkning måste man inse att jobben av naturliga skäl hänger med. Det blir en väldigt konstigt verklighetsbeskrivning för alla de människor som sitter fast i fas 3 och alla de många människor som inte har fått utbildning och går arbetslösa. Man målar upp en bild av att det var ett paradis på jorden som lämnades över . På sista raden tillträdde alliansregeringen med en arbetslöshet och lämnade med en arbetslöshet på . Det är på det den ska bedömas. var väldigt glad att finansministern talade om drivkrafter när det gällde de dubbla jobbskatteavdragen för pensionärer. Finansministern har all rätt att göra det, och är en välkommen ledamot i skatteutskottet. Under förra perioden lade vi ned ganska mycket energi på att borra i frågan för att se vilka effekter jobbskatteavdragen har. Om vi tittar tillbaka i de redovisningar som finns från de hearingar där olika forskare och olika aktörer har beskrivit hur de har sett på det, ser vi att slutsatsen är att det enda område där man kunde se en positiv effekt av jobbskatteavdragen var just för dem över 65. För resten av jobbskatteavdragen kunde man över huvud inte se någon sådan effekt. Det blev också slutsatsen av hearingen om jobbskatteavdragen. Detta handlar, liksom delvis den förra interpellationen, om hur de äldre ska kunna finnas kvar i arbetskraften. Det var hovsamt av finansministern att i förra debatten endast hänvisa till de satsningar som regeringen vill göra och som blev nedröstade. Det gäller satsningar på arbetslivsforskning, på arbetsmiljö och en lång rad andra områden. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram en satsning på vården och att se till att vi får fler anställda där. Det tror jag skulle vara det allra viktigaste för att många kvinnor ska orka till pensionen. De skulle behöva avlastas från de stressiga jobb de har . Vad jag menar med det hovsamma är att finansministern också kunde ha påmint om att alliansregeringen på alla dessa områden har dragit ned, förstört och sparat in. Det gäller inte minst företagshälsovård och sådana delar som vi alla vet har så stor betydelse för den andra delen av , som kanske inte alltid är de som är jättepigga och jobbar vidare. De behöver det här stödet för att kunna jobba åtminstone fram till pensionsåldern. Det perspektivet skulle vara klädsamt om även hade i den här debatten. 80 Finansminister (S): påstår att det var lite konkret innehåll i mitt svar. Då undrar jag vad det var han inte hörde. Det här är några konkreta punkter: Utbildningskontrakt är en konkret åtgärd. Fler utbildningsplatser på högskolan är väldigt konkret. Fler utbildningsplatser i låter ganska konkret för mig. Fler utbildningsplatser i vuxenutbildningen, som i komvux och yrkesvux, är väldigt konkreta platser. Fler investeringar i infrastruktur är ytterligare en konkret åtgärd. Traineejobb för ungdomar är också konkret, och ytterligare resurser till likaså. Detta var några av de ytterst konkreta åtgärder som jag hade med i mitt interpellationssvar. säger att vi tar bort från företagande och arbete och satsar på annat. Då glömmer att vi är ett samhälle och att samhället hänger ihop. När han säger att vi satsar på annat satsar vi till exempel på skolan och på att ungarna ska lära sig det de behöver där. Det kallar han för annat, men det är högst centralt för att ett företag ska kunna starta och rekrytera kompetent arbetskraft. Satsa på annat, säger du när vi vill bygga ut och låta fler människor gå på komvux och yrkesvux. Men det är ju oerhört centrala åtgärder för att företag ska kunna anställa, eftersom det är ett stort problem att hitta rätt kompetens på arbetskraften med borgerlig regering, trots att vi har skyhög arbetslöshet. Satsa på annat, säger när vi satsar på äldreomsorgen, som gör det möjligt för medelålders anhöriga till äldre i äldreomsorgen att jobba heltid och känna sig trygga med vården i stället för att gå ned i arbetstid. Det underlättar dessutom arbetet för de – i huvudsak – kvinnor som sliter hårt i äldreomsorgen. Allt detta kallar för att satsa på annat. Vi har en annan syn på samhället. 81 (M): Jag tackar finansministern så mycket för debattinläggen. Vi befinner oss i en ny tid för svensk politik. Från att ha varit ett av världens mest stabila och pålitliga länder, beskrivet som the Nordic light och andra positiva omdömen, har vi gått till att numera befinna oss i stor osäkerhet på väg mot instabilitet och internationell oro. Vi har en regering i detta som är fylld av interna konflikter. Vi har en finansminister som har beskrivit den budget som läggs fram som stram. Vi har en arbetsmarknadsminister som beskrev samma budget som oerhört expansiv. Finansministern och arbetsmarknadsministern gör alltså helt olika bedömningar av vad som görs i budgeten. Vi har en finansmarknadsminister som har sagt att vi behöver åtstramningar på ränteavdragen. Vi har en finansminister som har sagt att det inte alls behövs. Vi har en finansminister som har sagt att vi behöver höja skatterna. Vi har en framtidsminister som säger att vi behöver sänka skatterna. Vi har en statsminister som har sagt att ekonomi och offentliga finanser är välskötta. Vi har en finansminister som har beskrivit dem som misskötta. Vi har , socialdemokratisk riksdagsledamot i ledande ställning, som har sagt att den politik som finansministern föreslår för att äldre trots allt ska kunna jobba kvar längre eller gå i den riktningen är provocerande. På det sättet har han alltså beskrivit den inriktningen. har vi som säger att jobbskatteavdraget inte skapar några arbetstillfällen, trots att finansministerns eget departement bedömer att det skapar ungefär 120 000–130 000 arbeten. Det är i storleksordningen samma bedömning som till exempel och gör. Även LO gör ungefär den här bedömningen på lite knappt 100 000 jobb. Vi har alltså en regering som skapar mycket större osäkerhet kring den ekonomiska politiken. Vi har också en regering som är mycket släpphänt när det gäller offentliga finanser. Vi ser nu en gradvis återgång till fullt resursutnyttjande i ekonomin. Då ska man överge överskottsmålet. Finansministern lägger fram budgetar där vi ligger på underskott , det vill säga där vi inte tar det ansvar som krävs. Detta är viktigt när vi talar om svaga grupper på arbetsmarknaden och dem som står längst ifrån. Om vi inte har skyddsvallar i ekonomin vet vi att det är de som blir av med jobben när nästa kris kommer. Om vi inte har skyddsvallar och trygga villkor för ekonomin vågar inte företag investera, expandera och anställa. Då blir det också svårast för dem som står längst från arbetsmarknaden. Detta har också Arbetsförmedlingen påtalat och sagt att de som står längst från arbetsmarknaden nu har fått försämrade jobbchanser. Vi har inget bra facit, helt enkelt, för den regering som sitter. I stället ser vi ett påkommande och återkommande siffertricksande.