prot · H20955 · 2015-02-05 00:00:00 — Det är säkert något som ni har anledning att diskutera i regeringskretsen. Jag vill under återstoden av mina beskriva ärendet Dannebacka 1:6 i . är en kustkommun. Men i det här fallet handlar det inte om vår vackra klippkust i norr eller våra vita sandstränder i söder utan om ett grävt dike – den raka linjen på kartan jag visar här i talarstolen – mitt på . Sökanden beviljades dispens från strandskyddet av kommunen, som sedan upphävde. Beslutet överklagades sedan till mark- och miljödomstolen, som upphävde både och kommunens beslut. Domstolen menade att diket som grävdes för att avvattna åkrarna i det fattiga så att de vattensjuka markerna skulle kunna odlas upp och därmed hejda emigrationen till inte omfattas av strandskyddet och därför inte heller är i behov av dispens. Det är ett bevis på att regeringen måste styra upp lagen eftersom länsstyrelserna inte vet vad som gäller i lagen. Det är min uppfattning att man på många länsstyrelser, bland annat i och i en del kommuner, inte tolkar lagen rätt. De politiska signalerna är därför betydelsefulla. I avvaktan på ett avgörande i Mark- och vill jag vädja till landsbygdsminister och till Romson och att peka ut riktningen. 22 (C): Jag vill fortsätta diskussionen med den inriktning jag hade från början. Många andra har pratat om dispenserna och att det finns länsstyrelser som är bättre eller sämre på att ge dispenser, beroende på vilken syn man har på dispenser i strandskyddet. Det problem vi kan se växa är de beslut som har fattats av länsstyrelser runt om i landet som kommer att hamna på regeringens bord på grund av överklaganden från kommuner och enskilda markägare som har fått strandskydd ålagda. Det generella strandskyddet i lagstiftningen var med en möjlighet att utöka skyddet eller om så önskades, men det skulle vara i det enskilda fallet, och det skulle motiveras tydligt. Så har inte skett, och därför är många människor upprörda. Det blir en stor och kraftig begränsning i äganderätten. Hela frågan kring strandskyddet är ju en avvägningsfråga mellan äganderätten och allemansrätten, mellan utveckling och skydd. Den avvägningen har tyvärr saknats på många håll, och det är därför denna fråga väcker så otroligt mycket känslor. Mina frågor till är återigen: Vad ämnar regeringen göra för att tillämpningen mer ska gå mot den intention som finns i lagstiftningen? Har regeringen för avsikt att göra några förändringar? Hur ser regeringen på alla de överklaganden som kommer att hanteras? På vilket sätt kommer regeringen att hantera dem? För den enskilde gäller det att de prövas på ett rättssäkert sätt. 23 (S): Det finns två stora problem i detta. Det ena är det som jag har varit inne på tidigare: Vi ska ha en lagstiftning som gäller för hela landet trots att det ser väldigt olika ut. Man borde kanske minska det strandnära byggandet i tätbefolkade områden och öka det i glesbygdsområden. Det blir väldigt svårt att hitta en enhetlig lagstiftning som passar överallt. Det är ett dilemma. Vi kan inte låta pendeln svänga för långt åt det ena hållet, för då kommer det att drabba den andra sidan. Tillåter vi stora avsteg från strandskyddet i glesbygdsområden kan vi kanske se till att det gäller även i tätbebyggda områden, och tvärtom. Det är det som är problemet. Man måste hitta en balans och så långt som möjligt kunna göra undantag i båda riktningarna. Sedan gäller det tillämpningen. Vi kan bara följa hur tillämpningen sker. Vi kan möjligtvis förändra lagstiftningen genom att försöka förbättra tillämpningen, men det ligger ändå ytterst på kommunerna och länsstyrelserna med flera att tillämpa detta. Vi ska inte glömma att det finns en omvänd kritik, och den gäller att man har lyckats få dispens och kommit runt strandskyddet i tätbebyggda områden. Det är också ett problem. I glesbygden upplever man att det är för svårt att bygga i strandnära lägen, och i tätbebyggda områden lyckas man på olika sätt få dessa undantag som man kanske egentligen inte borde ha fått. Vi har i förlängningen ett scenario där allemansrätten inskränks i tätbebyggda områden, och det berör många människor som bor där. Det berör också turistindustrin, då många turister reser till . Det är alltså ett intresse för oss alla. Det är en svår balansgång och avvägning, men vi får väl först och främst se hur reglerna tillämpas. 24 Statsrådet (MP): Tack så mycket för uppföljningsfrågorna och upplysningarna! Jag börjar med inlägg om att slå sig för bröstet för lagstiftning som tidigare regeringar har infört. Jag har hört mycket kritik mot statsråd och ministrar i denna kammare under mina , men det här var en speciell form av kritik. Det är klart att det finns en lagstiftning när en ny regering kommer på plats, och det vore väl ansvarslöst att direkt ge sig på den del som man när man satt i opposition kanske inte tyckte hade det skydd för natur, miljö och människa som tagits i beaktande vid lagstiftningsförarbetet. Jag vill se den typen av långsiktiga lösningar som gynnar som land, vår landsbygd och våra städer, inte att vi hattar fram och tillbaka med lagstiftning som om det vore en enkel sak. Precis som sade är det en komplex och komplicerad fråga. Vi har ett relativt stort land med många olika typer av natur och bebyggelse, och då är det viktigt att vårt agerande är ansvarsfullt så att vi inte ändrar förutsättningarna för människor, näringsliv och natur på ett sådant sätt att det uppfattas som oansvarigt. nämnde Onsalaexemplet, och det har jag haft uppe på departementet. Det visar väl om något att vi har ett system som ändå har vissa spärrar som gör att rättssäkerheten inte åsidosätts. Men det ska också vara på ett sådant sätt att kommunen får göra om och göra rätt, så som tog upp. I mitt förra inlägg hann jag inte med det påstående som jag uppfattade att gjorde. Det lät som att han vill motarbeta urbaniseringen genom att tillåta byggande vid strandnära lägen. Man kan tycka lite olika saker om urbaniseringen, men en sak är att det är svårt att stoppa en utveckling som pågår globalt. är det fler människor i världen som bor i städer än som bor på landsbygden. I var det länge sedan det passerades. Då ska vi se till att skapa goda förutsättningar för människor som bor i städer och för människor som bor i andra delar av vårt land, i landsbygd och glesbygd. Den typ av utveckling som råder är någonting som vår regering lägger stor vikt vid. Bland annat har vi numera landsbygdsministern på , och synergieffekterna av det kommer vi förhoppningsvis att kunna se . Där tar vi ett helhetsgrepp på landsbygdsfrågorna tillsammans med stadsutveckling, innovation, näringspolitik och infrastrukturfrågor. Detta är en lite för stor fråga att försöka inrymma i en fråga som handlar om strandskydd, utan där finns det andra mekanismer. Jag vill, herr talman, också beröra det tog upp, nämligen den fråga som också ställdes av interpellanten i det första inlägget: Har regeringen för avsikt att göra ändringar i detta? Då vill jag säga till att den nya bestämmelsen har inneburit att det nu finns en annan typ av möjlighet till tänk. Vi ska kunna ha utvägar, som kanske inte funkar bra i och men som skulle kunna funka i andra områden i vårt avlånga land. Jag avser att följa hur den nya bestämmelsen kommer att tillämpas. Det blir intressant, och det blir möjlighet att agera tillsammans över blockgränserna i denna fråga. 25 (M): Jag noterar att jag efter tre debattrundor fortfarande inte har fått ett svar från bostadsministern på vilka åtgärder han avser att vidta för att göra det enklare att bygga i sjönära lägen. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att bostadsministern här bekänner färg för den politiska linje han under hela sin tid som riksdagsledamot har drivit, nämligen att det inte ska bli lättare att bygga i sjönära lägen utan snarare tvärtom nästan omöjligt. Det är den linje som har manifesterat under hela sin tid i . Det får väl anses som något betryggande att höra att bostadsministern i varje fall inte tänker göra någon revolution med den nuvarande lagstiftningen i det att han accepterar den. Men det går inte att tolka det på något annat sätt än att bostadsministern avser att inleda de små stegens tyranni mot ett än mer svårtillämpat regelverk och ett regelverk som hindrar människor från att bosätta sig i sjönära lägen. Jag konstaterar också att bostadsministern helt undviker att svara på frågan hur han ser på den kritik som Kommuner och Landsting riktar mot de länsstyrelser som lättvindigt utökar strandskyddet från från stranden . Det slår naturligtvis hårt mot såväl boende som jordbrukare och turistföretag som har sin verksamhet inom denna gräns från en strand. Om man tittar på vilka arealer det handlar om kan man konstatera att det ibland, med otaliga vattendrag och 97 000 sjöar, blir ganska mycket mark som inte går att ianspråkta vare sig för boende eller för näringsverksamhet. Det är naturligtvis bekymmersamt för utvecklingen på landsbygden. 26 Statsrådet (MP): Jag vill passa på att tacka för denna interpellationsdebatt och ta upp en fråga som han nämnde. De små stegens tyranni, säger . Det må låta retoriskt vackert i denna kammare, men frågan är lite allvarligare än så. Vi har en av de svåraste frågorna att hantera, nämligen att hela ska leva. Vi ska kunna ha en levande landsbygd. Vi som regering har för ögonen att landsbygdsprogrammet ska se till att vi får ut service till alla delar av vårt avlånga land och att vi har en bredbandsutbyggnad som gör att företag kan verka och människor vara en del av den långsiktigt hållbara tillväxt som vi har som avsikt och mål för vårt land. finns det viktiga frågor när det gäller hur vi ska få till områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Vi vet att inom sådana områden får man också beakta att om ett strandnära läge för en byggnad eller verksamhet bidrar till utvecklingen av landsbygden är det möjligt att gå framåt. Det är inte så att den förra regeringen hade helt fel i hur man ville att förändringen skulle gå till. Vi var emot detta som parti, men vi kommer inte att ändra i lagstiftningen. Däremot kommer vi att följa utvecklingen mycket noga. Det finns en del överklaganden som ligger hos , och dem kommer vi också att ta i beaktande på ett konstruktivt sätt i enlighet med den lagstiftning som finns. Jag är inte det statsråd som skyller på tidigare regeringar på det sättet och säger: Allt ni gjorde var fel. Men vi kommer att föra viktiga diskussioner inom bland annat det här området även framöver. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister (MP), utrikesminister (S), statsrådet (S), statsrådet (S) och statsrådet (S). En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Regeringens syn på kärnkraftens framtid 28 (M): av vår energi är förnybar. Trots det står kärnkraftsel för av elproduktion. Mot bakgrund av detta vill jag ta ett citat som är hämtat från Socialdemokraternas hemsida: ”Kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av vår elproduktion . Den ska användas på ett effektivt och säkert sätt.” I Rapport säger energiministern att något politiskt beslut om att avveckla kärnkraft inte kommer och att kärnkraften kommer att producera el till 2045 samt att man inte kommer att driva frågan om förbud mot nya reaktorer. Jag välkomnar beskeden. I samma inslag säger miljöminister att upprepar sitt vallöfte att minst två reaktorer ska stängas. Två ministrar från samma regering ger dubbla budskap. Min fråga går till statsrådet : Kan statsrådet tydliggöra regeringens inställning i frågan om kärnkraftens framtid? 29 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Det kan jag absolut göra, och jag välkomnar verkligen frågan. Det är lite märkligt dock att man uppfattar att det finns en otydlighet i regeringens ståndpunkt när vi ganska har kommit överens brett i om att vi ska sätta oss ned och diskutera energipolitiken tillsammans. Vi behöver göra det därför att vi vet att står inför ett framtida energibehov, att vi har en energiförsörjning som är byggd på ett par stora energislag och att vi har problem med den långsiktiga energiförsörjningen. Regeringens ingång i samtalen är att vi vill se ett helt förnybart energisystem. Det är en ståndpunkt som vi delar också med partier utanför regeringen. Anledningen till det är att vi ser att den förnybara energin är den som är mest konkurrenskraftig och miljövänlig och att den växer runt om i världen. Då ser vi också möjligheter för att öka sin andel av förnybar energi. 30 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Men jag hoppas att han inser vilka otydliga signaler det här skickar. säger två ministrar från samma regering helt olika saker om kärnkraftens framtid. Den ene ministern säger att vi kommer att ha kärnkraftsel och att man inte kommer att motarbeta att gamla reaktorer ersätts med nya, medan i samma inslag säger: Vi vill snabbavveckla. Vi vill se att två reaktorer stängs redan den här mandatperioden. Regeringen talar om långsiktighet, men långsiktighet i sig är inte hållbar. Det är innehållet som måste vara hållbart. Långsiktigt dålig energipolitik är inte bra för någon. Jag vet att statsrådet är mycket ute i verkligheten och besöker olika företag. Jag hoppas att du gör ett besök hos den elintensiva industrin i och försöker lugna dem med att det här inte är motsägelsefulla budskap. 31 Utbildningsminister (MP): Ja, det gör jag gärna. Många i den elintensiva industrin i har själva investerat tungt i förnybar energi. Det är en växande bransch där även den svenska elintensiva industrin är verksam. Jag måste säga att jag på ett sätt är lite förvånad över frågeställningen. Anledningen till att man kan måla upp bilden av att det finns olika idéer om hur framtiden kommer att utvecklas är att det här är ett område där marknadskrafterna styr. Den elproduktion som är mest energimässigt och ekonomiskt lönsam är den som kommer att utvecklas och byggas ut. Vi ser då framför oss att det snarare är den förnybara energin som tar marknadsandelar runt om i världen och har bäst förutsättningar att göra det också i . Vi ser att kärnkraften inte fullt ut bär sina kostnader och vill att den ska bära en större del av sina kostnader. Vi tycker inte om att subventionera energislag på det sätt som sker med kärnkraften. 32 (SD): Även min fråga riktar sig till utbildningsministern. Som ministern är medveten om är alla barn olika och alla familjer ser olika ut. behandlades budgetfrågan, och där ingick att vårdnadsbidraget skulle finnas kvar. Men har det aviserats att det kommer en proposition om att ta bort vårdnadsbidraget, och dess värre ser det ut som att den kommer att gå igenom. Som sagt: Alla familjer är olika. Alla föräldrar känner inte , när föräldraledigheten är över, att deras barn är redo att skolas in i förskoleverksamheten. Vårdnadsbidraget nyttjas inte av alltför många människor, men för dem som nyttjar det är det en möjlighet att se till att inskolningen går i den takt som passar familjen. Min fråga är på vilka grunder man vill minska barnfamiljers valfrihet i denna fråga. 33 Utbildningsminister (MP): Det finns två grunder. Den ena grunden handlar om att vårdnadsbidraget har slagit hårt mot jämställdheten i och har blivit en kvinnofälla för dem som använder det. Vill vi att alla föräldrar ska ha möjlighet att kombinera ett gott föräldraskap med att delta i och bidra på arbetsmarknaden så har vårdnadsbidraget motverkat det. Det har också inneburit vissa integrationsproblem. Den andra anledningen är att vi har en bra förskola i som vi bekostar gemensamt. Där behöver vi göra investeringar för att se till att barngrupperna blir mindre, att kvaliteten blir bättre och att man tryggt kan veta när man går till jobbet att man lämnar sitt barn i en bra pedagogisk verksamhet där barnet utvecklas på ett bra sätt. Vi vet av de undersökningar som görs, bland annat av , att barn som gått i förskola faktiskt presterar bättre så sent som . I PISA-proverna i nionde klass presterar de barn som fått en bra förskolepedagogik bättre. Då värnar vi förskolepedagogiken. 34 (SD): Jag tackar för svaret. Jag tror dock, som jag inledde med att säga, att statsrådet är fullt medvetet om att alla barn är olika. Förskolan passar vissa i tidig ålder, men vissa passar den mindre bra för. När det gäller att det skulle ha betydande effekter på både jämställdheten och integrationen är det väldigt få familjer som har nyttjat vårdnadsbidraget. När det gäller integrationen visar att de allra flesta som har utnyttjat det är familjer som antagligen ändå hade stannat hemma med barnen, för de har andra värderingar och en annan syn. Det har inte haft någon påverkan, mer än möjligen att man har fått en bättre välfärd eftersom man har fått ett tillskott som man annars inte skulle ha kunnat få. Om vårdnadsbidraget tas bort kommer vi att få den absurda situationen att du kan få pengar för att passa din grannes barn via dagföräldraverksamheten men inte för att vara hemma med ditt eget barn. Faktum är att det också är en bra reform för att minska barntätheten på förskolorna. Vårdnadsbidraget är betydligt billigare än en plats på förskolan. Och alla barn är som sagt olika. 35 Utbildningsminister (MP): Ja, alla barn är olika. Jag tycker också att det är viktigt att vi har en förskola och en grundskola som kan möta alla barns olika behov. Det är en av anledningarna till att vi vill investera i mindre barngrupper och fler pedagoger och anställda i förskolan så att varje barn där kan få den tid det behöver. Sedan är förskolan ingen pliktig verksamhet. Man har all rätt och möjlighet att välja att avstå från att ha sina barn i förskolan om man vill. Men när det gäller vad vi ska investera samhällets pengar i gör jag det hellre i mindre barngrupper, en bättre pedagogisk verksamhet och bättre förutsättningar för förskolan än i ett bidrag som faktiskt haft negativa effekter för jämställdheten och integrationen. 36 (C): Även jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister , återigen om frågan om kärnkraften. träffade ju riksdagsjournalisterna . Då uttryckte han två saker ganska tydligt. Det ena var att kärnkraften kommer att vara i . Han talade om att kärnkraften i kommer att fortsätta , alltså . Det andra som han också var väldigt tydlig med var att det är marknadskrafterna och kärnkraftsägarna som ska se till att avveckling sker. Min ena fråga till statsrådet är: Är det regeringens gemensamma ståndpunkt att kärnkraften ska verka i ? Min andra fråga är: Är ingångsvärdet i den så kallade eller i energisamtalen från regeringens sida att kärnkraften ska verka i ? 37 Utbildningsminister (MP): Regeringens ingång i energisamtalen är att vi vill ha ett helt förnybart energisystem. Vi ser att det har de bästa förutsättningarna att möta långsiktiga energibehov. Där har vi också de bästa ekonomiska förutsättningarna att bygga upp en bra energiförsörjning för . En ståndpunkt som vi har, och som jag tror har brett stöd i kammaren och delas av miljörörelsen, är att det inte är regeringen som ska besluta om att lägga ned den ena eller andra kärnkraftsreaktorn. Då skulle vi använda skattepengar för att betala för att lägga ned reaktorer som ibland går ganska ekonomiskt knackigt. Det vore inte den bästa användningen av skattepengar. Det är marknadskrafterna som ska styra den ekonomiska utvecklingen också på energimarknaden. Vi tycker därför att kärnkraften ska bära en större del av sina kostnader och inte subventioneras i den grad den gör . 38 (C): Det är glädjande att höra från att den energiöverenskommelse som Alliansen genomförde för på många sätt har accepterats. presenterade regeringspartierna sin energiöverenskommelse. Beskedet om huruvida kärnreaktorer skulle stängas eller inte genom den överenskommelsen var dock otydligt. Låt mig åter fråga för att få ett förtydligande: Vad är regeringens ståndpunkt vad gäller kärnkraften? Vad är ingångsvärdena inför de kommande energisamtalen? 39 Utbildningsminister (MP): Regeringens ståndpunkt är att ska ha ett helt förnybart energisystem. Vi går in i samtal i en med dessa ingångsvärden, och vi samtalar brett om hur vi får en bra och konkurrenskraftig energiförsörjning för framöver. Vi vill börja samtalen med att se på det långsiktiga energibehovet och på utvecklingen på energimarknaderna runt om i och världen. När vi gör det kommer vi att se det som miljöpartister, centerpartister och socialdemokrater vanligtvis brukar se på med viss glädje, nämligen att det knappast är kärnkraften som har varit det ekonomiska framstegsundret utan att det snarare är den förnybara energin som växer och utvecklas, och därför är det den som ett framtida svenskt energisystem kommer att bygga på. En nordisk modell för flyktingfrågor 40 (S): Jag har en fråga till statsrådet . I medierna kan vi följa krigets fasor. I kommuner överallt i kan vi också möta offren som fått lämna sina hemländer på grund av krigets fasor och höra om det som de har blivit utsatta för. kunde vi lyssna till FN:s flyktingkommissarie i . Han kallade för en stöttepelare vad gäller både asyl- och biståndsfrågor men underströk att det krävs enade åtgärder för att hjälpa de rekordmånga människor som befinner sig på flykt i världen på grund av krigets fasor. och lyfts ofta fram som de goda exemplen. Jag undrar vad statsrådet , som ansvarig för de nordiska frågorna, kan göra. Skulle man kunna se en nordisk modell vad gäller flykting- och asylfrågor? 41 Statsrådet (S): Jag tackar för en angelägen fråga. Inte bara , och utan hela behöver hjälpas åt för att hantera det allvarliga läge vi har i världen och inte minst i till följd av kriget i . Vi har ett samrådsförfarande inom . Vi har en nordisk samrådsgrupp på hög nivå där statsrådet brukar delta. Men där byter man mest information med varandra och diskuterar läget. Det är ingen samordning av politiska åtgärder. Jag skulle gärna se att vi kunde komma längre vad gäller att övertyga både och hela om att vi måste hjälpas åt i hanteringen av det svåra humanitära läget. I är 9 miljoner människor på flykt. Det är bara en liten del som kommer till oss, men vi behöver bli fler som hjälps åt för att hantera flyktingströmmen. 42 (S): Jag tackar för svaret och förstår att det finns mycket övrigt att önska. Det gäller även där vi inte ser ett solidariskt ansvarstagande. Men det här är ett problem som vi måste lösa tillsammans. Den nordiska modellen har varit framstående på det sociala området, när det gäller jämställdhetsfrågor och miljöfrågor och på det arbetsmarknadspolitiska området. Skulle regeringen kunna vända sig till oppositionen? Var är det som det brister så att man inte kommer framåt i dessa frågor? Skulle vi kunna utveckla den nordiska modellen att gälla även solidariskt ansvar för dem som är på flykt undan katastrofer och mänskligt lidande? 43 Statsrådet (S): Jag tror att det brister i insikt om fördelarna med invandring och vad den kan ge våra samhällen. befolkning skulle krympa om vi inte hade invandring. Med den demografiska struktur vi, och övriga har behöver vi invandring, och vi bör därför bejaka invandring. Framför allt måste vi se till att det går mycket snabbare för invandrare att komma in i arbetslivet. När vi tar emot invandrare får vi ett stort tillskott till vårt mänskliga kapital. Det borde även andra länder inse. Ett av de länder som har haft stora ekonomiska problem är . Det är ett slutet land utan invandring, så man har inte haft den vitalisering av ekonomin som invandring ger. De syrier som är på flykt är välutbildade. Det går därför ganska snabbt att få in dem i arbetslivet – om vi gör det på rätt sätt, och det håller regeringen på att förbereda. Utökning av sanktionerna mot 44 (M):