prot · H209109 · 2015-06-04 00:00:00 —  ökat stöd till kvinnojourer, höjt underhållsstöd och högre a-kassa  satsningar på traineejobb, extratjänster och utbildningskontrakt för unga. Men borgerliga majoritet förhindrade dessa satsningar som skulle stärka den kommunala sektorn och välfärden. Det är särskilt oroande när vi vet att kommunsektorn nu går in i en period som blir alltmer ekonomiskt ogynnsam. Kostnaderna för demografin ökar betydligt snabbare än de gjort . Barn och gamla är de personer som föranleder de högsta kostnaderna i kommuner och landsting. ökar antalet personer som är med . ökar andelen personer i åldern 20–, som föranleder de lägsta kostnaderna, med . Den kommunala välfärden påverkar människors vardag konkret och direkt. Den skapar trygghet i ålderdomen, ger livschanser i ungdomen och ökar människor frihet och förutsättningar till ett gott och meningsfullt liv. I en värld som är stadd i ständig förändring spelar en stark och jämlik välfärd roll för att man ska utvecklas och våga möta det enda vi med säkerhet vet, att morgondagen ser helt annorlunda ut än gårdagen. Mot denna bakgrund är det av vikt att följa utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet och utvecklingen i den kommunala sektorn, men också att föra en politik som ger kommuner och landsting möjlighet att utföra sitt uppdrag, skapa en välfärd som fördelas efter behov. Då duger det inte att backa in genom att säga nej till satsningar på att stärka kommuner och landsting. 5 (M): Kommunerna och landstingen står för huvuddelen av den välfärd som människor efterfrågar, och de har det praktiska ansvaret för att genomföra viktiga delar av den politik som beslutas i denna kammare. Ofta framförs i samhällsdebatten att det saknas resurser i välfärden. Det kan handla om ekonomiska resurser eller brist på personal. Det påstås ofta även att välfärden blir allt sämre. Det är därför viktigt att vi debatterar dessa frågor och försöker ge en rättvisande bild. Faktum är att välfärden med alliansregeringens politik aldrig haft så stora resurser som . Även om det finns uppenbara brister i vissa kommuner eller landsting och även om skolresultaten sjunkit stadigt sticker totalt sett positivt ut i internationella jämförelser när det gäller välfärden. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Social progress index, SPI, heter ett mått framtaget vid i . Det omfattar 52 välfärdsindikatorer och ska utgöra ett komplement till det mer traditionella bnp-måttet. Den senaste rankningen omfattar 133 länder. ligger i topp tillsammans med . På FN:s internationella äldredag presenterades en annan rankning från den globala organisationen . Den rangordnade 96 utvecklade länder. Rankningen omfattar fyra olika huvudgrupper av parametrar: ekonomi, hälsa, arbete och utbildning samt så kallad äldrevänlig miljö. Liksom föregående år är det och som toppar rankningen. kom först, tätt följt av . är det tvärtom: vinner strax före . Vad tycker då svenska folket om välfärden? Om man ska tro insändarsidorna i våra tidningar är missnöjet kompakt. Men i en vitbok från Kommuner och Landsting 2014 framkommer det att den absoluta merparten av svenskarna är nöjda med servicen från kommuner, landsting och regioner. bygger på en sammanställning av utvärderingar och brukarundersökningar som görs löpande inom verksamheterna. , dåvarande ordförande för och Landsting, sammanfattar rapporten med: ”Vi har alltför länge levt med myterna om tillståndet i den svenska välfärden, Här kan vi tydligt visa att svensk välfärd är bland de bästa i världen; vi satsar mer resurser än någonsin, vi använder dem effektivt och har mycket nöjda medborgare.” En förutsättning för att välfärden ska hålla en hög kvalitet är givetvis att de ekonomiska resurserna räcker till. Av den skrivelse som vi nu debatterar kan man konstatera att kommunsektorn gick med 13 miljarder i överskott 2014. Det är ungefär detsamma som . Skatteintäkterna ökade 2014 med 17 miljarder, alltså jämfört med året innan. Lika mycket ökade statsbidragen, eller med 4 miljarder. Även de specialdestinerade statsbidragen ökade. Skillnaden är dock väldigt stor mellan olika kommuner och landsting, som sa här innan. Endast 231 av 290 kommuner och 13 av 20 landsting gick med överskott. Detta är ett allvarligt problem, som Alliansen försökt hantera genom förbättrade statsbidrag och ett reformerat skatteutjämningssystem samt inte minst genom arbetslinjen, som fått fler i arbete. Enligt en rapport från Kommuner och Landsting väntas skatteintäkterna öka och 2016. Det är alltså betydligt mer än inflationen och väntade löneökningar. får kommunsektorn ytterligare över 5 miljarder i återbetalning från Försäkring till följd av sjunkande sjuktal. Det är många miljarder som gått tillbaka till kommunerna sedan Alliansens sjukförsäkringsreform fick ned sjuktalen. Detta är pengar som kan investeras direkt i välfärden i stället för att gå till sjukförsäkringsavgifter. I skrivelsen framkommer det också att antalet kommunanställda fortsatte att öka och att kommuner och landsting sysselsätter av dem som arbetar i . –ökade sysselsättningen i kommunerna . ökade sysselsättningen i kommunfinansierade välfärdstjänster som utfördes av näringslivet med . Med andra ord: Sysselsättningen inom välfärdssektorn har ökat kraftigt de senaste sex sju åren under Alliansens regeringstid. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Kommunerna står alltså starka ekonomiskt, trots att i likhet med omvärlden har gått igenom flera djupa globala kriser. Detta är ingen slump. Kommunernas starka ekonomi och fler anställda är tvärtom en direkt följd av Alliansens politik. Tack vare att det är Alliansens budget som gäller är det Alliansens reformer som påverkar arbetsmarknaden och sjuktalen även . Hur det blir med den aviserade S-MP-V-politiken kan man ju fundera över. Man kan befara ökande arbetslöshet i takt med att skatterna på arbete och företagande ökar, och man kan befara stigande sjuktal i takt med att sjukförsäkringsreformen urholkas. Det finns en uppenbar risk för att detta leder till både sänkt skattekraft och stigande kostnader för kommunerna . Det duger inte heller att riksdag och regering vältrar över kostnader på kommunerna. Det är populärt, inte minst på vänstersidan, att ständigt kräva nya rättigheter och nya förmåner som någon annan, det vill säga skattebetalarna, ska betala. Jag tycker att Alliansen på det stora hela hanterade kommunerna och landstingen på ett bra sätt, inte minst under krisåren, när vi tillförde extra pengar för att skydda välfärden. De reformer vi infört inom exempelvis skola, sjukvård och omsorg har vi också finansierat med extra statliga pengar. När det gäller migrationen tar staten kostnaderna – det är en förbättring – men åren därefter har kommunerna kostnaderna. Det finns absolut anledning att titta på detta. Att kommunerna tvingas ta av skattepengar avseende verksamhet för att medfinansiera statliga väg- och järnvägsbyggen känns i grunden helt fel. Efter denna ganska positiva bild av tillståndet i kommunsektorn är det att också vara lite kritisk. Som jag nämnde tidigare finns det brister, ibland stora sådana. Alla är inte nöjda med sjukvården. Köerna i vissa landsting och vid vissa diagnoser är helt orimliga. Alla äldreboenden håller inte den kvalitet man har rätt att kräva, och skolresultaten måste höjas. ska kommunerna hantera en kraftigt växande mängd nyanlända. Det är då viktigt att kommun- och landstingspolitikerna lär sig prioritera och värna om skattepengarna. Tyvärr är det lite si och så med detta. Det finns så mycket som kommunpolitiker vill satsa medborgarnas pengar på. är det helt tokiga saker som ingen ens efterfrågar eller sådana som är ekonomiskt oansvariga. Skattebetalarnas slöseriombudsman har gjort ett antal avslöjanden , och det kommer ständigt nya exempel. Senast rapporterade medierna om ett cykelställ på torget i som kostade . Det var ett enkelt skärmtak med tolv cykelplatser, men då ingick förstås en cykelpump i priset. kommun fick en present av : två stora stålsoffor. De tyckte inte att de hade någon bra plats att ställa dem på, så de lät ett företag iordningställa ett markområde för sofforna för en budgeterad kostnad av . När notan kom var den på . Det blev en dyr gåva. Tanken var att metallkoner skulle visa vägen till för dem som åkte på genom att lysa upp i en formation . tas konstverket bort. Det har nämligen kostat i reparationer för att få metallkonerna att fungera, men det gör de ändå inte. Att åtgärda problemet skulle kosta till. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 har vi hört om flera kommuner som gjort vansinniga satsningar på äventyrsland. Vi har hört om kommun, en av fattigaste kommuner, som lade 9 miljoner på att värma upp en vik i en sjö. Vi har också hört om , som satsade 200 000 på en dimmaskin i en rondell för att skapa ett ”trolskt landskap”. Effekten blev i stället att det blev trafikfarligt med dålig sikt och dessutom så halt att bilarna körde av vägen. upphandlade ett specialbyggt e-handelssystem, som skulle spara av tiden vid varje beställning. Det blev 130 miljoner dyrare än en standardiserad lösning. Tyvärr lägger av användarna nu mer tid på beställningar än innan systemet infördes. När vi nämner måste vi påminna om det fantastiska biljettsystemet hos , som ska ändras igen. Totalkostnaden för biljettsystemet lär nu ha passerat i konsultarvoden, studieresor och inköp. Ändå fungerar det inte. Exemplen är många på misslyckade, onödiga eller rent av olagliga satsningar med medborgarnas skattepengar. När jag var kommunpolitiskt aktiv upptäckte jag till exempel att min egen kommun hade skänkt bort flera brandbilar till en vänort i , helt i strid med kommunallagen. Fordon som byts ut måste säljas. Kommuner får inte skänka bort egendom. Allt kommunen gör ska vara till kommuninvånarnas fördel. Andra problem som skadar kommunekonomin är korruption och svågerpolitik. Flera kommuner har avslöjats i dessa sammanhang . är kanske det mest skrämmande exemplet. Där har stora pengar försvunnit i samband med oegentligheter som exempelvis skolan är en av de sämst skötta i landet. Det är ett intressant sammanträffande att mycket av det slöseri som rapporteras inträffar i kommuner som har en svag ekonomisk situation. Kommunpolitikernas ansvar för den ekonomiska situationen i en kommun kan inte nog understrykas. Inga statsbidrag eller skattehöjningar i världen kan rädda en kommun vars politiker inte tar ansvar. Det finns inte heller något som är gratis, inte gratis kollektivtrafik eller kostnadsfria bad på badhuset. När kommunpolitikerna tar sådana beslut är det någon annan som får betala i form av höjd kommunalskatt eller mindre resurser till något annat. Jag blir rent ut sagt beklämd när jag ser oansvariga kommun- och landstingspolitiker, oavsett partifärg, som slösar bort skattebetalarnas pengar och säger att det saknas resurser till välfärden. Bästa sättet att trygga välfärden är att hushålla med skattepengarna och lära sig prioritera. Avslutningsvis ska jag kommentera ytterligare en sak. Innan jag blev invald i satt jag i kommunledningen för i . Frustrationen var stor bland politikerna över det fyrkantiga och tvingande balanskravet för kommunerna, som tvingade fram akuta nedskärningar vissa år, varefter verksamheter skulle ta igen detta när passerats. Det medförde både kapitalförstöring, onödiga uppsägningar, meningslösa inköpsstopp och ryckighet i verksamheterna. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 En av mina viktigaste personliga valfrågor vid valet var därför att införa kommunala resultatutjämningsfonder där man kunde spara överskott från och utnyttja ett annat år. Jag väckte motioner om det i både min första och min andra mandatperiod. Till slut blev jag bönhörd. beslutade om kommunala resultatutjämningsfonder . De ackumulerade resultatutjämningsreserverna uppgick till 7 miljarder. 114 kommuner och sex landsting har använt den möjligheten. Det betyder att dessa kommuner och landsting nu har 7 miljarder undanlagda, som de kan ta fram i bistrare tider, i stället för att tvingas skära ned i välfärden. Jag är mycket glad över denna reform, som alliansregeringen genomförde. Den är inte så välkänd bland allmänheten och kanske lite svår att förstå rent tekniskt, men den kommer att betyda mycket för välfärdens kvalitet och kontinuitet, kanske mer än vad de flesta inser. Anförandet blev lite längre än tänkt, men det här är en oerhört viktig fråga. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 6 (S) replik: Det finns naturligtvis mycket i det säger som jag håller med om, men det som gjorde att jag valde att begära replik, ha en liten ordväxling, var att han tar sin ansats i diskussionen att det ofta framförs att kommunsektorn skulle sakna resurser och att det inte är riktigt sant. Sedan jämför han med internationella mätningar, hur svensk välfärd står sig i förhållande till många andra länder. Vi har all anledning att vara stolta över vår välfärd. Den har byggts upp . Inte minst har den haft ett socialdemokratiskt . När vi tar vår utgångspunkt i hur vår välfärd ser ut är det inte i första hand en jämförelse med andra länder vi ska göra utan en jämförelse med oss själva. Vi kan då konstatera, precis som jag sa i mitt anförande, att 140 000 människor gått ned i arbetstid eller helt slutat arbeta eftersom de tycker att den äldreomsorg som svensk välfärd levererar inte räcker till. I jämförelse med oss själva – det gäller inte bara äldreomsorgen utan också skolan samt omsorgen över huvud taget – kan vi konstatera att det kanske inte är så bra som det borde vara. Välfärden har stått stilla . Utvecklingen har inte gått i rätt riktning. Jag vill därför ställa två frågor till . Är verkligen så nöjd med svensk välfärd som han ger sken av i talarstolen? Känner ingen oro för den bild som kommuner och landsting målar upp och hur det ser ut i deras kassakistor? 7 (M) replik: Det är bra frågor som ställer. Vad gäller jämförelsen med andra länder är det självklart att vi ska jämföra oss med andra länder. Det gör vi i alla andra sammanhang, men vi ska naturligtvis också jämföra oss med oss själva. Jag brukar säga att om inte landet med världens näst eller nästnäst högsta skatter får sina skattepengar att räcka för en bra välfärd är någonting i grunden fel i systemet. Därmed är vi åter inne på det som jag tog upp: Hur använder vi våra skattepengar? Hur prioriterar vi ute i kommunerna, i verksamheterna? När kommunerna har ont om pengar skär de flesta ned i äldreomsorgen eller i skolan. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Är verkligen allt annat i varje läge viktigare än äldreomsorgen och skolan så fort man har ont om pengar? Jag tvivlar på det. Jag tycker inte att det är rätt. Jag kämpade emot det när jag var kommunpolitiker. De områdena bör i stället värnas, och man får skära ned på annat. I vår kommun sköt vi upp ombyggnaden av när vi hade ont om pengar. Det var en betydligt vettigare prioritering. Frågan var om jag är nöjd med välfärden. Som jag sa ser det bra ut totalt sett. Totalt sett har kommunerna bra ekonomi. Totalt sett har antalet anställda ökat, och kvaliteten är god. Men det finns många brister, vilket jag också påpekade i mitt anförande. Det är olika i olika kommuner, och då är vi där igen. Vem eller vilka i kommunen har ansvaret för hur pengarna används, hur man tänker framåt och hur man fattar vettiga beslut? Jo, det har kommunpolitikerna. De kan inte skylla på andra. Jag känner också en oro för hur det ska gå för vår kommunsektor och vår välfärd, framför allt med dagens regering, som slår mot jobben. Det riskerar att leda till en höjd arbetslöshet, stigande sjuktal och sämre företagsklimat, vilket slår direkt mot skatteintäkterna i kommunerna. Då får kommunerna problem. För mig är den enda vettiga lösningen att vi värnar om arbetslinjen, som Alliansen har satt fart på. Om vi fortsätter med det kommer kommunerna också att få ökade skatteintäkter. 8 (S) replik: Det är gott och väl att oroar sig för den svenska välfärden. Det som kan vara lite bekymmersamt är att han kanske oroar sig för fel saker. När vi hör Kommuner och Landsting redovisa hur deras ekonomi ser ut och inte bara hur resultatet ser ut längst ned när man räknat in de tillfälliga engångsintäkterna – det gäller , extraordinära intäkter, finansnetto och så vidare – kan vi konstatera att kommunsektorns ekonomi är mycket sämre än i den bild vi får i regeringens skrivelse. Det borde på något sätt få oss att fundera på hur denna utveckling ska hanteras. Kommunsektorn står inför stora utmaningar. Man säger själv att om man inte får någon hjälp, om vi inte kan hantera den uppkomna situationen annorlunda, kommer man att tvingas höja skatterna, som det genomförs effektiviseringsprogram i kommuner. Jag har varit kommunpolitiker i , där en borgerlig kommunledning skurit ned resurserna med . Det motsvarar i skatt. Det är klart att kan lyfta fram och tala om resursslöseri därför att vi i samma kommun installerade en dimrökmaskin för . Men i förhållande till de resurser som partivänner i skurit ned är det inte särskilt mycket värt. Jag noterar också att , när han talar om resursslöseri i kommuner och landsting, inte nämner det som hans egna partikamrater är ansvariga för i , nämligen Nya , med en kostnad . Det har blivit fördyringar på i runda slängar 10–. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Om detta finns naturligtvis mycket att säga. Jag kan bara konstatera att oroar sig för fel saker. 9 (M) replik: Återigen, : Om man verkligen bekymrar sig om framtiden får man faktiskt fundera över varifrån resurserna kommer. Varifrån får vi pengarna till vår välfärd? Jo, vi får dem från våra skatteintäkter. Det finns ingen annan inkomstkälla. Och hur får vi större skatteintäkter? Jo, genom att fler människor kommer i arbete. Då måste man föra en politik där man börjar med den utgångspunkten. Man måste få fler företag att anställa fler människor. Man kan inte, som ni försöker göra , bygga alla reformer på att man höjer skatterna på företagande och arbete, tar bort reformer som har skapat arbete och tror att det ska komma in större skatteintäkter. Ni använder nästan alla de pengarna till att höja transfereringar. Det håller inte, och det kommer inte att hjälpa kommunsektorn. Jag är jättebekymrad över vad ni kommer att ställa till med. säger att många kommuner effektiviserar sin verksamhet kraftigt. Tyvärr är det väl så att mycket av den effektiviseringen handlar om att man skär bort personal, som är den största kostnad man har. Jag skulle vilja vända på det. Effektivisering handlar för mig inte om att plocka bort människor som arbetar i välfärden, som riktar sig mot människor. Effektivisering måste kommunen kunna ägna sig åt i andra delar av sin verksamhet. Det finns så mycket som kommunerna håller på med som kostar pengar och som egentligen ingen efterfrågar. Det är bara självspelande pianon i många kommuner. Jag har sett det själv internt. Jag brukar säga: Ge mig en rödpenna, så ska jag ta fram pengar i vilken kommun som helst! för en dimmaskin i är en bagatell, säger . Det är naturligtvis en symbol, en ganska rolig sådan som har fått rätt mycket medial uppmärksamhet. Men 200 000 är 200 000. Om jag har problem med min egen ekonomi slösar jag inte bort pengar på sådana saker, utan då funderar jag på var jag ska lägga pengarna för att de ska göra mest nytta. Då är inte en dimmaskin det viktigaste. Vad gäller Nya är jag inte insatt i detaljerna. Jag vet att behövde ett nytt sjukhus. Men jag vet också att kostnaderna skenar. Det är lika olyckligt om det är en borgerligt styrd kommun som om det är en socialistisk. 10 (C): Jag har ganska lång erfarenhet av kommun- och regionpolitik. Därför är det glädjande för mig att se SKL:s redogörelse över den kommunala ekonomin i den rapport man lämnade . Vi kan konstatera att vi har satsat så mycket pengar på skola, vård och omsorg. Grunden till det här ligger naturligtvis i den ökning av sysselsättningsgraden som skett i under en rad år. 340 000 fler människor i arbete ger större intäkter för kommunerna i form av skattepengar. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i EU. När fler jobbar ökar självklart också intäkterna i offentlig sektor. SKL har sett en ökning av skatter och statsbidrag med under alliansåren. Det här innebär att kommunpolitiker får möjlighet att själva prioritera de egna invånarnas verksamhet på ett helt annat sätt än om allting styrs via statsbidrag som delas ut av dem som alltid ”vet bäst”. Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 SKL konstaterar också: ”Den svenska tillväxten får ytterligare fart av att hushållens konsumtionsutgifter fortsätter öka.” Med andra ord: När människor får behålla mer av sin lön och själva tillåts bestämma vad de ska använda sina pengar till skapar det jobb och effekt på utvecklingen i . Fler jobb ger ökade skatteintäkter till kommunerna. Tittar vi på den sysselsättningsökning som SKL har i sina prognoser ser vi också positiva resultat för i kommunsektorn. respektive 2016 anger man ett överskott på ungefär 11 miljarder . Jag skulle vilja lyfta två områden som långsiktigt kommer att påverka kommunernas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Det ena handlar om urbaniseringens effekter. Det andra handlar om hur vi klarar arbetskraftsförsörjningen för landsorten. Urbaniseringen startade , när folk från landsorten erbjöds flyttningsbidrag för att flytta in i de stora fabrikerna i staden. Det är för övrigt ett bidrag som finns kvar än , 2015. På det här sättet har vi målmedvetet tömt landsbygden på invånare. Vi kan också konstatera att är det land i som urbaniseras snabbast. Ska vi klara att vända denna trend måste vi först och främst sluta skylla på varandra. Det är för enkelt att säga att det var den förra regeringens eller är den nuvarande regeringens fel att det är på det här sättet. Detta har pågått , och det har varit socialdemokratiska statsministrar i ca 45 av dessa och alliansstatsministrar i över 20. Med andra ord har alla haft sina fingrar i syltburken när det gäller urbaniseringen. Därför måste vi nu koncentrera oss på att vända trenden, för befolkningsutvecklingen ser allvarlig ut. Vi har en åldrande landsortsbefolkning med födelseunderskott. I de större städerna har vi en yngre befolkning och födelseöverskott. Gapet ökar mellan olika delar av . Effekten påverkar inte bara landsorten utan också städerna, som får större krav på bostäder, bra barnomsorg och bra skolor. Det som jämnar ut födelsetalen är flyttnettot. var det 40 kommuner som minskade i antal invånare. Räknar vi bort invandringen är det 168 kommuner som tappar invånare. Den demografiska utvecklingen, som flera har talat om tidigare, visar på att vi får allt äldre invånare, det vill säga att vi behöver allt fler som är med och tar hand om de här människorna. I min egen valkrets, , anställdes det fler människor i verksamheter än . Det är en effekt av en åldrande befolkning. Allt fler behöver ersättas på det här sättet. Då kan man fundera lite grann på: Vad får det här för konsekvenser på ? Innebär det att vi långsiktigt inte kommer att klara av att förse landsbygdens viktiga exportindustrier med arbetskraft? Innebär det att vi inte kommer att klara av att långsiktigt förse landsortens kommuner med personal för skola, vård och omsorg? Min fråga till regeringspartierna är: Hur ser er handlingsplan ut för att klara arbetskraftsförsörjningen i hela ? Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 Min uppfattning är att ska vi klara denna arbetskraftsförsörjning för hela vårt land krävs det att vi tillsammans tar väl hand om våra flyktingar och invandrare på ett sätt som innebär att de vill stanna och bidra till vårt lands utveckling. För mig är dessa människor en tillgång, en resurs som vi ska vara rädda om. Ni kommer säkert ihåg att utan invandring är det 168 kommuner som tappar invånare. Vi kunde se i går på nyheterna att de invandrare som anländer har en ökad utbildningsnivå, vilket underlättar integration. har arbetat hårt med att utveckla vår integrationspolitik.