prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Det har också sagts att det kan komma fler paket, även om inget är bestämt. Låt mig därför återkomma till budgetdiskussionen. Precis som sa är kontot inte nollat eftersom vi gör ett antal insatser. Men det finns inte pengar till något mer 2016. Om man har för avsikt att göra någon mer internationell insats i världen när det påkallas av FN eller någon annan, eller om regeringen själv vill lägga fram ytterligare paket eftersom sa att detta var en första start, hur ska det i så fall betalas ? För min del är det otänkbart att flytta pengar från det nationella försvaret till internationella insatser. Jag menar att vi är bundna vid varandra genom den försvarsuppgörelse vi har ingått. Låt mig därför ställa kontrollfrågan till som Socialdemokraternas regeringsföreträdare: denna uppfattning? Om ja, hur ska man då kunna finansiera det som kan bli fler paket eftersom beskrev det aktuella paketet som en första start? 231 (S) replik: Jag funderar fortfarande på om skulle ha föredragit att regeringen fattade ett beslut bara för att det skulle gå snabbt. Jag uppfattade att och övriga partier ville ha en inbjudan och vara med och diskutera dessa saker i den anda som vi brukar ha i dessa beslut, och då måste det få ta lite tid. Självklart hade regeringen kunnat ta klubban och säga: Så här gör vi. Men jag uppfattade att ni ville vara med och påverka i den mån det gick och att vi skulle föra samtal tillsammans. får gärna dementera att det var så, för då kan jag rapportera till regeringen att önskar att vi gör på ett annat sätt. Jag tror dock inte att det är så. Jag tror att samförståndslösningar är det allra bästa. Jag tror också att sådana här samtal kan lösa upp många delar i detta. Budgeten i sin helhet ska klubbas , inklusive försvarsbudgeten. Det är därför vi debatterar . Det kan säkert komma fler saker, men det är här vi står . Om lägger fram förslag, om världen kräver något eller om andra länder säger något får vi ta ställning till det då. Men detta beslut gäller här och , och det är det jag utgår från. kommer vi att ha fler sittningar och titta på vad vi beslutade och om det var rätt. ska det ske en utvärdering, och den får utvisa vad vi kan göra mer inför eventuella kommande satsningar eller, om det blir lugnare där ute, att vi inte behöver göra något mer. Det är något helt annat. 232 (L) replik: minns möjligen att undertecknad i den senaste Försvarsberedningen drev frågan om en översyn av Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. Kanske minns till och med herr talmannen detta. Det slutade med att Försvarsberedningen i total enighet föreslog att det skulle bli en utredning och översyn av detta. Försvar och samhällets krisberedskap Det har blivit många utredningar till följd av försvarsuppgörelsen, men i detta stycke har inget hänt. Låt mig ställa en rak fråga till . Tycker inte att det är rimligt att man ska kunna semesterplanera i helikopterförbanden för att ta höjd för de civila insatser som man vet kommer? Skulle inte som företrädare för regeringen kunna skicka en signal om behovet av en sådan här översyn? Det handlar om att dessa exklusiva resurser inte ska suboptimeras sett till samhället som helhet. handlar det om en möjlighet för helikoptervapnet i Försvarsmakten att upprätthålla kompetens. Så länge man var tvungen att skjutsa patienter från skärgården, släcka skogsbränder och delta i sjöräddning fungerade våra helikoptrar. Sedan detta upphörde har det varit väsentligt sämre. säger att nu stärker sin ubåtsjaktsförmåga. Låt mig då med anledning av försvarsuppgörelsen fråga : På vilket sätt sker det? 233 (S) replik: Jag är tacksam över frågan, för jag tycker också att detta är intressant. Jag har varit i Kallax och pratat med helikopterförarna, och de har inte detta uppdrag längre. Till skillnad från uppfattade jag inte att de inte kunde ta semester och planera utan att de tvärtom tog semester. Det var det svar jag fick. Men om det hände något ringde man, för man visste vem som var på hemmaplan. Förarna hade full rätt att säga nej på sin semester. Men ibland kunde det vara intressant att ställa upp, och då gjorde de det. Jag tror inte att det handlade om att de inte kunde utnyttja sin lagstadgade semester. Jag var med, och kanske även , när vi bestämde att Försvarsmaktens helikoptrar och budget inte skulle gå till skogsbränder. Skogsägarna skulle ta ansvaret för det. Jag tror att det var under vår första period som vi resonerade om detta. Det blev ett beslut om att försvarets helikoptrar inte längre skulle användas till detta, utan försvaret skulle jobba med försvarets uppgifter. Dit hörde inte skogsbrand. Därför bestämde vi oss för att ta bort denna del. hade vi inte skogsbrandflyg heller. Men den delen har kommit tillbaka, och jag tror att skogsbrandflyg är helt nödvändigt. Frågan är vem som ska betala. Är det staten eller skogsägarna? Staten äger visserligen skog. Men det gör många andra också, så de ska kanske vara med och bidra. 234 (L) replik: tror jag att blandar ihop lite olika företeelser. Skogsbrandflyg fanns och hade till uppgift att observera över stora områden om en skogsbrand var på väg att spridas. Det togs bort med hänvisning till skogsfastighetsägarnas eget ansvar. Det är inte det vi diskuterar nu utan Försvarsmaktens möjlighet att med sina exklusiva resurser bidra till att släcka skogsbränder. Det är delvis en annan sak. Försvar och samhällets krisberedskap Här sker det ersättningar mellan olika myndigheter. När Försvarsmakten ställer upp sker det en ekonomisk kompensation, så på det sättet blir Försvarsmakten inte lidande. Jag har inte påstått att helikopterförarna på Kallax inte får sin semester. Jag kan bara konstatera att de rings in från sina semestrar eftersom man inte kan planera detta. Men det är klart att de förr eller senare får ta ut sin lagstadgade semester. Min fråga kvarstår: Tycker att det är en rimlig ordning att ha det på det sätt som det nu fungerar? Hon tyckte inte det i Försvarsberedningen. Är beredd att ta några initiativ tillsammans med en bred opposition i den här frågan för att göra en översyn av stödet till det civila samhället? Jag kan inte undgå att notera att ännu inte har besvarat min andra fråga om på vilket sätt vi nu märkbart stärker den svenska förmågan till ubåtsjakt. Men eftersom hon har flera anföranden kvar, åtminstone ett, antar jag att jag får svar på den frågan . 235 (S) replik: Det är svårt att hinna med alla frågor man får , det måste jag säga. Jag kanske skulle prata fortare, men det klarar jag inte riktigt av. har alltid varit nere i detaljerna när det gäller saker och ting, men jag vet att de här sakerna hör ihop. Det som var det viktiga i mitt tidigare anförande var om försvaret ska stå för de uppgifter som försvaret har eller om vi ska använda våra helikoptrar till helt andra saker, som tycker. Nej, jag tycker inte det i det här fallet, utan vi har valt i den här delen. Det vi har förändrat är hjälpen till polisen. Där tycker jag att vi ska använda helikoptrar, för vi har sett i utredningar att det har varit oerhört kostsamt att polisen skaffar sina egna helikoptrar. Jag tror att det är många myndigheter som tänker på sitt eget, i sina stuprör. Jag vet att det har varit många utredningar om hur helikoptrar ska användas i , men just tror jag att vi ska hålla oss till detta. – ja, men resten får vi klara på annat sätt. Pengarna måste också komma på annat sätt. Statens verksamhet ska trots allt bekostas på något vis. Det kan bli oerhört dyrt om vi ska använda försvarets helikoptrar till en stor mängd verksamheter. Det är inte bara den delen, utan det finns många fler delar som man skulle kunna använda helikoptrarna till. får väl skriva en motion om att vi borde använda dem på annat sätt. Då kan det bli en diskussion. 236 (KD) replik: I , eller Lissabonfördraget, finns det en paragraf som heter 42.7 och som är en solidaritetsförklaring. Den får utlösas vid kris, konflikt eller terrorhandling. Vi vet alla i den här kammaren vad som hände , det förfärliga som drabbade , och enskilda människor – en meningslös terrorhandling som IS/Daish stod bakom. Efter det gick man ut och ryckte i snöret i EU:s historia och sa: behöver vi hjälp, nu behöver vi fler som hjälper till i insatserna mot IS/Daish. var snabbt ute och sa att vi ska ställa upp. Försvarsministern sa att vi ska lämna ett substantiellt militärt stöd. Försvar och samhällets krisberedskap blev det ingen uppgörelse. Vi kristdemokrater och Alliansen tyckte att vi skulle hörsamma den uppmaning om spaningshjälp som kom från och även . blev det i stället 50–100 SAC-timmar med transportflyg, C-17. Det blev en liten förstärkning med stabsofficerare i . Det blev Herculesplan, ett sådant, inte i vår eller , utan . sa i sitt anförande att hon var glad över att det var ett snabbt svar. Vi var trea – på bronsplats – efter och . Men är det verkligen ett substantiellt militärt stöd som är i enlighet med 42.7? 237 (S) replik: 42.7 är en solidaritetsförklaring där man ska ställa upp med det man kan. Det är precis vad vi har gjort i det här fallet. Vi har suttit ned tillsammans med er, , och resonerat om vad det skulle kunna vara. Det som har hänt i är fruktansvärt. Man behöver stöd i många saker, inte bara militärt. Om vi tittar på vad de har begärt ser vi att det handlar om avlastning i så att de själva kan komma ifrån där. Det vi har kommit fram till och det beslut som regeringen har fattat så här långt är bra. Jag uppfattar att verkligheten där ute inte står stilla, utan det kommer att hända många saker. Då tror jag att det är bra att vi träffas i vår också och funderar över om det blev rätt eller om det skulle ha varit något annat eller något mindre. När det gäller det Herculesplan som vi kommer att bidra med 2017 – jag tror att det var tillsammans med och – ingår det att vi har en rotation av plan. Det innebär att vi gör ett arbete tillsammans, vilket återigen är ett bevis för att vi kan göra mycket mer tillsammans. De delar som transporterna står för – det gäller både SAC och – är något bra. Man har sagt att man vill ha transportmöjligheter, och vi kan ställa upp på det vis som vi kan. När det gäller får vi vara glada över att vi klarar av bidra med de personer vi bidrar med. Jag förstår att det inte är så enkelt att utvidga och hjälpa till i den del där vi nu är med. Det finns ett FN-mandat som säger att vi inte kan utöka den mission som vi är med i ytterligare. önskar däremot att vi ska gå in i deras mission, men då måste vi klara av franskan. Det är inte det enklaste, för vårt arbetsspråk i det militära är normalt sett engelska. Det blir svårt att klara av att tala franska på det sätt som behövs på högre nivå. Det blir ett bekymmer för oss. Jag tycker att detta ger ett substantiellt militärt stöd utifrån vad man har begärt. Jag tycker inte att vi behöver göra mer . Men det måste vi självfallet utvärdera, som säger, och det kommer vi att göra framöver. 238 (KD) replik: använder en del av sin repliktid till att tala om de problem som finns i och det faktum att man pratar franska. Visst är det så. Därför hade det varit naturligt att ställa upp med något som vi kan och behärskar. Försvar och samhällets krisberedskap Vi gjorde en internationellt erkänd, viktig och bra insats i . Det var väl därför dessa länder hade detta i sikte – det här är något som klarar av och där vi levererar. Våra JAS-plan fungerar alldeles utmärkt. Detta är efterfrågat. Då är det väl inte så konstigt att man ber oss om stöd. Jag har en allvarlig fråga. Tror inte riksdagsledamoten att detta kan få konsekvenser? Det är ju en solidaritetsförklaring. Är inte det mått vi mäter upp något som vi kan få tillbaka? Kan det vara så att detta faktiskt förändrar dessa länders syn på i negativ riktning? Jag tänker särskilt på . Vi vet alla i den här kammaren att vi bygger på att vi tror att vi ska få hjälp från . Vi är inte med i Nato, men vi tror ändå att vi ska få hjälp. Kan inte det här vara ett test av om är en lojal partner? Kan det inte vara så att detta är viktigare? Visst är en solidaritetsförklaring viktig, herr talman, men är det inte också viktigt att visa för att vi gör något som är efterfrågat? Kan detta få konsekvenser för hur dessa länder ser på ? 239 (S) replik: Jag var nere och mötte vår trupp i , och jag vet att de gjorde en strålande insats där med spaningsflyg. Men, med handen på hjärtat, var egentligen inte lite tidigt ute med att säga att vi skulle ha spaning där nere? Jag tror att om vi hade gjort som jag sa – lugnat oss lite, lyssnat och läst vad man egentligen ville – skulle vi ha sett att vi har svarat upp mot det som vill ha. När det gäller den allvarliga fråga som ställde tror jag inte att kommer att hjälpa de länder som inte bidrar. Men det gör vi just . Men jag tror att länder tänker så här: Kan vi tillsammans lösa de bekymmer som vi har på något vis? Är det så att båda kan tjäna på det? Är det så att tre länder kan tjäna på att gå samman, som jag beskrev att vi gjorde med ? Då tror jag att man kan hjälpas åt i många svåra frågor. Det är allvarligt, men det är också en sanning. Om kan se att vi tillsammans kan göra saker bra är de intresserade av oss. Och vi måste väl erkänna att de är intresserade av oss, för vi gör bra saker och vi har saker som de är intresserade av, precis som vi har saker som vi behöver i de delarna. Jag tror att det här löser sig på det sättet. Jag märkte att inte sa Nato. Jag vill berätta att jag var på Nato PA . Då reste sig de killar som representerade Nato PA . De gick ut och försvann. Däremot fanns det någon annan amerikan som var väldigt intresserad av oss. Det var de andra länderna också. Jag tror att bilaterala delar är väldigt intressanta. Däremot kanske vi inte alltid kan få hjälp i stor mängd. 240 (MP): säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Det handlar om att värna människors liv och hälsa, samhällets funktioner och vår förmåga att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter här i men också i resten av världen utifrån vår bästa förmåga. Försvar och samhällets krisberedskap Hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra, även om fortsatt är militärt alliansfritt. Vi verkställer detta genom vår försvarspolitik på hemmaplan men också genom vårt stöd till exempelvis , som bidrar till global fred, säkerhet och utveckling. För snart en månad sedan deltog jag i FN-studieprogram, där man får vistas i och delta på möten med företrädare för olika delar av FN-systemet. Det var verkligen lärorikt. Det som också slog mig under besöken var hur oerhört mycket beröm som får för sina humanitära insatser, inte minst i och i . Ta exempelvis den svenska stabiliseringsinsatsen i ! Visst, den hjälper såklart inte direkt, här och , på slagfältet. Men detta bidrar på ett substantiellt sätt till att mer långsiktigt minska grogrunden för extremism och minska rekryteringsbasen för Daish. Det är det enda sättet för oss att långsiktigt lösa de utmaningar som vi står inför och att skapa en möjlighet för goda krafter att växa fram i Daishs ställe. Dessa insatser fyller inte bara kortsiktiga humanitära behov, utan de bidrar också långsiktigt till konfliktförebyggande. Det är viktigt att ha det i bakhuvudet även i denna debatt, för ju bättre vi är på att förebygga konflikter, desto mindre resurser och energi behöver vi lägga på att hantera konflikter när de väl uppstår. tar även genom medlemskapet i Europeiska unionen ett solidariskt ansvar för EU:s fred och säkerhet och EU:s möjlighet att verka för en fredlig och demokratisk utveckling i vår omvärld. Detta märks inte minst genom det svar som regeringen presenterade på begäran enligt artikel 42.7 i . Andra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten, som exempelvis det nordiska, stärker säkerheten i vårt närområde, ger möjlighet att utveckla vår militära förmåga och bidrar till kvalificerade internationella krishanteringsoperationer. Dessutom ska vikten av ett fördjupat samarbete med särskilt framhållas i sammanhanget. Det har upprepats i kammaren, men vi kan konstatera att den säkerhetspolitiska situationen i har fortsatt att försämras. Mot denna bakgrund anser regeringen att den svenska försvarsförmågan bör stärkas, vilket nu sker inom ramen för den mycket breda överenskommelse som regeringen har tillsammans med , . Dessa satsningar innebär en förstärkt försvarsförmåga genom bättre tillgång till underhåll och standardmateriel, fler och mer kvalificerade övningar och en mer uthållig personalförsörjning. Minst lika viktigt är det civila försvaret och vår förmåga att motstå störningar och förebygga olyckor och kriser. Planeringen av totalförsvaret ska återupptas, och en sammanhängande planering för totalförsvaret säkerställs genom planeringsanvisningar till berörda myndigheter. Det är ett första steg i återuppbyggandet av den verksamhet och de åtgärder som krävs inom ramen för det civila försvaret. Försvar och samhällets krisberedskap Förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid ger också en grundläggande förmåga att hantera situationer under höjd beredskap. Inom ramen för detta arbete utvecklar vi hur risk- och sårbarhetsanalyser från myndigheter och kommuner och landsting bättre kan vara underlag för bedömningar kring samhällets krisberedskap och hur de kan utgöra ett strategiskt planeringsverktyg för att utveckla just samhällets krisberedskap. En annan av de många utmaningar som samhället står inför gäller de konsekvenser som kommer med ett förändrat klimat. Ett mer extremt väder för med sig ökade risker för olika typer av störningar för samhället som kan ge allvarliga konsekvenser. För att kunna möta dessa utmaningar gör vi bedömningen att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. Med anledning av detta gör regeringen en omfattande satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot exempelvis jordskred och andra naturolyckor för perioden –2019. Detta möjliggör även för kommunerna att bygga ut sina åtgärder för att hantera detta. , herr talman, handlar det om det som kanske är det viktigaste för mig. Det är att den militära alliansfriheten ligger kvar. Det vore oerhört allvarligt om i det här läget skickade signaler som riskerar att få det redan spända läget kring att eskalera. Därför är jag stolt över att dörren fortsatt är stängd för ett svenskt Natomedlemskap. 241 (V) replik: När jag skrev uppsats fick jag ibland kritiken: avvikelse från ämnet. tycker jag nästan att debatten förtjänar samma omdöme. Men det handlar alltså om . Jag vill tala om att jag tycker att det har varit bra agerat av regeringen. Det har varit bra diskussioner och bra information. Vi hamnar på bronsplats, av 28 länder. Går det lika bra i i fotboll kommer jag att vara väldigt nöjd, kan jag tala om. Det här är ett betydelsefullt bidrag. Det är ett citat från , men de kanske inte vet vad de talar om. Det är inga JAS-plan som ska snurra runt. Däremot är det kraftiga satsningar på den civila återuppbyggnaden i både och , vilket nästan ingen vill prata om. Men det kanske är den allra viktigaste insatsen vi kan göra på lång sikt för att minska terrorhotet. Det fanns många goda skäl, menar jag, att inte skicka JAS-plan till . Det första är att det folkrättsliga stödet är tämligen svagt. Det stödet är en grundförutsättning, eller borde vara det, för att man över huvud taget ska resonera vidare. Skulle man skicka fler stridsflygplan till ett luftrum som redan vimlar av dem utan koordinering, ledning, samordning och så vidare? , , och är där och snurrar. Jag tror inte att det är en stor brist, uppriktigt sagt, i eller i luftrummet över . Det är klart att man ska vara lite kameral. 250–350 miljoner är pengar det med. Och i och med det Afghanistanbeslut som en majoritet i riksdag tog är pengarna slut. För att ändå göra en replik av det här: Kan jag uppfatta det som att och delar denna analys, och hur ser ? 242 (MP) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag måste ärligt säga att det var lite svårt att utkristallisera exakt vad som var själva den konkreta frågeställningen. Det lät mest som beröm kring det som regeringen gör och det som jag själv anför, så jag måste tyvärr be ledamoten upprepa frågan lite mer tydligt. 243 (V) replik: Jag kan förstå förvirring, om vi säger så. Men med tanke på att jag ser det som en avvikelse från ämnet att över huvud taget debattera det här kanske det är naturligt att man tar chansen. Jag undrar om delar den analys som jag har gjort; det förutsätter jag med tanke på det han har sagt. Men jag vill också ha lite resonemang om framtiden. Det talas ju om att detta är steg ett och inte steget. Det finns ju lite olika bollar i luften här, för att anknyta till en idrott jag nämnde, och det kan vara intressant att höra lite funderingar om hur och ser på eventuella framtida satsningar. 244 (MP) replik: Då förstår jag lite bättre. Det handlar alltså om framtiden för stödet till . Jag ser att ledamoten nickar instämmande. Då tycker jag att det är en god hållning att betrakta detta som ett gott första paket. Sedan får vi helt enkelt utvärdera hur läget utvecklar sig. Jag utesluter ingenting och stänger inga dörrar, utan jag är villig att sitta ned och resonera kring olika sätt som vidare kan bidra till att bistå . 245 HANS (M) replik: Jag tyckte att det fanns bra saker i mitten av Dalundes anförande, men början och slutet har jag vissa invändningar emot. I mitten hade han rätt mycket om totalförsvaret och civilförsvaret, och det var ju någonting som till exempel kollegan från lyfte fram i sitt anförande. Jag vill ändå kvittera det, för jag tycker att det finns all anledning att vi ska fortsätta diskutera detta, för det är värdefullt och viktigt. Låt mig nu komma med lite mer kritik. Jag tycker också att det som är bra med vår försvarsuppgörelse, som ligger till grund för det försvarsbeslut vi har fattat, är det fördjupade samarbetet med andra länder, våra allierade, inte minst med och den transatlantiska länken som är utpekad. Jag vill också se en utökad övningsverksamhet med våra grannar och nära vänner. Det kan vara , men det kan också vara , , och inte minst . Precis som har nämnts tidigare i debatten kommer vi nu att debattera och fatta beslut om det så kallade värdlandsavtalet som ytterligare underlättar och fördjupar detta. Då vill jag ändå ställa en kontrollfråga. Jag har ju sett i debatten ett antal miljöpartister som vänder sig emot både värdlandsavtalet och kopplingen till . Är det hela regeringspartiet som står bakom den förda politiken, eller är det väl valda delar av som stöder den försvarsinriktning som de gröna är en del av i regeringsunderlaget? Värdlandsavtal, fördjupad övningsverksamhet med , ett förstärkande av den transatlantiska länken – är det hela den gröna politikens politik, eller är det väl valda delar? 246 (MP) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag själv blev politiskt medveten , i efter den stora kraftmätningen under då stora delar av den bredare vänstern hade ett ganska låst förhållningssätt till och dåvarande . Det var kanske inte så utpräglat i den tid jag levde i, så jag är inte uppväxt med samma typ av beröringsskräck inför som andra kanske har. har jag i en stor del av mitt politiska engagemang varit väldigt kritisk till hur agerade när det gäller invasionen av och hur man sedan hanterade sin Mellanösternpolitik i synnerhet. Efter valet av kan man ändå se att har haft en betydligt bättre politisk utveckling, som vi sett att utvecklingen i blivit alltmer problematisk. Sett ur det perspektivet ser jag fortsatt inte heller någon typ av beröringsskräck inför när det gäller att öva. Dessutom kan jag tillägga att vi gröna ofta bryr oss om resurseffektivitet, och ett gott sätt att öka vår militära förmåga utan att spendera alltför mycket resurser är ju att öva tillsammans med andra och då gärna starkare parter, exempelvis . Det är ingenting som jag vänder mig särskilt kraftigt emot.