prot · H209104 · 2015-05-27 00:00:00 — Det är sant; både EU och har nått långt över målet. Det är viktigt att ha med sig. Det var inte så jobbigt som många kritiker sa, och jobben försvann inte. Nej, välståndet har ökat, och utsläppen har minskat. I världen som helhet har dock utsläppen fortsatt att öka kraftigt. Det var först det talades om en vändning, och vi är långt ifrån ambitionerna i Kyoto. Det är en vändning fem i tolv. Forskarna i FN:s klimatpanel har talat om att de globala utsläppen måste börja vända nedåt absolut för att vi ska klara tvågradersmålet. För våra barns och barnbarns skull får vi hoppas att deras beräkningar stämmer och att vändningen inte har kommit . Som ni alla säkert vet avvisades Kyotoprotokollet av den amerikanska, konservativa presidenten . Det var det Kyotoprotokoll hans företrädare, demokraten , hade förhandlat fram och som angav en modest minskning om för . I stället satsade republikanen på olja och kol. Clinton mot Bush – historien kommer att avgöra vilken betydelse den striden hade för att rädda civilisationen. är jag rädd för att det ska hända igen. En ny Clinton kanske står mot en ny Bush i det amerikanska presidentvalet, återigen med svenska moderater på plats i för att kampanja fram en ny republikansk president. Ska det avgöra världens framtid igen? Ska historien upprepa sig? Ska en ny republikansk president stoppa klimatavtalet från som demokraten skriver under? Vi får se. Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, som vi ska besluta om här , har ju en mer principiell betydelse än en reell. Det som har betydelse är det som händer i . Då samlas världens länder igen för att få ett avtal om klimatet. Jag hoppas att är det namn vi ska komma ihåg räddade klimatet, vår civilisation som vi känner den och att Parisprotokollet får leva vidare engagerat och framtidsinriktat. Historien om Kyotoprotokollet och det som hände därefter visar att det inte är brist på teknik, idéer och åtgärder som begränsar våra möjligheter att stoppa klimatförändringarna. Det är inte brist på tid. Det är inte brist på arbetstillfällen och ökat välstånd. Det är brist på politisk handlingskraft. i människans historia har världen samlats för att uppbåda så mycket vetenskapliga fakta i en enda fråga. Och har vetenskapen varit så enad och tydlig om slutsatserna. Vi har många redskap klara. Det som behövs är gemensamma beslut, solidaritet med varandra och att vi står upp för de beslut som tas. FN:s forskarpanel IPCC presenterade här i sin femte rapport om klimatförändringarna . Den visar att det vetenskapliga läget är mer robust än tidigare och budskapet mer kraftfullt. Temperaturen kan stiga ytterligare 4–om vi inte minskar vår klimatpåverkan. börjar också jordens egna processer göra att temperaturen stiger utan människans påverkan. Det är mindre is på polerna och metangas som släpps ut från havsbottnar och tundra. Visst kan vi känna oss små här i . Vad kan vi göra? Kan politiska beslut i denna riksdag ändra något? Det besked som vi vill ge är att vi kan det, och regeringens strategi inför klimatmötet i går ut på just detta. kan göra skillnad. Det lönar sig att gå före. Det ger oss inflytande att påverka, det ger våra företag fördelar i den framtida konkurrensen. Jag känner mig trygg i att vi har en bred uppfattning i denna kammare om att ska gå före och vara pådrivande. När jag läser motionerna från de borgerliga partierna i Alliansen ser jag att vi är överens. har ett ansvar för att driva på i det internationella klimatarbetet. ska vara pådrivande för att EU ska driva en mer ambitiös linje. Det är också den linje som regeringen nu har. Men ibland har vi kanske olika uppfattningar om hur denna ambitiösa linje kan se ut. Och ibland kan jag känna att de borgerliga partierna i Alliansen kanske inte riktigt hängt med i utvecklingen. Låt mig ta ett exempel. Både regeringen och de borgerliga partierna i Alliansen vill att EU i förhandlingarna ska lägga in att EU är berett att minska utsläppen jämfört med . Den nuvarande linjen för EU är ju . Men de borgerliga partierna menar i sina motioner att hela ambitionsökningen från absolut inte får göras genom att utsläppen i ska minska, utan det måste på förhand bestämmas att alla de ska ske genom att vi betalar för så kallade utsläppskrediter i andra länder och räknar in det i EU:s åtagande. Detta förslag är inte realistiskt eller troligt, helt enkelt för att av EU:s utsläpp är så mycket att det inte har funnits så mycket krediter på marknaden någonsin sedan systemet med sådana krediter startade. Det är klart att vi kan använda internationella krediter för att öka EU:s åtagande. Men att ska användas och måste räknas in i EU:s egna utsläpp är inte rimligt. Alliansens idéer är ur takt med tiden och för oambitiösa. Framtiden är trots allt hoppfull. Vi ser att många länder har börjat utvecklingen för att kraftfullt ställa om. Många företag väljer att gå före trots att politiken halkat efter. I har vi det så kallade Hagainitiativet som har samlat en grupp företagare som vill mer och som inte orkar vänta. har på extremt klarat en massiv expansion av sol och vind. har trots smog och kolkraftverk etablerat hela städer som bygger på nya hållbara synsätt. och har lämnat in sina förslag på utsläppsminskningar inför . Allt tyder på att Parismötet kommer att klargöra ett transparent system för kontroll och mätning av utsläpp. Det är ett stort steg framåt. Att ambitionerna från länderna som har anmält sina utsläppsminskningar inte kommer att räcka vet vi. Men vi är på väg åt rätt håll. Den här har slagit fast att ska ha minskat utsläppen jämfört med . Det målet ligger fast med den nya regeringen. Den nya regeringen har också varit tydlig med att den tänker presentera en kontrollstation för hur detta ska gå till. Jag vill också klargöra en sak som ibland är förvirrande i debatten. beslut innebar att regeringen fick möjlighet att använda så kallade internationella krediter till hjälp för att nå klimatmålet, men satte ingen gräns för hur mycket eller för hur lite. Beslutet innebär bara en möjlighet att göra så. Den tidigare borgerliga alliansregeringen bedömde att en tredjedel av minskningen, det vill säga , skulle ske med internationella krediter, alltså utsläppsminskningar i andra länder som har betalat för, och att de skulle räknas in i det inhemska utsläppsåtagandet. Vi kallade det då för siffertrixande och fortsätter att kalla det för siffertrixande, oavsett om det är på nationell eller internationell nivå. Den nya socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen gör nu en annan bedömning. Det framgår bland annat av vårpropositionen att regeringen tänker nå målet genom ökade nationella insatser. Ansvarig minister, klimat- och miljöminister , sa i en debatt här i att regeringens grundläggande princip är att klimatmål ska nås genom inhemska utsläppsminskningar. Båda regeringarnas bedömningar ryms alltså inom riksdagsbeslutet. Klimatpolitiken handlar ytterst om att ställa om samhället till att bli mer framtidsinriktat för att möta en ny konkurrenssituation. Det handlar inte längre bara om gröna jobb, det handlar om alla jobb. All verksamhet är beroende av fossila bränslen och fossilt tillverkade material. Och de nya jobben växer fram inom förnybar energi, inom energieffektivisering, inom ny fordonsteknologi och inom smarta elnät. De stora miljöproblemen måste lösas genom ett bredare samarbete där näringsliv, det civila samhället och andra parter deltar. Vi måste förankra för att ha människor med oss i omställningen. Vi socialdemokrater har samma grundidé för miljö- och klimatpolitiken som de som skapade välfärdsstaten och kunskapssamhället. Vi vill använda en politik och införa styrmedel som gör det lättare för människor att välja rätt. Utmaningen handlar om att stimulera ny teknik genom att göra den gamla tekniken dyrare och sätta ett pris på utsläppen, vilket gör ny teknik konkurrenskraftig. Vi behöver också kombinera det med investeringar för att ta ansvar för den helhet som klimat- och miljöpolitiken innebär. Det handlar om att ha fokus på ett bra liv för alla. Det handlar om kollektivtrafikinvesteringar i kommuner. Det handlar om energisnålare bostäder i till exempel storstädernas miljonprogramområden. Det handlar om klimatsmarta investeringar som minskar utsläpp lokalt, nära människors vardag. Den nuvarande regeringen har redan aviserat en mångmiljardsatsning för minskade klimatutsläpp nationellt. Det är att ta ansvar för den helt nödvändiga klimatomställningen tillsammans med respekt för människors vardag. Vi menar att det är möjligt att samla hela landet i en gemensam uppgift: en klimatpolitik som håller ihop, som bär jobb och välfärd, solidaritet och rättvisa. 32 (V) replik: Jag tackar för anförandet. I stort håller jag med vad gäller de stora bristerna i den politik som fördes under den tidigare borgerliga regeringen samt det faktum att de borgerliga partierna med stöd av röstade igenom en annan budget, som innebar stora neddragningar på klimat- och miljöområdet med . Det här har tyvärr gjort att klimatarbetet i stannat upp. Men finns det hopp igen. Det vill vi i verkligen backa upp. I betänkandet har vi i flera konkreta förslag på hur klimatpolitik ska kunna bli mycket bättre. Jag är, måste jag säga, besviken över att de förslagen avslås eller lämnas utan vidare åtgärd. En av de saker som jag skulle vilja ta upp är vår redovisning till FN av den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet. Som jag sa i mitt anförande har vi ett stort överskott av så kallade utsläppsrätter. Den största delen av det överskottet annullerar vi. Vi skrotar de utsläppsrätterna, vilket är jättebra. Men det finns fortfarande 10 miljoner utsläppsrätter kvar, koldioxid som regeringen i den här propositionen inte klart och tydligt säger att man ska skrota. Jag skulle vilja veta av , eftersom hon företräder Socialdemokraterna, om regeringen avser att skrota även dessa koldioxid när det är helt klart vad som gäller. 33 (S) replik: Först vill jag tacka och för det ändå goda samarbete som vi har mellan regeringen och . Genom detta samarbete kan vi lägga fram en budget med mycket högre ambitioner för miljö- och klimatåtaganden än vad vi sett tidigare – och rösta igenom den här i . Detta tycker jag är viktigt och riktigt att lyfta fram en sådan här dag när vi debatterar klimatpolitik, precis som det är viktigt att lyfta fram det goda som består i att det finns en bred samsyn i riksdag om att vi ska bedriva en aktiv och offensiv klimatpolitik. i opposition bad jag och andra om besked från den borgerliga regeringen om huruvida man tänkte annullera överskottet av utsläppsrätter eller inte. Vi hade krav på att annullera, stryka, överskottet av utsläppsrätter, för det är det enda sättet att garantera att utsläppsminskningar blir bestående. Jag är nu mycket glad och stolt över att ett av de första beslut som denna nya regering fått på plats är att vi annullerar ett överskott av utsläppsrätter. Det visar på en tydlig inriktning som jag ser som positiv . Att regeringen i detta skede inte kan ge besked om exakt hur vi ska hantera de utsläppsrätter som finns kvar beror på att inte alla processer är klara inom EU-samarbetet. Vi måste först veta vad detta ska räknas på, och det måste vara möjligt att göra annulleringen inom EU-systemet. Den information jag har är att det ännu inte är möjligt. Men får ta mig på orden när jag säger att jag tycker att inriktningen från den nya regeringen är mycket hoppfull . 34 (V) replik: Då tycker jag att man borde ha skrivit in i propositionen att även alla framtida eventuella överskott ska annulleras, så att det står utom allt tänkbart tvivel. Detta föreslår vi i i vår motion. Vi får väl se hur det blir framöver när man har räknat färdigt på de utsläppsrätterna, men jag utgår från att även de ska skrotas. Som sagt har vi ett gott samarbete om budgeten och så vidare, och det är bra. Men jag vill understryka att regeringen borde kunna göra mer. I det här betänkandet föreslår vi i nya ambitiösare klimatmål för . Vi vill att ska driva på för minskade utsläpp även på EU-nivå . Vi lägger fram förslag om minskad köttkonsumtion och därmed minskade utsläpp från den sektorn samt en mängd andra förslag. Vi kommer att fortsätta att driva på de sakerna, för det behövs för klimatet. nämnde klimattoppmötet i . Det är ett otroligt viktigt möte. Jag hoppas, precis som , att det blir det möte då klimatet och vår civilisation som vi känner den räddas, som hon sa i sitt anförande. Jag håller i min hand det svenska bidraget inför klimattoppmötet i . Det är nämligen EU:s förslag till klimatåtgärder som man kommer att presentera på klimattoppmötet i . Man säger att man ska minska utsläppen . Sedan säger man inget mer. presenterar inget eget klimatbidrag inför mötet i , utan lutar sig helt och hållet mot EU:s bidrag. I detta bidrag säger man ingenting om klimatfinansiering för de fattiga länderna, ingenting om tekniköverföring till de fattiga länderna och ingenting om klimatanpassning. Man talar bara om minskade utsläpp . Borde inte kunna ha en ambitiösare klimatpolitik än EU? Borde inte vi inför klimattoppmötet i kunna presentera ett eget klimatbidrag som kompletterar och går utöver det som EU gjort? 35 (S) replik: Jag tror att man måste förstå frågor i detta anförande utifrån att vi representerar olika partier med olika ideologisk fond. har naturligtvis ett högt, stort och brett engagemang i klimat- och miljöfrågorna, och det uppskattar jag och regeringen väldigt mycket. Men det är skillnad i hur vi tror att vi kan ta oss an de här frågorna på effektivast sätt. Jag företräder socialdemokratin. Vi är ett reformistiskt parti. Som jag sa i mitt huvudanförande är det ytterst viktigt att vi klarar av kombinationen att lägga fram en aktiv och ambitiös klimatomställning där vi också har människor med oss i omställningen. har en mer revolutionär tradition. Det är inte så konstigt för mig att vill ha högre mål och vill gå snabbare fram. Men det är inte säkert att det är det effektivaste sättet att ställa om samhället i rätt riktning. Jag vilar väldigt tryggt på att en mer reformistisk inriktning, där vi får människor med oss i omställningen, är det effektivaste. Jag lutar det mot att jag tycker att vi har ett ganska bra ”record”, en ganska bra utväxling av det sättet att jobba. Det handlar om hur vi har förändrat från Fattigsverige till välfärdsland, hur vi har byggt kunskapssamhället och hur vi har tagit oss an miljö- och klimatpolitiken, som i mångt och mycket har drivits fram av socialdemokratiska miljö- och klimatministrar. Det är jättebra att driver på. Det är inte säkert att dess metoder alltid är de effektivaste, men med gemensamma krafter är jag övertygad om att vi kan ha betydligt högre ambitioner än vad vi sett . 36 (M) replik: Det var minst sagt intressant att lyssna på . När jag gjorde det kunde jag konstatera att hon måste ha suttit på sin kammare och verkligen klurat och funderat på hur hon skulle kunna angripa . Den slutsats som drog var att det var läge att framföra en märklig liknelse om stödet för republikanska presidentkandidater. Jag tycker att det är lite märkligt att jag som svensk politiker ska ta ansvar för vad olika historiska amerikanska presidenter gjort eller inte gjort. Men jag kan väl konstatera för det första att inte har något systerparti i och för det andra att konservativa, demokratiska och republikanska presidenter har gjort både bra och dåliga saker för den amerikanska klimatpolitiken. Till exempel är den äldre fader till det amerikanska utsläppshandelssystemet, cap-and-trade-systemet, som var ett gott initiativ. En annan konservativ politiker, , var en av dem som ledde oss fram till Montrealprotokollet, som gjorde att vi kunde tackla problemet med freoner och lösa utmaningen med ett växande ozonhål. , herr talman, över till den svenska klimatdebatten! genomförde en väldigt framgångsrik grön skatteväxling. Miljöskatter infördes och höjdes som skatterna på arbete och företagande sänktes. Resultatet har varit lägre utsläpp i kombination med en stark ekonomisk utveckling. Jag skulle vilja fråga varför regeringen med Socialdemokraterna och nu överger denna framgångsrika linje. 37 (S) replik: Det är lite fascinerande att lyssna inte bara på och utan också på övriga partier i den borgerliga alliansen. Någonstans är det ändå så att genomförde ett val . Det var alldeles uppenbart att det som företrädde röstades bort. Det svenska folket röstade också med uttryck bort den politik som den tidigare alliansregeringen hade fört. Ändå känns det som att och partierna i Alliansen inte har lärt sig någonting, utan de fortsätter envist att lägga fram precis samma förslag som de en gång har förlorat valet på. Jag tror inte att det är speciellt framgångsrikt, men det får de partierna ta ansvar för. gör en felaktig beskrivning när han försöker skönmåla den politik som fördes och den tid hans parti satt vid regeringsmakten. Det är inte så att miljöskatternas styrande effekt ökade under den borgerliga regeringstiden. Ni var tvärtom väldigt duktiga på att undandra skatt. Ni sänkte skatterna med uppåt 130 miljarder. Men ni var inte lika duktiga på att se till att de miljöstyrande skatterna ökade. När jag försöker vara lite vänligare och finna någon sorts styrka i att riksdag har ett brett engagemang för en ambitiös miljö- och klimatpolitik brukar jag säga att om man kombinerar den massiva sänkningen av skatter som gjordes under den borgerliga alliansregeringen med en politik som ökar de miljöstyrande effekterna av miljö- och klimatskatter kanske summa summarum blir en alldeles utmärkt grön skatteväxling. 38 (M) replik: Jag konstaterar att regeringen har gett upp tanken på en grön skatteväxling. Det kanske snarare är så att man har som idé att förlora nästa val så att Alliansen kan gå in och göra skattesänkningar på jobb och företagande för att uppnå den gröna skatteväxlingen. Det blir ett växeldragande. Det är kanske det som är modell här. När jag lyssnade på anförande noterade jag att det egentligen bara var ett konkret förslag som lyfte fram för hur den nya regeringen vill minska de svenska klimatutsläppen. Det handlar om klimatinvesteringsprogrammet. Jag har vid upprepade tillfällen försökt att ställa frågor om detta. Jag är inte emot klimatinvesteringar, men jag är emot klimatinvesteringar som inte är effektiva. Jag är emot investeringar som inte gör nytta. Jag är emot investeringar som inte bygger på att man har god kontroll på vad pengarna används till och att de också levererar nytta. Jag har ställt frågor om hur man ska dra nytta av det tidigare Klimpsystemet som var förknippat med väldigt stora bekymmer. Då får man ofta höra från klimatministern, och tidigare från , att minsann har sagt att detta var ett effektivt system. Jag läste slutredovisning. Där skriver man att Klimp inte uppfyller det nödvändiga villkoret för kostnadseffektivitet, att additionaliteten är begränsad och att av försöken sannolikt skulle ha genomförts ändå. föreslår regeringen att man ska satsa 1 925 miljoner på ett nytt klimatinvesteringsprogram. Då är min fråga till och regeringen: Hur ska man säkerställa att inte av pengarna slösas bort och går till åtgärder som ändå hade blivit genomförda? Det är väl inte så att Socialdemokraterna tycker att det är okej att man investerar nära 2 miljarder men inte är säker på att mer än kanske pengarna levererar nytta? 39 (S) replik: Eftersom Socialdemokraterna och regeringen som helhet har högre ambitioner när det gäller klimat- och miljöpolitiken och den omställning som kan bära jobb och välfärd, rättvisa och solidaritet, än vad har kan Moderata samlingspartiet med i spetsen vara lugna och trygga. De åtgärder vi nu lägger fram förslag om och de investeringar vi nu gör för att vi ska kunna minska våra klimatutsläpp och bygga jobb och välfärd kommer vi att se till att de blir effektiva. Du kan känna dig lugn och trygg i det. Om du inte tycker att det är tillräckligt att lyssna på , kommuner och landsting, den nuvarande regeringen som lägger fram förslag till investeringar på lokal och regional nivå för att minska utsläppen nära människors vardag, om du inte litar på att det är något som är efterfrågat och som kommer att göra skillnad för framtiden, kanske du, , kan lyssna till din egen partikollega som är moderat kommunstyrelseordförande i din hemkommun . Han är en av dem som har talat sig varm för att det är viktigt, riktigt och efterfrågat från kommuner och regioner att få ytterligare stöd i en mer effektiv och ambitiös klimatomställning. 40 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet om klimatpolitik och avslag på samtliga reservationer. Värmerekord, häftiga skyfall, stormar, torka och smältande isar. FN:s forskarpanel IPCC presenterade sin sammanfattande rapport om de globala klimatförändringarna. Världens klimatforskare står enade kring ett klart och utmanande budskap. Det är vi människor som står bakom klimatförändringarna, och de effekterna syns redan över hela världen. Jag tyckte att gjorde en lysande och målande beskrivning av vad vi ser ute i världen nu och vilka det är som drabbas hårdast av klimatförändringarna. De globala växtgasutsläppen fortsätter att öka kraftigt. Vi är på väg mot en temperaturökning på tre till åtta grader i slutet av detta århundrade. IPCC slår också fast i rapporten att det är bråttom. Det finns inte tid för några fler havererade klimatförhandlingar. Utsläppen i världen måste minska och landa på noll i slutet av detta århundrade. Vi är den sista generationen som kan vända utvecklingen. Det kan kännas ogörligt med tanke på att de globala utsläppen bara ökar. Men det finns ljusglimtar. kom nyheten att de globala utsläppen av koldioxid från energisektorn avstannade 2014. Det är första gången som utsläppen i energisektorn avstannat eller minskat utan koppling till en lågkonjunktur. Något annat positivt i klimatdebatten är att det kommer allt fler rapporter som visar att det är lönsamt för ett land att minska utsläppen och att det går att öka ett lands välstånd utan att öka utsläppen. Som sagts i debatten är klimatmötet i en milstolpe. Vår samarbetsregering under ledning av klimat- och miljöminister har tagit fram en strategi för ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal för att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Det är en strategi som vilar på tre ben. För det första arbetar regeringen för att EU ska höja sina ambitioner för utsläppsminskningar. EU antog ett mål om minskade utsläpp på till 2030. Ordet minst är viktigt. Regeringens åsikt är att EU:s åtagande bör vara . För det andra driver regeringen att det nya klimatavtalet ska möjliggöra att ländernas bindande utsläppsmål kan höjas allteftersom. Det är viktigt att utsläppsmålen som beslutas i blir ett golv och inte ett tak. För det tredje är samarbete och allianser jätteviktigt om man ska komma någonstans. Det gäller alla politiska områden. Regeringen prioriterar samarbete med de länder i , och som verkar för ett ambitiöst avtal och som är mest utsatta för klimateffekter. Det har varit olika siffror i debatten om hur mycket EU:s utsläpp bör minska till 2030. Låt mig slå fast att har och har haft höga mål. Vårt mål inför beslutet i EU var 60 procents minskning av utsläppen, förnybar energi och i energieffektivisering. anser också att de utsläppsminskningar som vi tar som vårt beting ska ske inom EU. Självklart är det viktigt att minska utsläppen i andra delar av världen och att vi i den rika delen av världen ska hjälpa till att finansiera åtgärder för att minska utsläppen i utvecklingsländerna. Men det känns inte sjyst att vi sedan själva räknar in utsläppsminskningarna i vårt beting, särskilt inte om vi plockar de lägst hängande frukterna och lämnar de tuffaste åtgärderna till länderna själva att ta ansvar för. Att sätta höga mål är viktigt, men det är ännu viktigare att se till att vi når målen – och helst med råge. Låt oss därför vända blicken tillbaka till . I släpps ut över växthusgaser.