prot · H30929 · 2015-11-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet, att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialförsäkringsutskottet, att (KD) avsagt sig uppdragen som ledamot i kulturutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet samt att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i skatteutskottet, som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som ledamot i kulturutskottet, som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet samt som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i miljö- och jordbruksutskottet suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 4 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 26 till 27 i justitieutskottet från 67 till 68 i Kammaren medgav dessa utökningar. § 5 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:152 Interpellation 2015/16:152 Full fart för självkörande bilar av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:157 Interpellation 2015/16:157 Kvinnligt företagande av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:159 Interpellation 2015/16:159 Utarmning av det regionala flyget i av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:170 Interpellation 2015/16:170 Arbetslöshetsmålet och Arbetsförmedlingens prognoser av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef Interpellation 2015/16:182 Interpellation 2015/16:182 Nystartsjobb i småföretag av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:45 till miljö- och jordbruksutskottet 2015/16:JO1 till 2015/16:3262–3265 till socialutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:TU5 Godkännande och marknadskontroll av fordon 2015/16:TU3 Ändring i lagen om vägtrafikregister 2015/16:TU4 Senarelagt införande av redovisningscentraler Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU4 Ändringar i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel 2015/16:UbU4 Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1 2015/16:FöU3 Militära frågor betänkande 2015/16:JuU6 Domstolsdatalag (prop. 2014/15:148) 1 (M): Vi ska debattera förslaget till en ny domstolsdatalag. Lagstiftningen har föregåtts av ett ganska omfattande beredningsarbete. Vi har tidigare fått ny polisdatalag och åklagardatalag. har turen kommit till en domstolsdatalag. Den kommer att avse behandlingen av personuppgifter i de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas och hyres- och arrendenämndernas rättskipande och rättsvårdande verksamhet. Syftet har varit att få en teknikneutral och flexibel lag som innehåller de bestämmelser som är av central betydelse för integritetsskyddet. Det har skett en hel del ändringar under beredningens gång. Det förslag som läggs fram är i allt väsentligt bra. Men trots det finns det anledning att peka på några saker. Vi är positiva till att det här förslaget till lagstiftning läggs fram. Men det är också angeläget att det finns tillräckligt skydd så att enskilda människors integritet inte kränks vid sådan personuppgiftsbehandling som lagen omfattar. ges domstolarna möjlighet att behandla uppgifterna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Av erfarenhet vet vi att vi har höga ambitioner när vi lagstiftar men att det inte finns möjlighet att tillgodose lagstiftningens intentioner i praktiken. Därför är det särskilt angeläget att regeringen ser till att it-miljön också innefattar sådana lösningar att det eftersträvade skyddet i lagstiftningen för känsliga personuppgifter kan upprätthållas i praktiken. finns det ett glapp mellan intentionerna i lagstiftningen och de faktiska möjligheterna att skydda uppgifter. Därför har vi, till att börja med, reserverat oss i frågan om it-lösningar. Jag tycker nog att regeringen och utskottsmajoriteten har haft en lite njugg inställning till en sådan förhållandevis angelägen fråga i sammanhanget. I betänkandet står det att ”motionsyrkandet anses vara i huvudsak tillgodosett”. Jag tycker inte att man ska eftersträva halvmesyrer. Man ska sätta ribban högt och försöka nå de mål som lagstiftningen innebär. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. All lagstiftning utvärderas naturligtvis . Självklart ska man följa upp hur lagstiftningen fungerar. Det är också en av utskottens uppgifter i . När det gäller den här lagstiftningen har det funnits många synpunkter under beredningen. Det finns också en hel del intressemotsättningar där man måste finna en lämplig avvägning. Av det skälet tycker vi att det i just det här fallet är särskilt angeläget att domstolsdatalagens regler följs upp noggrant efter förhållandevis , så att eventuella tillämpningsproblem kan åtgärdas så fort som möjligt. Det har hänt att domstolar har lämnat ut uppgifter av synnerligen integritetskänslig natur. Och i något fall har uppgifter inte lämnats ut, trots att det har funnits lagstöd för det. Vi vet alla vilken reaktion det blev efter publiceringen och tillkännagivandet av Lexbase. Det finns skäl att beakta det här utifrån många olika utgångspunkter. Av de skälen tycker vi att det är viktigt att utvärdera om lagstiftningen fungerar på det sätt som har avsetts och det efter förhållandevis . Jag yrkar också bifall till reservation 2. 2 (S): regleras domstolarnas personuppgiftsbehandling i den dömande verksamheten i de så kallade Veraförordningarna. Dessa tillkom som en tillfällig lösning 2001. Tanken var att de snabbt skulle ersättas av annan författning som var mer genomarbetad och anpassad till domstolarnas verksamhet. Av olika skäl har lagstiftningsarbetet dragit ut . har länge påtalat det stora reformbehov som finns på området. För att domstolarna ska kunna arbeta effektivt och utnyttja de möjligheter som en ökad digitalisering ger krävs en modernare lagstiftning. Därför är reformen välkommen. Rättsläget när det gäller hantering av personuppgifter i domstolarna är med dagens regler i flera fall oklart. Domstolsdatalagen reglerar fler frågor än Veraförordningarna och ger fler enkla och handfasta besked till domstolarna om hur de ska hantera olika frågor. Detta skapar bättre förutsägbarhet och är till nytta för alla: den enskilde som vet vad som gäller, domstolen som har enklare regler att tillämpa och som kan satsa på större utvecklingsarbeten utan att behöva riskera ett osäkert rättsläge. Vid utformningen av reglerna i domstolsdatalagen har en avvägning mellan behovet av effektivitet och behovet av ett gott integritetsskydd krävts. Båda perspektiven är viktiga för domstolarna. Domstolarna måste kunna arbeta effektivt för att uppfylla medborgarnas berättigade krav på en snabb och rättssäker process. De måste också kunna behandla de personuppgifter som parter och andra lämnar till domstolen på ett varsamt och förtroendeingivande sätt. Därför har båda aspekterna varit viktiga under lagstiftningsarbetet. Jag anser att den avvägning som gjorts i bestämmelserna i lagen är bra. Den integritetsproblematik som är kopplad till att till exempel allmänheten och medierna, med hänvisning till offentlighetsprincipen, i mycket stor omfattning kan begära att domstolarna söker fram personuppgifter och lämnar ut dem kan inte alltid lösas genom ett i lag eller förordning meddelat sökförbud. För att en myndighet ska kunna neka att göra en sökning som begärs av till exempel allmänheten måste sökförbudet vara absolut. Absoluta sökförbud kan inte införas om verksamheten har ett eget berättigat behov av att kunna göra vissa sökningar. I så fall skulle även myndigheten hindras. Min bedömning är att lagstiftaren har gjort en korrekt bedömning av när absoluta sökförbud kan användas. Som exempel kan nämnas etniskt ursprung, politiska åsikter, religion, hälsa med flera. är den myndighet som kommer att stötta domstolarna vid lagens införande. I de fall som det blir nödvändigt med tekniska begränsningar för att uppfylla de krav som ställs i domstolsdatalagen kommer man att införa sådana i verksamhetsstödet. Alla lagens begränsningar är dock inte möjliga att bygga in i ett it-stöd. Särskilt tekniska sökbegränsningar är svåra och kostsamma att åstadkomma. tas en handlingsplan fram för hur systemen ska anpassas till domstolsdatalagen. Verket kommer att ha en dialog med domstolarna och också i ett senare skede med Datainspektionen om vilka förändringar som ska göras. Det handlar om att hitta ett lämpligt genomförande också med beaktande av hur systemen ser ut . Att genomföra omfattande och dyra tekniska förändringar för saker som kan uppnås på ett tillfredsställande sätt med enklare medel bör inte vara aktuellt. Det kommer i så fall också att hindra annan nödvändig teknisk utvecklig som behövs för att domstolarna ska kunna effektiviseras. I vissa fall är instruktioner, rutiner och utbildning enligt praxis tillräckligt. Domstolsdatalagen höjer integritetsskyddet bland annat på följande sätt:  Reformen sätter fokus på integritetsfrågorna, vilket gör att och domstolarna kommer att arbeta mycket mer med frågorna än om en reform inte hade kommit till stånd. Ramarna för hur och i vilka syften personuppgifter får behandlas kommer att framgå av lag i stället för förordning.  Lagen är system- och teknikneutral och kommer att gälla alla system. gäller reglerna bara för ett system, nämligen .  Lagen skapar större enhetlighet eftersom den gäller för alla domstolsslag.  Lagen är flexibel; den är en ramlag som kan fyllas ut genom en förordning och genom föreskrifter. Integritetsskyddet kan justeras snabbt vid behov.  Integritetsskyddet är i realiteten mer omfattande än vad lagen anger. Föreskriftsrätten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer innebär nämligen främst att ytterligare begränsningar får meddelas. Behovet av en lagstiftning anpassad till domstolarnas verksamhet har funnits länge, och kommer att uppnås genom den nya lagen. Att lagen skiljer sig på en del punkter från polisens och registerförfattningar är naturligt, eftersom verksamheterna och deras rättsliga förutsättningar i många avseenden är annorlunda än domstolarnas. Allmän domstols verksamhet präglas till exempel av stor öppenhet och endast en liten del av hanteringen är sekretessbelagd. För polis och åklagare gäller motsatsen. Domstolarna måste på ett effektivt sätt kunna lämna ut allmänna handlingar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de båda reservationerna. 3 (M) replik: Jag kan inledningsvis säga att jag inte hade tänkt att begära replik, men jag gjorde det ändå eftersom sa någonting som inte innefattas i vår första reservation om it-förutsättningarna. Det handlar naturligtvis inte om att skapa någon form av teknik som är onödig. Självklart kan lagstiftarens ambitioner uppnås på olika sätt, men av egen erfarenhet vet jag ju att det inte är alltid som de tekniska systemen stämmer överens med det som gäller i lagstiftningen. För sedan var det större begränsningar i domstolarnas it-stöd när det gällde möjligheterna att utfärda en dom i förenklad form enligt regler. Det fanns alltså en möjlighet att gå längre enligt än vad som var tekniskt möjligt. Självklart kan det vara tvärtom när det gäller säkerhet, nämligen att ambitionerna är högre än vad man tekniskt faktiskt kan åstadkomma. Jag vill bara säga att den här reservationen innefattar någonting som är helt ofarligt för regeringen på det sättet att det inte innebär någonting att ha den ambitionen som jag tror att vi har gemensamt, nämligen att reglerna ska tillämpas så som de är avsedda. I vår motivering till reservationen står det att regeringen bör se till att it-miljön innefattar sådana lösningar som innebär att det eftersträvade skyddet för känsliga personuppgifter i praktiken kan upprätthållas. Om det krävs i it-miljön ska åtgärderna ske där. Om det kan uppnås på annat sätt är det naturligtvis väldigt bra, och det lär under sådana förutsättningar räcka. 4 (S) replik: Om reservationerna är farliga eller ofarliga för regeringen är nog inte våra grunder när vi avstyrker eller yrkar bifall till några reservationer. Vi tycker helt enkelt att det här är omhändertaget. Det finns utredningar som håller på med integritet på olika sätt, och de kommer naturligtvis att titta på de frågor som finns när det gäller domstolsdatalagen. En stor fördel med den här lagen är att man äntligen får en reglering. Väldigt mycket av det som kommer att regleras har varit helt oreglerat med Veraförordningen. Därför är det mycket viktigt att den här lagen nu äntligen kommer. 5 (M) replik: Jag håller fullständigt med om det. Det är väldigt angeläget att den här lagsstiftningen kommer. Då är det också angeläget att man når ända fram. I betänkandet skriver man att man anser att detta i huvudsak är tillgodosett. Jag tycker att det är en bristande ambition. 6 (MP): Domstolsdatalagen innebär, mycket förenklat, en reglering för hur landets domstolar ska hantera enskildas personuppgifter i deras digitalsystem. Det innebär att det finns två motstående intressen som behöver vägas in för att man ska förstå de avvägningar som har gjorts när lagen utformats. Det gäller dels domstolarnas förutsättningar att på ett effektivt sätt kunna genomföra sitt arbete, dels skyddet av individers personliga integritet. Därtill kommer mediernas möjligheter att få tillgång till uppgifter som väckts under processen, något som man också naturligtvis måste ta hänsyn till. Låt oss därför direkt konstatera att det är tydligt att möjligheterna till sökningar på tidigare avgöranden kvarstår med upp till efter avgörandet. Journalisternas möjligheter att genomföra sitt arbete på ett bra sätt är alltså fortsatt säkerställda även med den föreslagna propositionen. Hela världen befinner sig i en process av snabb digitalisering, och ligger – och ska fortsatt ligga – i framkant av den rörelsen. Det gäller inte minst våra statliga myndigheter. I takt med att myndigheterna alltmer går över till digitalt sparad information kan man också få bättre resultat till en lägre kostnad. När det gäller domstolarna kan digitaliseringen också ge en ökad rättssäkerhet som den sparar tid och ger personalen möjlighet att fokusera på annat. Exempelvis har domstolen en skyldighet att lämna ut vissa uppgifter till andra myndigheter. Genom att automatisera en sådan process kan tid och personalresurser sparas. Men det finns alltid risker med fritt flytande information. I domstolsdatalagen behandlas personuppgifter som kan vara oerhört känsliga för enskilda individer om uppgifterna inte hanteras på ett korrekt sätt. Det är alltså centralt att lagen utformas så att enskilda inte riskerar att få sin integritet kränkt som domstolarna ska ha goda förutsättningar för att utföra sitt arbete. Personuppgiftslagen är den lag som generellt reglerar hanteringen av personuppgifter. PUL är dock en lag som ska täcka in många olika situationer, och den är därför allmänt skriven. Det behövs mer specifika regler för domstolarnas hantering av personuppgifter. Därför finns också snart domstolsdatalagen. Regeringens bedömning är att lagen kommer att innebära en förstärkning av den personliga integriteten jämfört med nuvarande lagstiftning. Lagen är utformad på ett sådant sätt att den ska vara både teknikneutral och flexibel, och den ska vara tillämplig även om det sker tekniska förändringar. Ansvarig för personuppgifterna blir varje enskild domstol. På så sätt vet både den enskilde och Datainspektionen vem man ska vända sig till med invändningar eller frågor. De uppgifter som lagras ska vara nödvändiga, adekvata, relevanta och riktiga. De ska endast samlas in med ett tydligt syfte eller ändamål, och uppgifterna får bara användas för det ändamål som de har samlats in för. Tjänstemannen ska endast ha tillgång till de uppgifter som behövs för att man ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Det kommer också att finnas en rad sökbegränsningar i registren. Det kommer bland annat inte att vara tillåtet att söka utifrån etniskt ursprung, politiska åsikter, sexualliv, medlemskap i fackförening, brott eller misstanke om brott. Personuppgifter som inte är allmänna handlingar får bara lagras så länge det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet i behandlingen. Det kommer också att finnas personuppgiftsombud som hjälper enskilda att rätta felaktiga eller ofullständiga uppgifter. Alla dessa skyddsmekanismer är viktiga och nödvändiga. Människors personliga integritet spelar roll. Utan tydliga regleringar av vilka uppgifter från domstolar som får spridas eller ska kunna sökas på finns en överhängande risk för skador på enskilda personer som exempelvis kan få sitt rykte förstört eller förlora jobbet om uppgifter sprids fritt utan kontroll. I arbetet med den föreslagna propositionen har man varit väl medveten om detta. Man har även tagit hänsyn till vikten av att värna medborgares integritet och förenkla våra myndigheters arbete. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 7 (V): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna, även om jag känner vissa sympatier för de reservationer som lämnats. Det handlar verkligen om den tudelade biten; vi måste värna om dels effektiviteten, dels integriteten. Jag kan förstå att det finns vissa farhågor. tror jag att det här betänkandet och förslaget ändå räcker till. It-utvecklingen går fort. Jag tycker att det är symtomatiskt att några av oss går upp i talarstolen med en bunt papper, andra med en smartphone. Det är ganska tydligt hur det ser ut. Utvecklingen går framåt, och vi måste naturligtvis följa med i den även när det gäller domstolsdatalagen, så att den fungerar. Jag tycker att det har gjorts ett bra arbete med det här betänkandet. Förslaget är bra. Jag tror att vi kommer att klara ut detta med den här lagen. Det är ingenting som avslutas, utan man måste fortsätta för att hålla koll på effektiviteten och den teknikmässiga utvecklingen men också naturligtvis integriteten. Det som kanske är viktigast i det här läget är att man försvarar den personliga integriteten. Men vi har också att tjäna på att följa med i utvecklingen. Enligt min bedömning kommer den här lagen att fungera ganska bra, även om jag som sagt har viss förståelse för de reservationer som lämnat. Vi måste hålla koll på det här, och jag förutsätter att regeringen och vi andra kommer att ha koll på det. Det står också i betänkandet. Jag tror att det här kommer att ut ganska bra, så jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 10 om återfall i brott om återfall i brott betänkande 2015/16:JuU8 om återfall i brott (skr. 2015/16:27) 8 (M): debatterar vi i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? Jag står bakom alla och allianspartiernas reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 9. vill ha en modern kriminalvård som är säker och meningsfull. på anstalt ska de intagna förberedas för livet utanför fängelsemurarna utan kriminalitet och missbruk. Kriminalvården tillfördes betydande resurser 2006–2014. En av kriminalvårdens viktigaste uppgifter är att minska återfallen i brott. är dyster läsning. Alltför många återfaller i brott, och det finns stora brister. Granskningen visar att de återfallsförebyggande insatserna är för få och görs alldeles . Det saknas helhetssyn och långsiktig planering. Det råder osäkerhet om vem som ska betala olika insatser. Kriminalvården, Arbetsförmedlingen, , , sjukvården och civilsamhället samverkar riktigt dåligt. Uppföljningen är kortsiktig och utspridd på olika aktörer. Rapporten visar att av alla dömda återfaller i brott . Av dem som suttit i fängelse återfaller . Det är på tok för dåliga resultat. Så här har det sett ut . Återfallen minskar inte. Detta innebär stort mänskligt lidande samt väldigt stora kostnader för samhället. Troligtvis är siffran ännu högre; tyvärr åker inte alla som begår brott fast. Allt detta måste bli betydligt bättre, och det måste ställas tydliga krav. Särskilt viktigt är detta när det gäller unga lagöverträdare och klienter med barn. om återfall i brott Det är viktigt att komma ihåg att det finns ett brottsoffer bakom nästan varje återfall – någon som blivit våldtagen, någon som blivit misshandlad, någon som haft inbrott i bostaden. Det får man inte glömma. Vi pratar ibland bara om själva återfallen, men vi måste också tänka på att de drabbar människor. Här måste jag också nämna den vidriga, känslokalla terrorattacken i . Några terrorister tar sig rätten att kallblodigt meja ned hundratals oskyldiga människor. Det är över 130 döda och 350 skadade, varav ungefär 100 allvarligt skadade. Det här är så vidrigt att man nästan inte tror att det är sant. Men tyvärr är det sant. beräknar att ca 300 personer från har åkt ned för att delta i IS vidrigheter, med halshuggningar, våldtäkter med mera. Ca 130 av dem har kommit tillbaka till , och det finns en risk att de planerar för terrordåd även här. Vi får inte vara naiva när det gäller detta. Majoriteten av dessa personer kommer från utsatta förorter, och många är dömda för brott tidigare. Därför är det oerhört viktigt att bryta återfallen så att dessa människor stoppas innan deras brottslighet bara blir grövre och grövre. föreslår i granskningsrapporten att en nationell handlingsplan ska tas fram tillsammans med Kommuner och Landsting och andra ansvariga myndigheter för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet. Planen bör tydliggöra en gemensam grundsyn på området, fördelning av ansvar och kostnader mellan ansvariga aktörer samt insatsernas omfattning. Det bör också ingå i planen att man skapar ett forsknings- och kunskapsbaserat system för att följa upp insatserna, även långsiktigt. Vi moderater tycker att förslaget om en nationell handlingsplan är bra. tillsatte alliansregeringen en utredning som skulle studera framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande insatser. Man skulle kartlägga kriminalvårdens arbete och insatser. Sedan skulle man jämföra med andra länder och se om kriminalvård var bra eller om man kunde hämta förslag från andra länder. Man skulle se om arbetet bedrevs effektivt och även kostnadseffektivt. Man skulle även se om samverkan mellan olika myndigheter fungerade bra eller inte. Arbetet inklusive förslag på förbättringar skulle redovisas /16, det vill säga om ungefär en månad. Men när det var mindre än kvar till redovisningen beslutade S-MP-regeringen att lägga ned utredningen. Beslutet är obegripligt. Det borde ligga i regeringens intresse att minska återfallen. Vi anser att utredningen måste återupptas. var jag på studiebesök på häktet i . Där har de börjat ha en socialsekreterare stadigt placerad på häktet. Detta har gett väldigt positiva resultat, särskilt när det gäller unga som sitter häktade. I är det väldigt många unga som sitter häktade. De är ofta inblandade i gängkriminalitet. Det innebär att de har restriktioner. De får inte prata med varandra, för det finns risk för att de förstör utredningen.