prot · H20988 · 2015-04-17 00:00:00 — Det vi nu ser som regeringens prioritet är att satsa stort på det vi kallar ett nytt kunskapslyft, det vill säga stora satsningar på människors möjlighet att få reguljär utbildning, inte minst för att nå grundskole- och gymnasiekompetens. Vi ser dock att vägen tillbaka till utbildning är väldigt lång för många individer, precis som vägen tillbaka till arbete. Jag tror att en bra modell är att man kan kombinera utbildning och arbete. är kanske heltidsstudier för tufft för den som har väldigt negativ uppfattning om studier och kanske också har svårigheter med studier. Men kan man inte smita förbi utbildningsbehovet, för annars får man inget varaktigt fäste på arbetsmarknaden. Jag tror att det kan vara bra med en kombination, där man studerar kombinerat med anställning eller praktik, som kan verka motiverande och innebär att man får in en fot i arbetslivet som man stärker sin kompetens. Det är en modell som bör användas i allt större utsträckning. har regeringen föreslagit det vi kallar för traineejobb, som innebär just en sådan kombination för ungdomar. En del ungdomar har tyvärr också erfarenhet av kriminalvården. Traineejobben handlar om att komma in i reguljär yrkesutbildning på halvtid och anställning på halvtid. Det är en modell som man, om den fungerar väl, också kan tänkas utöka till fler. 21 (): Det låter ju positivt med de tankar som ändå finns vad gäller en kommande proposition. Jag tror att det är viktigt att vi får ordning på detta. Jag förstår också att det finns kritik, för vi har fått en inställning i samhället där utdrag ur belastningsregistret ses som ett svar på huruvida någon är lämplig eller inte. Men belastningsregistret är inte uppbyggt för att göra den bedömningen, utan det krävs faktiskt en helt annan rekryteringsordning för att ta reda på om en människa är lämplig för en arbetsuppgift. Det är i väldigt få sammanhang man kan säga att tidigare brottslighet, som kan ligga , per definition gör en människa olämplig för ett jobb. Detta har blivit en sorteringsmekanism som leder fel. Det är bra att ändra på det. Krami finns, utvecklas och gör stor nytta. Men de klienter vi har inom kriminalvården, framför allt de som är på anstalt, har inte så mycket annat att göra än att förkovra sig och träna och göra bra saker framåt. Där tror jag att det är helt nödvändigt med ett strukturerat samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Kriminalvården just för att ta vara på den kompetens som finns Arbetsförmedlingen. Det finns en ambition inom kriminalvården att vi ska ha individuella verkställighetsplaner. Det har vi ju inte för medborgare i största allmänhet, men just i kriminalvården gör man en individuell plan för att reda ut vad personen har för behov för att staga upp och leda framåt. Här finns ett utmärkt verktyg för att se till att man får rätt utbildning och att man får in mer yrkesutbildning. Sedan försöker man i behandling och självförvaltning på anstalter att förbereda för vardagsliv och annat, för många intagna har inte tidigare erfarenhet av hur det ska hanteras. Allt syftar till att minska återfallen. Vi är dock långt från en situation där detta fungerar bra. Det är inte mer än två vi lyckades få loss pengar från just och Arbetsförmedlingen för en särskild insats för kvinnor på anstalt. Det visade sig nämligen att det var väldigt dåligt med verksamhet som var inriktad på sådant som kvinnor skulle ha nytta av. De var bortglömda i många sammanhang. Det tycker jag var ett väldigt bra initiativ. Jag vill se mer av detta. Jag vill se mer av aktiva åtgärder. Varenda person som har dömts och avtjänat sin verkställighet och faktiskt kan gå in i ett arbete är en vinst för både den personen och samhället. Därför är varje krona värd sin insats. 22 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill gärna medverka till att utveckla samarbetet mellan Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. Man har arbetsförmedlare på frivårdskontoren, och det är en verksamhet som ännu inte har utvärderats. Men att döma av de regionala utvärderingarna tycks det som om det fungerar bäst för unga men att arbetsförmedlarna inte i tillräcklig omfattning används som experter i sysselsättningsfrågan. Det finns nog en hel del att lära av verksamheten för att kunna utveckla den. Men min inställning är att den ska utvecklas, för vi tror att vi har mycket att vinna på detta. Det pågår projekt som är finansierade av Europeiska socialfonden. Det är också en möjlighet att fortsätta att utveckla den typen av projekt. Regeringen har i den budget som vi lade fram också tidigarelagt resurserna till Europeiska socialfonden i förhållande till den gamla regeringens budget, vilket gör att man kan komma igång med projekt snabbare. Inom projekten har man också gjort förändringar i upplägget som innebär att man lyfter av en del byråkrati och gör det möjligt att fortsätta med en del bra verksamhet som redan har kommit igång, så att man inte alltid måste uppfinna hjulet på nytt. Det är också en väg att gå för att utveckla samarbetet. Jag vill också understryka att jag helt delar den uppfattning som ger uttryck för, att tidigare straff inte är en fungerande indikation på lämpligheten för framtida arbete. 23 (): Jag är som sagt glad över svaren. Jag rekommenderar också för begrundande på . Där visas att Kriminalvården och Arbetsförmedlingen har ett samarbete men att man lyckas nå bara en relativt begränsad del av de anstaltsklienter som är utan arbete. Både för att göra innehållet i verkställigheten meningsfullt och inför frigivningen är det konkreta arbetet med dessa individer centralt. I samtal med företrädare för och annat har jag förstått att det finns regler om försörjningsstöd och annat som strular till det och att man inte alltid kommer i fråga för åtgärder som skulle vara direkt lämpliga. Jag tror att arbetsförmedlare som arbetar nära kriminalvården hittar de här problemen och kan lösa dem rent praktiskt. Jag tror att hela samhället är betjänt av att vi inte sätter människor på undantag i onödan utan faktiskt har en grundprincip som handlar om att man ska få en andra chans. Man ska få riktiga chanser, och vi ska använda resurserna så väl som det går. Jag tror att det finns mer att göra från Arbetsförmedlingens sida visavi Kriminalvården. Jag tror också att det är viktigt att regeringen är ännu tydligare än i de grundläggande dokumenten när det gäller att berätta för myndigheterna att de har i uppgift att samverka med varandra för att hitta lösningar, för de är fortfarande ibland fast i stuprörstänkande, och det tjänar inte medborgarna. 24 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill tacka för en bra och viktig debatt. Jag hoppas att vi får anledning att komma tillbaka till de här frågorna, för det finns mycket att göra. Jag ska gärna ta del av den riksrevisionsrapport som hänvisar till, som jag ännu inte har tagit del av. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2014/15:467 och 468 om varsel i och 25 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att skapa förutsättningar så att de som varslas hos ABB i snabbt ska kunna få nya jobb i . har frågat mig motsvarande angående dem som varslas hos i . Regeringen följer varselutvecklingen, framför allt vad avser vilka åtgärder som vidtas och planeras från olika aktörer. En statssekreterargrupp har etablerats i . Arbetsförmedlingen har goda förutsättningar för och erfarenhet av att agera utifrån större varsel. Bland annat har man särskilda rutiner för att snabbt aktivera sin varselorganisation. I ett första läge handlar det oftast om att kartlägga och informera dem som berörs. Myndigheten har också tillgång till olika insatser för att underlätta för de personer som drabbas av uppsägning. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen samverkar med andra aktörer, till exempel trygghetsorganisationerna. När det gäller företagens förutsättningar för att anställa och behålla personal är det centralt med ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv. Det är angeläget att arbeta brett med insatser som främjar individers och företags förmåga och vilja till tillväxt. Regeringen har därför en jobbstrategi som bygger på en rad insatser inom tre områden. För det första handlar det om investeringar för framtiden i infrastruktur, bostäder, forskning och klimatomställning. För det andra vill vi stärka hela innovationskedjan så att fler företag, innovatörer och entreprenörer lyckas utveckla sina idéer till framgångsrika produkter och tjänster. Regeringen har tillsatt ett innovationsråd som ska upprätthålla en löpande dialog mellan politik, näringsliv, universitet och högskolor samt fackföreningsrörelse. För det tredje behövs utbildning för rätt kompetens och matchning, vilket kräver investeringar i skola, högre utbildning och vuxenutbildning. 26 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret på min interpellation. Jag har ställt en interpellation till arbetsmarknadsminister med anledning av att varslade 200 personer i . haglade dessvärre varslen tätt i hela landet. Det var inte bara i som människor blev drabbade. ABB valde att flytta sin verksamhet till och i just detta fall. Jobben kommer alltså att finnas kvar men inte längre i eller i . Det är ett stort problem att våra företag känner att de kan etablera sig och växa i andra länder än och att utländska företag väljer att inte etablera sig i just . Jag har frågat arbetsmarknadsministern vad hon och regeringen avser att göra för att de som är varslade ska få nya jobb i . Tyvärr är ministerns svar lite otydligt på några punkter när det gäller just jobben. Det gör mig orolig. presenterade regeringen även sin vårbudget. Den är dessvärre ingen rolig läsning heller när det gäller fler eller nya jobb för alla dem som befinner sig i utanförskap eller som just blivit varslade. Arbetsmarknadsminister hänvisar i sitt interpellationssvar till att regeringen har en jobbstrategi. Denna jobbstrategi ska handla om tre delar: infrastruktur, bostäder och klimatomställning. Jag förstår inte hur dessa tre ska kunna bidra till företagens förutsättningar att kunna anställa och behålla personal. Jag förstår inte riktigt vad ministern menar med att klimatomställningen skulle kunna bidra till ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv för de 200 personer som just blivit varslade i . Jag förstår inte heller hur regeringens nya dynamiska jobb ska komma till och hur sysselsättningsgraden ska öka när regeringens politik kommer att leda till färre jobb, enligt egna uträkningar. Till och med bedömer att regeringens politik kommer att sänka den potentiella arbetskraften . Man skulle nästan kunna säga att regeringens politik är lite jobbfientlig. Regeringen har just presenterat förslag som slår hårt mot både hushållen och företagen. Sammantaget ser framtiden inte ljus ut för de västeråsare som snart går ut i arbetslöshet. Det blir högre kostnader för familjen, och det finns ingen utsikt om nya jobb . Det blir dyrare att anställa unga och gamla, genom höjda sociala avgifter för den som anställer. Det som blivit vita jobb inom RUT- och ROT-sektorn riskerar nu att antingen försvinna helt eller bli osäkra svarta jobb igen. Regeringen går tillbaka till en politik som vi upplevt förut. Det var en politik som ledde till utanförskap och som ökade klyftorna i samhället. Det var ett där jobben försvann och ekonomin gick i botten genom skenande kostnader. Det är därför det är olyckligt att regeringen nu väljer en linje som leder bort från arbetslinjen. Man går i stället tillbaka till bidragslinjen. Politiken fokuserar på allt utom att skapa miljöer för att företag ska våga satsa och unga entreprenörer anställa. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern varför företagen väljer att etablera sig i till exempel och i stället för att stanna kvar i . Jag undrar också vad arbetsmarknadsministern avser att göra för att jobben ska bli fler i en tung industristad som . 27 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Detta är väldigt viktigt. är ett län med hög arbetslöshet. Det är tunga industrier som har dominerat länet under . Vi har inlandskommuner som har väldigt hög arbetslöshet. Vi har ett vikande befolkningsunderlag. Det är verkligen bekymmersamt. Därför är alla jobb oerhört viktiga för oss. är en tung industristad och har varit så . Ungdomsarbetslösheten i länet ligger på . Snittet är , och i är av ungdomarna arbetslösa. Det är bekymmersamt när det kommer ett varsel. är det ändå positivt. Metsä lägger inte ned sin fabrik och flyttar inte tillverkningen, utan det handlar om en omställning från papper till kartong. Det är det vikande underlaget och behovet av papper som gör att det är så här. Jag är medveten om att det är lite för tidigt att titta på hur man hanterar varslet. Jag har haft kontakter med Arbetsförmedlingen i . Jag har haft kontakter med anställda i . Ingen vet riktigt hur det här kommer att slå. Kommunen och Arbetsförmedlingen har en dialog med företaget och med trygghetsorganisationerna – så mycket vet jag. Men statsrådet säger i svaret att det är centralt med ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv som har tillväxt. Det är viktigt för . Det är viktigt för . Vidare säger statsrådet att utbildning för rätt kompetens och matchning är viktigt. Där är jag helt ense med statsrådet. Jag tycker också att det är viktigt. Det är centralt för att ska kunna fortsätta att vara det bra land som det ändå är. Men det är vägen till det målet som jag inte delar med arbetsmarknadsministern. Jag tänker på traineejobben. Det är 11 000 . Det är 590 . Allt det här finns egentligen redan. Vi har nystartsjobb för unga. Det går också att kombinera med utbildning. Vi har ett särskilt anställningsstöd för långtidsarbetslösa med 85 procents subventionering. Det finns massor med olika slags praktik, arbetsmarknadsutbildning, arbetsträning, folkhögskolesatsningar med mera. Jag menar att det är tveksamt om det är rätt väg att gå att öka kostnaderna för företag och ungdomsjobb med 19 miljarder. Att ha högre arbetsgivaravgifter för unga och högre ersättningsnivåer i a-kassan kommer inte att ge fler jobb. Högre kostnader för att anställa gör det inte heller lättare för unga att få jobb. Ekonomisk forskning har också visat att en högre ersättning brukar leda till högre arbetslöshet. Vad jag tycker att arbetsmarknadsministern och regeringen ska satsa på är sänkta trösklar in på arbetsmarknaden och en effektiv matchning. Det är mycket viktigt. Det handlar också om en koppling mellan arbete och utbildning. Lägst arbetslöshet 2020 tror jag att vi får genom företag som startar och växer och som på så sätt anställer. 28 Arbetsmarknadsminister (S): Det var lite tråkigt, tycker jag, att lyssna till . Det lät som att hon läste ur något slags moderat argumentationscirkulär. Det här är en för viktig fråga, tycker jag, för att man ska falla ned på den nivån. Jag skulle kunna svara likadant och säga: För företag och invånare i tunga industristäder, som och , är det väl tur att vi har en statsminister som vill satsa på nyindustrialisering och som inte anser att industrin är basically gone i . Men jag tror inte att vi vinner på att föra debatten på den nivån. Varsel är allvarligt. Det är allvarligt för de individer som drabbas och som ställs inför en oerhört stor osäkerhet: Hur ska jag hitta ett nytt jobb? Kommer jag att hitta ett nytt jobb? Vad kommer det att vara för arbete? Och det är naturligtvis allvarligt för , för vi behöver många jobb. Det förekommer alltid varsel. Vi kommer aldrig att vara i en situation där det inte sker en omställning på arbetsmarknaden som gör att människor ibland varslas. Vi har en situation där varselnivån inte är särskilt hög. Vi har något högre nivåer än vi hade , men det är inte alls i närheten av det som var 2012 och absolut inte i närheten av 2008 och 2009. Men det finns anledning att vara uppmärksam på varslen, även om vi nu från en låg nivå har en ökning och det ännu inte är tal om något trendbrott. Regeringen tar allvarligt på varslen. Vi har tillsatt en särskild statssekreterargrupp som håller ihop arbetet, och det tycks just nu som om vi både har en viss ökning av varslen som vi har en ganska stark efterfrågan på arbetskraft. har det visat sig att det tillkom ungefär 90 000 nya jobb , så jobbtillväxten är ändå fortsatt stark. Det krävs ändå en politik för att ytterligare stärka jobbtillväxten. Vi hör här från interpellanterna att skattesänkningar är det som ska ge fler jobb. Men den politiken har vi prövat , och väljarna har underkänt den. är det att pröva en ny väg som snarare än skattesänkningar handlar om investeringar – investeringar i det som gör starkt. Det handlar om infrastruktur, bostäder, forskning och innovationer men också investeringar i människor genom stora satsningar på utbildning. Jag vill säga till att det vi föreslår med traineejobb inte finns . Reguljär yrkesutbildning till bristyrken finns tyvärr inte . Man kan tycka att det är alldeles galet att vi har haft en politik där man har skurit ned på yrkesutbildning i ett läge där vi har stora kompetensförsörjningsbehov i näringslivet och i offentlig sektor, men det är den politik som har bedrivits . vänder vi på det för att satsa stort på yrkesutbildningar till de yrken där det faktiskt finns efterfrågan. Det goda med det är att vi kan slå två flugor i en smäll: Att rusta människor med rätt yrkesutbildning gör inte bara att de kommer in på arbetsmarknaden utan också att de blir kvar på arbetsmarknaden. Det här är nämligen yrken där det råder brist, och inom många av dessa yrken kommer det att fortsätta råda en allt större brist. kan vi förse näringslivet med rätt kompetens. Detta gör att företag har möjlighet att växa. Ett av de områden där arbetsmarknadspolitiken kan bidra till fler jobb är att säkerställa matchning och kompetensförsörjning så att företag kan tacka ja till order eftersom man med rimlig ansträngning får tag i personal med rätt kompetens. 29 (M): Det är tråkigt att arbetsmarknadsministern upplever mig som en partibok för i stället för att ta det jag säger på allvar. Det finns en skillnad mellan regeringens politik och Alliansens politik i det här fallet, och det är att vi vill satsa på att skapa nya jobb och fler jobb i , medan företräder en linje som vill satsa mer på bidragslinjen. Det tycker jag är tråkigt. Varsel är allvarligt. Det är allvarligt när företag väljer att säga upp människor. Men jag tycker också att det är väldigt allvarligt när företag väljer att flytta ifrån till andra länder därför att man anser att förutsättningarna för att anställa är bättre i andra länder än i . Tillbaka till ministerns interpellationssvar: Ministern har rätt i en sak i sitt svar, och det är vikten av att samarbeta mellan politik, näringsliv, universitet och högskolor. Ministern har också rätt i att det behövs utbildning för att matcha rätt på arbetsmarknaden. Det är viktigt att kunna göra nya karriärval i livet. Den utbildning man valde när man var kanske inte alltid matchar den situation som arbetsmarknaden har att erbjuda den dag man blir varslad. I ser vi att det saknas människor inom en rad olika yrken, detta trots att kön till Arbetsförmedlingen ofta ringlar lång och består av både unga och äldre. Detta tyder på att de som står i kön till Arbetsförmedlingen har fel utbildning för att ta sig in där jobben faktiskt finns. är en tung industristad, men det innebär inte att alla står på industrigolvet. Vi har också ett stort behov av högt utbildade ingenjörer. De utbildningar som erbjuds behöver därför matchas bättre efter arbetsmarknadens behov. Då måste detta göras smartare och effektivare. Det funkar inte att skapa fuskjobb och att bygga luftslott av bidragspolitik. är ett län med relativt bra infrastruktur. Vi har en bostadsbrist, men den är inte det stora problemet för dem som blir varslade . De har i regel redan ett boende. Det som återstår av regeringens jobbstrategi är då klimatomställningen. Jag undrar hur och regeringen menar att klimatomställningen skulle generera fler jobb i . är en stad som har varit ganska tung på teknikföretag som har varit duktiga på att komma med smarta klimatlösningar. Dessa företag skapar fler jobb och har möjlighet att anställa fler människor i länet, så det är inte där det stora problemet ligger. Jag undrar vad ministern avser att göra för att öka möjligheten att gå mellan olika branscher för att antingen ta sig in på arbetsmarknaden eller tillbaka efter ett långt utanförskap. 30 (M): Jag kan hålla med statsrådet om att det är jobben som är viktiga. Problemet är, om man tittar på mitt län, , att vi där har en hög generell arbetslöshet som det finns företag som skriker efter arbetskraft. Det handlar alltså om att det inte finns rätt kompetens. Vi har också många som har varit arbetslösa , och vi har många nyanlända som står väldigt långt från arbetsmarknaden. Det tar för dem, för det är inte bara att börja en utbildning. Jag har ett förflutet inom vuxenutbildningen . Jag jobbade på det som då hette AMU. Det var bristyrkesutbildning. var det väldigt bra. Men det var också så att många fick en utbildning som de inte ville ha. Det vill jag inte gå tillbaka till, men jag håller med ministern om att yrkesutbildningar för vuxna är viktigt. Det har många komvuxenheter också. jobbar Arbetsförmedlingen mer individuellt, vad jag har förstått vid samtal med Arbetsförmedlingen, framför allt i . Man köper individuella utbildningar för dem som behöver när man ser att de har förutsättningar att klara av det. Jag håller inte riktigt med ministern när det gäller nystartsjobben. Dessa går att kombinera med utbildning. Man kan byta namn på saker och ting och kalla det för traineejobb, men det går alltså att ha ett nystartsjobb på halvtid och kanske gå en utbildning på halvtid. En hög a-kassa och höga bidrag minskar incitamenten för människor att söka jobb. Det är säkerställt i ekonomisk forskning, som jag nämnde tidigare. När det gäller bristyrkesutbildning tänker jag på offentlig sektor, där många kommuner har väldigt svårt att rekrytera personal till framför allt äldreomsorgen. Många gymnasieskolor får lägga ned sina omvårdnadsprogram eftersom det inte finns tillräckligt många sökande. Här handlar det kanske om att man måste göra yrket attraktivare för unga människor som vill gå den här utbildningen. Det är ju ett säkert sätt att få ett jobb när man är klar. Det finns även andra sätt att tackla det här problemet. Vår partiledare har talat om det livslånga lärandet. Man ska kunna skaffa sig en ny utbildning och ändra inriktning i livet. Därför föreslår vi att åldersgränsen för studiemedel ska höjas till , och det tycker jag är en väldigt intressant vinkling. Fribeloppet vill vi också höja för dem som läser och jobbar vid sidan om. Jag tror att det finns många sätt att jobba för att det ska bli attraktivt att studera och kanske byta inriktning och söka nytt jobb. Delvis delar jag alltså ministerns hållning i detta. Men en hög a-kassa minskar incitamenten för att söka jobb, och bristyrkesutbildning i stordrift har jag varit med om. Det är inget som jag rekommenderar. 31 (S): Jag skulle vilja uppmana att åka till och upprepa det sista påståendet för de 200 personer som riskerar att gå ut i arbetslöshet. Ta den diskussionen med de människor som faktiskt drabbats av den politik som den tidigare regeringen förde. Man slänger helt grundlöst ut människor som drabbats av arbetslöshet också i fattigdom. De hemmasnickrade ekonomiska teorier som hänvisar till finns det ingen forskning om. Det är hemmasnickrade ekonomiska teorier där man hävdar att en sänkt arbetslöshetsersättning kan sänka arbetslösheten. Det var den bärande teorin som man använde , . som man gjorde detta ökade arbetslösheten, ungdomsarbetslösheten ökade och långtidsarbetslösheten tredubblades. har hamnat i en situation där vi får bidrag från tyska skattebetalare. Vi har provat på att använda oss av experiment att tro att genom att göra arbetslösa fattigare ska arbetslösheten sänkas.