prot · H30926 · 2015-11-12 00:00:00 — Det arbetsår vi har bakom oss på kan sammanfattas som så att vi kraftigt har prioriterat yrkesutbildningarna rent generellt, för vi vet att de som läser en yrkesutbildning enkelt får jobb. Det är viktigt både för den enskilda individen och för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Startskottet för en bra bana inom ett yrkesliv kan vara att läsa ett yrkesprogram på gymnasiet. Då måste vi se till att samverkan mellan skola och arbetsmarknad blir bättre, vilket regeringen redan har påbörjat en resa mot. Vi behöver se till att de elever som läser yrkesprogram blir behöriga till högre studier, vilket är en faktor för ett livslångt lärande men också för en ekonomi med god omställningsförmåga. Framför allt måste vi tala väl om dessa utbildningar och säga att de är framtiden för många elever. 87 (S): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är glädjande att vi har en regering och ett statsråd som har en annan syn på gymnasieskolans yrkesprogram. Under den tidigare regeringen spreds en bild av att yrkesprogrammen inom gymnasieskolan var till för skoltrötta elever, trots att utbildningarna inom dessa program har en hög kunskapsnivå. Jag tackar för det. handlar det inte bara om att fler ska söka till gymnasieskolan utan också om att fler ska fullfölja gymnasieskolan. Det finns en stor utmaning när det gäller att få fler ungdomar att fullfölja sin utbildning. Min fråga är: Vad vill regeringen göra för att fler ska fullfölja sin gymnasieutbildning? 88 Statsrådet (S): Tack igen, . Dessvärre har regeringen ärvt en skolsituation där inte bara PISA-resultaten faller mest i hela den industrialiserade världen utan där också drygt en femtedel av eleverna inte klarar av skolan, det vill säga att de aldrig går ut gymnasiet. Det är en dubbel problematik. Dessa elever får inte de kunskaper de behöver för att klara sig i livet, och de löper också dubbelt så stor risk att hamna i arbetslöshet. Där finns en direkt korrelation. Det regeringen vill göra är bland annat att satsa på yrkesprogrammen. Vi vet att alldeles för många av de elever som läser på dessa program inte fixar sin skolgång. Genom att se till att eleverna får bättre stödåtgärder via bättre samverkan med arbetslivet, så att de ser vad deras utbildning leder till, höjer vi motivationen. Då tror vi att skolan kan utvecklas. 89 (M): Jag har en fråga till statsrådet . uppmärksammades det återigen i ett reportage, i , att tusentals svenskar är skuldsatta för evigt – så kallade evighetsgäldenärer. Trots att det finns en lag om skuldsanering i är det väldigt många som är svårt skuldsatta . I reportaget framkom att åtminstone 25 000 svenskar fortfarande har stora problem med skulder som härrör bostadskrasch och finanskris. Det finns ingen gräns för hur gammal en fordran kan vara. Det finns skrämmande exempel på människor som tvingades sälja sina bostäder med förlust, med miljonskulder som följd. Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Hur ser du på denna utveckling, och vilka åtgärder avser du och regeringen att vidta för att människor ska kunna ansöka om skuldsanering och komma ur sin situation? 90 Statsrådet (MP): Regeringen ser med stor oro på utvecklingen när det gäller kreditutvecklingen och framför allt överskuldsättning. Det handlar både om att alltför många människor har suttit fast i skuldsättning och om att allt fler människor tyvärr hamnar i kronofogdens register och skuldsättningsproblematik. Detta kan få stor inverkan på familjens situation och de barn som eventuellt finns där men också på hela samhällsekonomin. Samhället gör ganska stora förluster när människor inte kan vara aktiva i ekonomin. Regeringen har därför tagit fram en strategi mot överskuldsättning, som finns i den budget som ligger på bord. Strategin handlar om både förebyggande åtgärder, såsom att öka kunskapen och det regionala arbetet för att hjälpa människor som hamnar i skuldproblematik, och rehabiliterande åtgärder, såsom att ge fler människor en möjlighet att få skuldsanering, söka upp människor som skulle kunna få hjälp med skuldsanering och öka engagemanget hos finansinstituten. 91 (M): Jag tackar för svaret. Jag känner till strategin för att motverka överskuldsättning. Jag tycker att den är bra, och jag tror säkert att vi kommer att kunna komma överens om många av idéerna där. I en rapport som myndigheten lämnade talas om att 28 000 individer troligen skulle vara berättigade till skuldsanering om de ansökte. har ett projekt med viss uppsökande verksamhet, och det är bra. Jag hörde statsrådet tala om flera förslag och om de stora förlusterna för samhället, men finns det några konkreta åtgärder för att hjälpa evighetsgäldenärerna som statsrådet kan berätta om ? 92 Statsrådet (MP): Regeringen arbetar aktivt med dessa frågor. En av de åtgärder vi har vidtagit redan nu är att i den budget som ligger på bord kraftigt öka resurserna till så att den kan arbeta med överskuldsättning och ge möjlighet till skuldsanering. Det handlar mycket om ett uppsökande arbete och om att få tag på alla som skulle ha rätt till skuldsanering men som inte vet om det eller inte har kapacitet att ta de kontakter som behövs. Det handlar om till detta arbete , och sedan ökar det till . Regeringen jobbar också med ny lagstiftning som ser över skuldsaneringslagen för att göra det möjligt för fler att få hjälp och så att man kan gå in tidigare. Det ska inte behöva ta så att gå in med insatser. Vi jobbar med att effektivisera myndigheternas arbete och se till att regelverk och lagstiftning är på plats, men vi har också möjlighet att jobba långsiktigt. Vi tittar till exempel på preskriptionstid för lån, vilket är ett system som finns i andra länder och som möjligen kan bli aktuellt om åtgärderna inte visar sig fungera. Utbildningens betydelse för hållbar utveckling 93 (M): Som vi hörde är det för COP 21, det stora klimattoppmötet. Men redan nu pågår generalkonferens i , där för övrigt utbildningsministern har varit och hållit flera uppskattade inlägg. jobbar mycket med utbildning för hållbar utveckling, vilket är ett sätt att försöka medvetandegöra fler om utbildningens betydelse och den viktiga nyckel den kan vara till att fler får upp ögonen för den framtid som kan vänta kommande generationer. har tagit ett långt steg, och vi har en ledartröja. Vi har skrivit in i alla våra styrdokument, från förskolans läroplaner till högskolelagen, att vi ska jobba med detta. Men sedan är vi väldigt dåliga på att följa upp. Min fråga går till utbildningsministern. Kan detta vara ett viktigt grepp för att utvärdera effekterna av utbildning? 94 Statsrådet (S): Herr talman och ! Utbildningsministern teaterviskade till mig att jag skulle ta frågan då jag har arbetat med detta under det år som gått. Jag medverkade även vid i , apropå detta tema. Jag håller helt och hållet med om ambitionen och problembeskrivningen. Detta är en fråga som är angelägen om vi ska röra oss i en hållbar riktning, och det måste vi ta tag i även i vårt land. Några av de saker som regeringen redan har gjort på departementet avseende detta är att signalera att själva temat ska in i princip allt arbete som vi gör. Det måste bli en tråd som löper genom alla engagemang vi har. Detta är ingen isolerad fråga utan något som behöver prägla allt vårt arbete. 95 (M): Jag tackar för svaret. Det är väl ändå så, statsrådet, att just detta tema, som jag påpekade, redan finns inskrivet i alla våra styrdokument? har ledartröjan och refereras till som det goda exemplet på hur vi ska arbeta för att bli duktigare på hållbar utveckling. I det läget tycker jag att vi har ett särskilt ansvar för att försöka gå vidare för att se: Gör vi rätt saker? Vi vet vilket mål vi vill uppnå. Vi vet att alla 194 medlemsländer vill nå samma mål, en hållbar utveckling. Men då måste vi också veta om vi gör rätt saker eller om vi måste skruva i systemen för att snabbare eller bättre kunna nå målet. Därför hoppas jag att statsrådet kan ta till sig vikten av att vi nu får följa upp och utvärdera de styrdokument som finns. 96 Statsrådet (S): Tack igen, ! Det är riktigt att den här frågan ingår i många styrdokument men inte alla. Vi håller på att se över var man kan komplettera. Bara för att nämna ett exempel: Våra entreprenörskapssatsningar är inte fokuserade på detta. Så var det innan – det togs bort av den förra regeringen. Jag tror däremot att vi behöver få bättre uppföljning av frågan för att veta var vi står och vart vi behöver röra oss . Hållbar produktion och konsumtion av varor 97 (S): Min fråga vill jag ställa till finansmarknads- och konsumentminister . Den handlar också om hållbar utveckling. För att vi ska nå miljömålen och för att vi också ska nå en rättvis värld behöver vi göra många insatser. Bland annat är det viktigt att påverka produktion och konsumtion av varor. En klar majoritet av svenska folket tycker att det är en viktig fråga och vill också handla hållbart, både socialt och miljömässigt. var det en unik ökning: mer av ekologiska varor i . Trots det är det av livsmedlen som är ekologiskt producerade. Min fråga till statsrådet handlar om vilka tankar det finns för att öka den andel livsmedel som är hållbart producerad. 98 Statsrådet (MP): Tack, , för en viktig och central fråga. Det är uppenbart att det finns ett starkt tryck och önskemål från konsumenterna att kunna göra mer. Man använder de verktyg som finns. Man använder miljömärkning, man köper gärna ekologiskt och man köper rättvisemärkt för att öka den sociala hållbarheten. Ett problem som många konsumenter känner är att de inte har tillräckligt mycket verktyg, inte tillräckligt mycket information för att kunna fatta de väl genomtänkta beslut som man vill fatta, helt enkelt för att påverka världen i positiv riktning. Vi tittar på hur vi kan förbättra möjligheterna för konsumenterna, till exempel genom Miljömärkning som arbetar med att se över sin redovisning. Men det handlar också om att se om det finns möjligheter att ge incitament och stöd för att öka till exempel produktionen av hållbart producerade produkter. Jag vet att det är en del av den livsmedelsstrategi som landsbygdsministerm håller på att arbeta med. Där tittar vi också på hur vi kan göra det lättare för bönderna att ställa om till ekologisk produktion. är efterfrågan på ekologiska produkter ofta större än tillgången. Kan vi skapa en bättre matchning är det bra. 99 (S): Tack för svaret! Jag undrar också: Den strategi som regeringen avser att ta fram, hur kommer den att stödja? Kan statsrådet ge några exempel på vad den strategin kan innehålla? Vilket tidsperspektiv har regeringen för att ta fram strategin? 100 Statsrådet (MP): Den strategi som hänvisar till är en strategi som vi aviserar i årets budget men som är tänkt att levereras i nästa års budget. kommer vi att arbeta med en strategi för hållbar konsumtion, just för att se hur vi från politiskt håll – från regering och riksdag – kan hjälpa konsumenterna att vara så aktiva som vi alla vill vara. Det handlar framför allt om de områdena där vi vet att det finns en stor miljöaspekt och en stark social aspekt: transporter, boende, livsmedel och så vidare. Men vi tittar också på den utveckling som kommer mycket snabbt, med en omstöpning av konsumentmarknaderna. Där pratar man till exempel om cirkulär ekonomi, att kunna arbeta med att sluta kretsloppen och hitta nya affärsmodeller. Det handlar också om delandets ekonomi, där vi i alltmer ökande grad börjar dela med oss av våra varor och tjänster. Det är en mycket positiv effekt som ger sociala möjligheter – man knyter närmare nätverk och lär känna varandra och sina grannar – och som också ger nya möjligheter att minska resursåtgången och effektivisera resursanvändningen. Här finns det stora möjligheter. 101 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Situationen runt om i kommuner är på många håll och kanter ganska ansträngd, och man jobbar hårt med många utmaningar för att klara av den situation som uppstår med många nyanlända. Bland annat har många kommuner stora utmaningar i att anställa sfi-lärare för att möta de behov som finns. I en intervju med sa statsrådet: ”Vi jobbar generellt med att stärka läraryrkets attraktivitet genom att höja lärarlönerna”. Det sa hon som svar på en fråga om hur man ska se till att det kommer ut fler sfi-lärare. Problemet är att sfi-lärarna inte ingår i regeringens lärarlönelyft. Ska man tolka statsrådets svar på frågan i så att regeringen nu har bytt uppfattning och breddar lärarlönelyftet till att gälla även sfi-lärare? Om det är så, vilka ytterligare yrkeskategorier, bland annat komvuxlärare, förväntas också ingå i den nya breddningen? 102 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! När jag blir citerad vill jag gärna bli citerad på ett korrekt sätt. Det är sant att jag har sagt det jag sa i det sammanhanget, i den artikeln. Men vad jag refererade till var att den lärarlönesatsning som vi gör primärt handlar om och gymnasieskolan. Däremot gör vi enskilda satsningar för att rekrytera fler lärare till just sfi-lärare och för att ge fler möjlighet att bli behöriga sfi-lärare så att de som går igenom en sådan svenskundervisning ska få en så kvalitativt bra undervisning som möjligt. 103 (M): Det är intressant att statsrådet hävdar att hon är korrekt citerad men ändå inte korrekt citerad. Citatet är väl antingen korrekt eller inte korrekt? Jag tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen hävdar att man gör satsningar på sfi-lärarna när sanningen är att man gör det mindre lönsamt att bli sfi-lärare relativt andra läraryrken i ett läge när behovet av sfi-lärare är stort. Den student som funderar på att bli antingen sfi-lärare eller svensklärare på eller gymnasiet får av regeringen en bonus i lön om den väljer att inte bli just sfi-lärare. Ser inte regeringen att det finns en stor utmaning i det man gör och att det lärarlönelyft man har tagit fram skapar en situation i klassrummet och för lärarna där många av de absolut viktigaste yrkeskategorierna just nu tyvärr försvinner bort från skolan? Vi tvingar helt enkelt bort människor från yrken där vi absolut mest av allt behöver dem. Borde inte regeringen inse sitt misstag – att man kanske inte ska gå in och kladda och kludda i enskilda lönesatsningar för enskilda yrkesgrupper – och backa det beslutet och i stället jobba bredare? 104 Statsrådet (S): Tack än en gång för frågan! Ja, resurserna är ändliga. Regeringen väljer att prioritera framför allt och gymnasieskolan, eftersom vi vet att det kommer att saknas drygt 65 000 lärare på det området. Det är en stor problematik för kvaliteten i skolan. Jag tycker dock att det är anmärkningsvärt att jag får frågor kring detta just från moderat håll där man över huvud taget inte har den sortens satsningar på lärarlöner. Det handlar om en grupp akademiker som har studerat länge och gjort stora satsningar på sin skolgång. Men väljer att inte belöna dem för den investering som de har gjort och för den betydelse som de har för den framtida svenska skolan. Min motfråga är egentligen: Vad ämnar göra för att komma åt lärarbristen? Men den diskussionen får vi ta vid ett annat tillfälle. Friskolornas betydelse för nyanlända elever 105 (M): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . kommuner och skolor står nu inför en stor utmaning när vi har väldigt många nya elever som behöver gå i skolan och få en skolplats. friskolor har mycket positivt meddelat att de vill vara en stor del i detta och inkluderas i arbetet med att skapa och starta fler nya skolor så att alla våra elever i kan få en bra skola. Men det regeringen har gjort tidigare är att i sin utredning säga att man vill fokusera på förbud mot just friskolor, i och med det kommunala vetot. Min fråga till ministern är därför: Varför väljer man att fokusera på att förbjuda skolor i stället för att låta alla skolor oavsett huvudman vara med och se till att vi få fler utbildningsplatser till våra elever? 106 Utbildningsminister (MP): Nej, , du vet att vi inte har någon politik för att förbjuda skolor. Däremot tycker vi att det är rimligt att man när man etablerar en skola gör ett avtal med den kommun som man etablerar skolan i så att kommunen klarar av att ta det helhetsansvar som det svenska huvudmannaskapet innebär för skolan. Då ställer vi särskilda krav på de skolor som är kommersiellt drivna. Inga regler ska förändras för icke-kommersiella skolor. I det läge som vi är i nu är jag också mycket glad att friskolor vill vara med och ta ansvar för att möta nyanlända elever. Skolor som inte har kö till sina platser kan redan nu välja att kontakta sin kommun och erbjuda hjälp i arbetet med att ta emot nyanlända och samordna det med kommunen. Den möjligheten finns för alla de friskolor som inte har kö till sina platser. När det gäller de friskolor som har kö ser vi på hur reglerna fungerar, och behövs det kommer vi att förändra reglerna. Det är vi överens om för att också de ska kunna hjälpa till och ta ett ansvar för nyanlända elever. 107 (M): Den bedömning som ministern pratar om, att man behöver se över i kommunerna om det finns ett elevunderlag och att situationen för skolorna fungerar, görs . Att ge kommunerna, som inte alltid är opartiska i de här sammanhangen, möjligheten att lägga sitt veto mot uppstarten av nya skolor är helt fel fokus. I stället hade regeringen kunnat välja att lägga tid och energi på att få fram fler skolor och fokusera på det. Jag kan konstatera att man väljer att inte göra det, och det är tråkigt. 108 Utbildningsminister (MP): Jo, det gör vi. Det finns ingenting som är så prioriterat som att få fram fler skolplatser, fler lärare och bättre möjligheter att ta emot de många nya elever som kommer till . Jag tror att det också innebär att den fråga vi nu diskuterar i praktiken inte kommer att vara jättecentral, för kommunerna kommer att vilja ha all hjälp och allt samarbete de kan få för att få fler skolplatser. har kommunerna i det skolsystem vi har ett övergripande ansvar för skolsituationen. Inte minst mottagandet av nyanlända understryker vikten av att vi har en skola som inte blir alltmer segregerad. I det arbetet blir det viktigt för kommunerna att också se på etablering av nya skolor och föra diskussioner om var de ska vara och hur man ska göra det, så att nya skolor inte ökar ojämlikheten utan minskar den. Det är oerhört viktigt för att för dem som kommer inte bara ska vara en utan också ett land där de får vara med, jobba och bidra. Jag vill tacka deltagande statsråd och ledamöter för dagens frågestund som är avslutad. § 10 (forts. från § 8) Svar på interpellation 2015/16:102 om omprövning av synen på och 110 (M): Jag har några kommentarer på det som statsrådet pratade om . Det pratades om att slåss mot väderkvarnar likt . Det anser jag inte att jag, och gör . Vi slåss för mer företagande. Jag har en liten fundering. Man är inte sämre än att man kan ändra sig, finns det ett uttryck som heter. Så verkar det vara med statsrådet kollega statsrådet – tyvärr, får jag säga . skrev han en debattartikel i . Han skrev: ”Skattereduktionen för hushållsnära tjänster till barnfamiljerna bör därför öka. Till skillnad mot vad den omfattande debatten kanske givit sken av, så är kostnaden för dagens skattereduktion för de hushållsnära tjänsterna relativt måttlig.” Det finns ju mycket som man vill kommentera i det citatet, men jag funderade lite på det här med barnfamiljerna och utökningen som din kollega statsrådet då pratade om. Jag vill med anledning av detta ställa en fråga till statsrådet . Finns ambitionen att öka RUT-avdraget för barnfamiljer fortfarande kvar? Regeringens nu liggande förslag går stick i stäv med detta. Det klingar rätt illa med den ambitionen om den fortfarande ligger kvar. Sedan vill jag avslutningsvis poängtera att RUT- och ROT-avdragen inte innebär att man får mer pengar från staten utan att man får behålla mer av sina intjänade och skattade pengar. 111 (M): Jag ställde frågan tidigare om anledningen till att försämra , och då fördes det fram att man inte ska städa inomhuspooler eller ha bartender hemma. Grunden till det är den här klasskampsretoriken. Jag tror att Socialdemokraterna har oerhört svårt med denna fråga. Det är en reform som har varit mycket populär och som har gjort svarta jobb vita. Det måste vara svårt att vara socialdemokrat och bestämma sig i den här frågan, och då väljer man att halvera. När jag frågade hur många inomhuspooler som hade rengjorts med hjälp av RUT-avdraget fick jag inget svar. Jag har forskat lite i frågan med hjälp av , som lustigt nog förkortas . De kunde inte få fram hur många inomhuspooler som har rengjorts med hjälp av RUT-avdraget. Min konklusion när det gäller försämringen är att det här är ren klasskampsretorik och att man vill tala om för svenska folket att avdraget används till någon sorts lyxkonsumtion som det faktiskt inte används till. I själva verket handlar det inte om lyxkonsumtion utan om att få vardagen att gå ihop för tusentals familjer runt om i landet. Vi har också sett att användandet av RUT-tjänster har ökat. Man skulle kunna tro att det bara var i , men ute i övriga landet har det ökat mycket. Det här är en bra reform som ska finnas kvar. Jag förstår inte varför regeringen väljer att försämra det hela. 112 Arbetsmarknadsminister (S): Till som tydligen hade hört mig säga i tv att RUT-avdrag skulle leda till ökade klyftor vill jag säga att du måste ha missuppfattat eller lyssnat dåligt. Det är inte min uppfattning, och det är inte heller vad jag har framfört i tv. När man genomför skattesänkningar för vissa tjänster eller vissa grupper är det en viktig fråga hur det ska finansieras. Det påverkar naturligtvis utfallet när man genomför skattesänkningar, och det finns ju alltid en alternativ användning för pengarna. Men regeringen behåller RUT-avdraget. presenterade jag som representant för regeringen förslag om utökning av RUT-avdraget för flyttjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster i hemmet. Till som verkar ha en fixering vid rengöring av inomhuspooler – det har inte jag – vill jag säga att det är lätt att vara socialdemokrat. Mitt fokus är jobben, och då tror jag att det leder till en återvändsgränd att fokusera på rengöring av inomhuspooler. Jag tror att det är en mycket begränsad del av RUT-avdraget som har använts till detta, och jag tror att den användningen kommer att fortsätta vara begränsad. beskrev det som att tusentals familjer ska få ihop vardagen med hjälp av RUT-avdrag, och jag tror inte att de kommer att påverkas av en förändring som gäller inomhuspooler. Det är alltså inget fokus för mig. 113 (M): Jag vill säga till arbetsmarknadsministern att rätt ska vara rätt. Jag hörde ökade klyftor på tv:n och skrev ned det. Men om jag har hört fel beklagar jag det. Det är bra. Det handlar om viktiga jobb för att man ska komma in på arbetsmarknaden. Jag vill understryka att RUT-avdraget innebär lägre trösklar in på arbetsmarknaden. De blir en sorts instegsjobb som är oerhört viktiga pusselbitar. Jag är glad över överenskommelsen som gjordes . Men jag tror också att långsiktighet behövs. Det är den som jag, och är ute efter i våra inlägg. Vi ser dem som vardagsjobb. Det är som sagt också en jämställdhetsreform. Jag vill understryka att jag tror att den kommer att ge mycket bättre effekter än en pappamånad, som man inte har kunnat se de effekterna av. RUT-avdrag är en pusselbit i vardagen för familjer, inte bara här och utan även framöver. Jag tänker mig att vi kommer att få se mycket mer av den sektorn växa fram. Det är en arbetsskapande åtgärd. När det gäller valideringen, som arbetsmarknadsministern tog upp i sitt svar, tycker jag att det är bra att man jobbar med frågan och inser att den har legat långt efter. Upphandling gör att de tjänsterna kan bli väldigt precisa och kan leda till snabbare handläggning med bibehållen kvalitet. Det är också bra att det ges ersättningar till kommunerna. Det tar lite . Det är gamla lösningar. Jag har förstått att man faxar in papper . Det känns lite gammalmodigt och leder till en tröghet i systemet som blir tungt i ett sådant läge som vi befinner oss i.