prot · H20944 · 2015-01-13 00:00:00 — Det är ganska självklart att förklaringen ligger i att kalkylen inte talar till fördel. När har gjort motsvarande kalkyl har de kommit fram till, som vi har hört tidigare här, att det blir 25 000 färre jobb. Jag kommer , eller kanske till och med om jag hinner, att skicka en fråga till och be dem att räkna på detta utifrån de beräkningskonventioner som själva använder sig av. Om det är så att de kommer fram till samma siffra som , det vill säga 25 000 färre jobb, vad säger det då, ? Då borde de väl rimligen ha kommit fram till att det mesta pekar på att din jobbpolitik leder till färre jobb, och då borde du ha en viss bevisbörda lagd på dig att bevisa motsatsen. Men det enda som du kommer med är att din egen sammantagna bedömning är att det inte kommer att bli så. Det finns dock inga rationella skäl till det, därför att grunden i er jobbpolitik i den privata sektorn är höjda bidrag för dem som inte arbetar och höjda skatter för jobb och företagande. Jag tror att med all svulstig retorik som vi har hört här finns det ingen som kan reda ut hur det ideologiska sambandet ser ut. 68 Finansminister (S): frågade om man kan vara olika säker på olika delar av bedömningarna av sysselsättningseffekter. Så är det faktiskt, för en del av sysselsättningseffekterna beräknas utifrån hur människor ändrar sitt beteende på grund av de förslag som man presenterar, medan andra är direkta sysselsättningseffekter av åtgärder som föreslås. Till exempel när det gäller skatteförändringar räknar man på hur människor ändrar sitt beteende, medan ytterligare resurser till äldreomsorgen ger en mer direkt sysselsättningseffekt i den offentliga sektorn. Det är en bedömning som man kan känna sig något säkrare på än när det handlar om hur människor ändrar sitt beteende. Du har frågat mig om jag är säkrare på plussidan än på minussidan. Svaret är: Ja, det tror jag att jag kan vara. Det är ingen som därutöver har räknat på de beteendeförändringar som skulle ha kunnat ske av de åtgärder som vi föreslog i budgetpropositionen, till exempel att fler kvinnor kan jobba heltid på grund av förbättrad äldreomsorg. Det är en effekt som inte ingår i Svenskt Näringslivs kalkyl. Ja, man kan alltså vara olika säker på sysselsättningseffekterna av de olika åtgärderna. De sysselsättningsberäkningar som utgår från att människor ändrar sitt beteende på grund av vissa förändringar är behäftade med mycket stor osäkerhet. Det är därför som regeringen har gjort bedömningen att vi inte tycker att det är lämpligt att redovisa per åtgärd på det sätt som den tidigare regeringen gjorde. I ärlighetens namn fantiserades det om fantastiska sysselsättningseffekter hos av sin politik. Till exempel trodde man när man var i opposition att jobbskatteavdraget skulle ge 500 000 jobb på kort sikt. Det blev inte riktigt så. Man har haft en väldigt optimistisk tro på sysselsättningseffekterna av den tidigare regeringens skattesänkningar, men de har inte riktigt fallit ut på det sättet. Om man skulle göra beräkningar av de beteendeeffekter av de välfärdsreformer som vi föreslår skulle de vara behäftade med samma typ av osäkerhet som när man tror på beteendeeffekter av skattesänkningar eller av ändringar i a-kassan. Till exempel skulle beräkningar av hur många fler arbetade timmar man skulle få genom att satsa mer på äldreomsorgen vara behäftade med osäkerhet på precis samma sätt. Så, ja, olika reformer är behäftade med olika osäkerheter. Många moderater stoppar läsningen i finansplanen där vi har gjort andra bedömningar av skatteförändringarna. Där skriver vi att den samlade bedömningen av hela politiken är att den minskar arbetslösheten, höjer sysselsättningen och tillväxten. 69 (M): Den här debatten är extra relevant på grund av det tunga bagage som bär på i den här frågan och det som hon tidigare uttryckte stor ånger över, nämligen det som den regering som hon då arbetade för gjorde med utanförskapet i . Den var en politik som minskade drivkraften för att arbeta och inte klarade av att möta sjukskrivningar, arbetslöshet och andra typer av utmaningar på arbetsmarknaden. Den drev ut många från arbetsmarknaden och drev upp ett rekordstort utanförskap. och regeringen föreslår nu en politik som återgår mer till den ordningen. Därför vore det på sin plats att tydligt och transparent redovisa hela politikens innehåll. Det är det man avstår från att göra, och man gör det givetvis av samma skäl som tidigare regeringar som arbetade för gjorde det, nämligen att den politiken driver upp utanförskapet och leder inte till ökad sysselsättning utan bara till lägre arbetslöshet genom olika former av manipulation av systemet. Ur transparenssynpunkt och granskningssynpunkt, att medborgare ska kunna granska regeringarna och kunna ta del av politiken, är det anmärkningsvärt att man väljer att bara redovisa de positiva effekterna av politiken. Det är nämligen vad säger: Jag redovisar de positiva effekterna av politiken. De är jag mycket säker på. De negativa sidorna av politiken är jag så osäker på att de vill jag inte redovisa. Det är inte ett bra sätt att förhålla sig till och inte ett bra sätt att förhålla sig till svenska folket att säga: Hej, jag är finansminister. Det här är den positiva delen av min politik. Den är jag mycket säker på. Den redovisar jag. Den negativa sidan av politiken försöker jag ignorera, låtsas som att den inte finns och vill inte berätta om. Beteendeförändringar är givetvis svåra att beräkna, men det är inte omöjligt. Jag tycker att det är tråkigt att regeringen väljer att mörka. 70 (M): Vi kan stå här i kammaren och dividera om vad som blir de faktiska effekterna av olika politiska förslag. Vi moderater kommer att argumentera för att våra förslag är bra, och ni socialdemokrater kommer att argumentera för att era förslag är bra. Men finns det någon form av objektiv bedömning att tillgå för att hitta en sanning bortom den politiska retoriken? Den objektiva bedömning man kan luta sig mot är inte exakt och perfekt, men det är den vi har, och det är den ackumulerade ekonomiska forskning som står till vårt förfogande. Varför väljer att inte göra detta? Varför väljer att inte göra en uträkning av vad de negativa effekterna av regeringens bidragshöjningar och skattehöjningar blir utifrån de beräkningskonventioner som sitter på och som bygger på tidigare erfarenhet och kunskap? vill inte göra det, och då är det rätt naturligt att anta att anledningen till det är att hon är väl medveten om att det blir färre jobb. påstod att skulle ha hävdat att jobbskatteavdraget på kort sikt skulle ge 500 000 nya jobb. Nej, det vi argumenterade för var att jobbskatteavdraget strukturellt skulle minska jämviktsarbetslösheten med ungefär 120 000 arbetstillfällen. Det har tillkommit en kris. Vi har haft en politik där vi har arbetat för att få förtidspensionerade människor att komma tillbaka in i arbetskraften, vilket har höjt arbetslösheten. Det kan ni dock enkelt justera genom att ge tillbaka förtidspensioner och liknande. Det vore spännande att höra vad med flera skulle säga då. 71 Finansminister (S): Jodå, , 500 000 jobb står det i en rubrik i vårmotion 2006. Problemet är att ni har fantiserat om fantastiska effekter av era jobbskatteavdrag. De skulle skapa så många jobb och nya skatteintäkter, och därför hade ni råd att göra dem. Ni var fast i era kalkylark som var djupt nedgrävda i . I dessa kalkylark såg ni att det skulle ge så här många jobb. Men det blev inte så. I stället står vi med stora hål i statsfinanserna och alldeles för många arbetslösa, framför allt långtidsarbetslösa. talar om att mörka. Varför ska just detta redovisas siffra för siffra? Varför redovisade inte vad er politik hade för effekt? När skolresultaten sjunker, vad betyder det för arbetslösheten för de unga som går ut skolan och för alla de ungdomar som går ut utan godkända betyg och inte kommer in på gymnasiet? Vad betyder det i sysselsättningseffekt? När en lägre andel ungdomar får möjlighet att läsa på högskola, vad får det för sysselsättningseffekt? När de som jobbar i äldreomsorgen går på knäna och sliter ut sig, vad får det för sysselsättningseffekt? De som inte jobbar heltid och går ned i arbetstid för att ta hand om våra äldre och de kvinnor som sliter ut sig i äldreomsorgen, vad kostar det i jobb? Det finns jättemycket jobbeffekter av er politik som ni inte har redovisat. Varför har ni inte gjort det? Det var en retorisk fråga, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:166 om godstrafikens påverkan på 72 Statsrådet (S): Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga Ystadsbornas trafiksituation som transportsektorn tillåts utvecklas. För regeringen är det mycket angeläget att när godstransporterna ökar i landet måste vägtrafiken bli säkrare i linje med nollvisionens målsättningar. Regeringen har också som mål att minska transportsektorns miljö- och klimatpåverkan och att bidra till att flytta långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart. Det är även viktigt för både transportörer och näringsliv att trafiken till och från hamnen i också kan bedrivas på ett effektivt sätt då hamnen utgör en viktig nod i transportsystemet. Inom ramen för den nationella planen för transportinfrastruktur 2014–2025 har tillsammans med Ystads kommun planerat att genomföra ett antal åtgärder på genom för att förbättra för den genomgående trafiken till och från hamnen. Till grund för åtgärderna ligger den åtgärdsvalstudie som och kommunen tagit fram tillsammans. Detta är förbättringar som främjar både trafiksäkerheten och regeringens mål att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet . är även överens med kommunen om att göra en fördjupad analys av trafiksituationen på genom , vilken kommer att utgöra ett underlag för den kommande åtgärdsplaneringen. Med detta som bakgrund kan jag konstatera att planeringen av åtgärderna på genom sker i enlighet med fyrstegsprincipen, där man vid val av åtgärder i första hand vårdar den befintliga infrastrukturen och genomför trimningsåtgärder där det behövs innan större ombyggnader eller nyinvesteringar övervägs. I den nationella planen för transportinfrastruktur 2014–2025 återfinns också kapacitetsförbättringar på Ystadbanan genom nya mötesspår. Ystadbanan används till viss del för godstrafik till Ystads hamn. Regeringen har även beslutat om flera nya regler för att främja regelefterlevnad och trafiksäkerhet i åkeribranschen. Min förhoppning är att dessa regler i närtid ska främja en bättre fungerande, mer konkurrensneutral och hållbar åkeribransch. 73 SKÅNBERG (KD): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Jag bor där nere och har tre och till . Jag färdas på dessa vägar och kan med egna ögon se att det är besvärligt i . Det kommer fler och fler bilar från in över gränsen, och det är tunga fordon. Det behövs en lösning. Den överenskommelse mellan Ystads kommun och som infrastrukturministern hänvisar till rör bara en liten del och små åtgärder för att på kort sikt och kanske av andra skäl förbättra säkerheten på genom , framför allt för den korsande trafiken. Som jag bedömer det har dessa åtgärder ringa, kanske ingen, effekt för trafiken till och från hamnen. Ystads kommun har uttryckt en stark önskan om att man vill ha en fördjupad åtgärdsvalstudie utförd för att på lång sikt kunna genomföra förbättringsåtgärder som verkligen påverkar flödena på genom . har ännu inte ställt sig positivt till det, men det kan ju komma. Kommunen och hamnen har ett stort behov av att förbättra situationen för trafiken till och från hamnen. Ystads hamn är faktiskt den största hamnen i om vi ser till antalet lastbilar och godston till och från . Det är också en mycket viktig förbindelse mellan och den danska ön . Bor man på och vill till kör man denna väg. sattes ett nytt rekord för antalet personbilar och antalet passagerare i den bornholmska trafiken. Behovet av en mycket bättre infrastruktur till och från hamnen i är stort. , med början , kommer ytterligare fartyg bytas ut mot nya med större kapacitet än de nuvarande, vilket påvisar behovet av en snabbt genomförd satsning i . Jag undrar om infrastrukturministern skulle vilja ge mig något ytterligare svar utöver det jag fick. Vad har infrastrukturministern egentligen för planer när det gäller infrastruktursatsningar i sydöstra med som huvudort, speciellt när det gäller den viktiga trafiken på ? 74 (S): Jag måste erkänna att jag blev lite förvånad när jag såg att Skånberg hade ställt denna interpellation – inte för att det inte är en viktig fråga, för det är det. Precis som Skånberg beskriver är detta ett område där det görs små åtgärder men där det kanske behövs lite större grepp för att lösa problemet. Alla är kanske inte helt bekanta med trakten, men på ena sidan vägen ligger Ystads centrum och på andra sidan vägen ligger det gamla regementet, som precis som på många andra håll i är ett utvecklingsområde, i för bland annat filmindustrin. Det som gjorde att jag blev förvånad när jag läste frågan var att vi precis har suttit i en situation där regeringen har antagit nationella infrastrukturplaner. Vi har suttit i en situation där det borgerligt styrda har samarbetat med det borgerligt styrda och gjort prioriteringar i infrastrukturen av vilka åtgärder som är viktiga och vilka som kommer lite längre ned på listan. Detta är en av de åtgärder som har kommit längre ned på listan därför att behoven är så stora. När den borgerliga regeringen – alliansregeringen – antog de nationella infrastrukturplanerna kom kanske inte så bra ut som man hade önskat. Det tror jag att Skånberg också vet. Prioriteringen blev lite hårdare och drogs lite högre upp. Vi hade önskat något annat. Det är lite förvånande att Skånberg frågar den socialdemokratiska ministern vad man tänker göra åt denna fråga när de borgerliga har haft makten i , och regeringen och den inte har kommit så högt upp på dagordningen som den borde. Satsningar på infrastruktur av denna typ är i rätt stor utsträckning en fråga där regionerna måste samla sig för att göra prioriteringsordningar, där man måste ha en ständig dialog med kommunerna och där man måste vara överens om i vilken ordning de angelägna infrastruktursatsningarna ska tas. Därför tror jag att detta i första hand är en regional fråga där man från regionalt håll måste diskutera hur vi gör våra prioriteringar. Men det är naturligtvis också en nationell fråga därför att det i slutändan är regeringen som avgör hur mycket pengar som behövs till infrastrukturen. Jag tror att denna typ av frågor egentligen inte tjänar på att man gör partipolitik av dem. Vi vet att det är viktiga utvecklingssatsningar som behövs både för och för . Jag tror att man i stället måste vara öppen för att titta på hur vi kan fixa nya pengar och se till att vi får mer pengar totalt sett till infrastruktursatsningar i . Då är det klart att det inte är ett steg i rätt riktning att den här kammaren precis inte beslutade enligt regeringens budget om mer pengar till infrastrukturen. 75 Statsrådet (S): Den nationella plan för infrastruktur som ligger beslutades under den förra mandatperioden. I den finns inga större satsningar eller investeringsplaner för den här vägsträckan. Regeringen kommer att påbörja arbetet med att ta fram nästa nationella prioriteringsplan för infrastruktur. Det man kan konstatera inför det arbetet är att det finns ganska många delar av som tycker att de har väldigt stora behov av investeringar på vägsidan men kanske ännu mer på järnvägssidan, bland annat därför att underhållet av järnvägen har varit eftersatt . Som jag nämnde i mitt svar vill vi se en överflyttning från vägtransporter, i synnerhet mindre hållbara vägtransporter, till i första hand järnväg och båt och i andra hand sjysta lastbilstransporter. I vilken mån just den här vägsträckan kommer att beaktas i kommande infrastrukturplaner vågar jag inte svara på , för vi behöver göra ett antal ganska hårdhänta prioriteringar framöver. Men de åtgärder som kommer att finnas med i infrastrukturpropositionen kommer i huvudsak att ha inriktning mot ett mer hållbart transportsystem. Det innebär bland annat fokus på järnvägsunderhåll och järnvägsinvesteringar och i andra hand de vägsträckor som är av störst betydelse för att främja trafiksäkerheten. Det är ett annat viktigt mål som också har stor potential att få medel. Tanken med fyrstegsprincipen är att man först vidtar mindre åtgärder – trimningsåtgärder och så vidare – och sedan följer upp och ser vilka effekter man har nått med åtgärderna. Om det skulle visa sig att de är otillräckliga och att vägen är osäker och att det finns stora behov av att rusta upp eller till och med göra större investeringar får det helt enkelt bli en prioriteringsfråga i kommande infrastrukturplaner. 76 SKÅNBERG (KD): Låt mig först kommentera och hans förvåning. Det är möjligt att det förvånar att jag tar upp detta, men jag bor i den landsändan. Jag bor i sydöstra , och jag har tre och till . Jag passerar där ett par , bland annat för att komma hit till . Det hör till min vardag, och jag ser hur problematiskt det är. Det ligger inom mina grannars arbetsområde – man pendlar till västra . blev ju med nödvändighet en region – det är något att välkomna – men det är problematiskt att resurserna bara har gått till västra och södra . Det är bara att erkänna att det är där vi satsar. Där bor de flesta människorna, och där byggs infrastrukturen ut. Men i norra, framför allt i nordöstra, eller i mitt fall östra , blir det mindre. Vi är också tvungna att pendla för att ta oss till arbetet. Det hör till min och många andras vardag, för att kunna bo på . Då blir det väldigt problematiskt när det inte fungerar vid . Jag ska nämna ett exempel för infrastrukturministern. Man kan fundera över om det är rimligt att en bilresenär som kommer med färjan, kanske från – det tar kanske och – ska behöva sitta i bilkö i bara för att ta sig ut ur och börja resan mot . Normalt sett tar det kanske från till . Under denna pendling, som många Bornholmsresenärer gör, innebär trafiksituationen i att de blir försenade. Det är kanske inte det värsta. Men där finns skolbarn som ska gå över vägen. Där finns kvinnor med barnvagn och män också för den delen. Där finns de som går och handlar i butiker som ligger längs vägen och ska gå över. Det är helt enkelt en trafikfarlig situation. Det är mycket trafik, och det är tung trafik. Det är trafik vi inte kan välja bort. Vi kan inte bara säga till de lastbilar som kommer från till exempel : Snälla ni, ta tåget i stället! De finns där, och de ökar. Vi kan inte säga till : Ni får ta era transporter av livsmedel och så vidare på tåget. Det går inga tåg till , utan det är färjan, som går över svensk mark, som är deras länk till moderlandet . Vi är tvungna att se till att vi får en lösning, om inte annat så för Bornholmsresenärernas skull. Jag tycker att infrastrukturministern är skyldig mig ett lite mer detaljerat svar på hur hon tänker driva denna fråga. Jag utgår ifrån att hon tänker göra det, att hon inte glömmer bort sydöstra och att hon lyfter fram denna fråga. 77 (S): Jag kommer själv från denna landsända och har varit aktiv i regionen. Det som förvånar mig är inte att Skånberg tar upp frågan. Jag tycker att det är jättebra att den tas upp. Det som förvånar mig är när man har suttit vid makten och ingenting har hänt och att man då helt plötsligt kommer på att det nog är en viktig fråga som infrastrukturministern får ta tag i. Varför fick inte Skånberg gehör hos den infrastrukturminister som suttit och som hade nästan samma partifärg som Skånberg eller hos de regionpolitiker som suttit , varav en del hade exakt samma partisymbol som Skånberg? Varför fick Skånberg inte gehör hos sin egen regering? Jag tror att det är rätt enkelt att ta frågor hit och ställa infrastrukturministern till svars och säga: Varför har vi inte fixat den här vägen än? Jag tror inte att svaret på varför det inte har hänt så mycket är att den borgerliga regeringen eller den borgerliga regionledningen var ondsint på något sätt. Svaret ligger i att behoven är oerhört stora. Borgerliga politiker – Skånbergs partikamrater – har gemensamt kommit överens om att denna fråga skulle hamna lite längre ned på prioriteringslistan. Vi måste naturligtvis se till att vi får mer pengar totalt sett till infrastruktursatsningar. Då kan vi ha mer pengar i de nationella planerna, då kan vi göra fler satsningar och då kan vi få med mer från prioriteringslistan. Man kan inte, som och hans partikolleger gjorde , börja med att prioritera ned resurserna till infrastruktur, utan de måste prioriteras upp. 78 Statsrådet (S): Jag tror att det finns många riksdagsledamöter som skulle bli uppmuntrade om jag i varje interpellationsdebatt om varje vägavsnitt i det här landet skulle ge ett positivt besked. Det är väldigt svårt att göra det. Det vi först och främst behöver göra är en bedömning baserad på de underlag som finns från tillsammans med de prioriteringar som olika regioner runt om i landet kommer att göra. Vi behöver göra en sammanvägd bedömning av hur mycket resurser vi kommer att ha till vårt förfogande och vilka åtgärder som kommer att vara de allra mest prioriterade. Vi kommer aldrig någonsin – inte ens i den bästa av världar – att ha så mycket pengar till infrastruktur att vi kan göra allt som vi skulle vilja och önska. Det kommer att bli en fråga om prioriteringar. Jag säger det igen: De vägavsnitt som kommer att prioriteras är dels de som har stor betydelse för pendlingsmöjligheter för godstrafik, som ska kunna ta sig fram och tillbaka. Men det gäller också, kanske framför allt, de vägavsnitt där trafiksäkerheten är ett stort problem. vidtar man trimningsåtgärder på genom . Förhoppningen är att man ska lösa en del av de värsta problemen med dessa åtgärder. Det finns också i planering tillsammans med kommunen en förberedelse för att gå vidare och titta på eventuella fortsatta satsningar om effekterna inte är tillräckliga. Jag kommer dock inte att stå i en interpellationsdebatt och utlova satsningar på en enskild vägsträcka. Vi måste lägga fram en samlad infrastrukturproposition som resulterar i en ny nationell plan där alla tänkbara behov över hela landet vägs samman till en prioritering. 79 SKÅNBERG (KD): Jag tycker ändå att detta är ett konstruktivt samtal. Man kan möjligen vara förvånad över att jag inte har lyckats. Men då kan jag avslöja för att jag första gången satte min fot här och drev denna fråga och andra infrastrukturfrågor 1991. Man kan kanske tycka att det inte är mycket jag har lyckats med. Men man ska lyfta detta om och om igen. Det kan handla om järnvägar, i mitt fall till , det kan handla om vägbitar och så vidare. Ingen annan gör det åt oss. I det här fallet har varken danskar eller bornholmare någon rätt att tala eller yrka i den här . Då får en skåning göra sig till tolk för dem. Det är de som drabbas, och vi av dem om de kör över någon av våra fotgängare längs denna livligt trafikerade väg. kanske kan tagga ned sin förvåning; det är inte konstigt att en lokal politiker vill se till att den bit som man har ansvar för ska vara så trafiksäker som möjligt och så bra som möjligt. Dessutom handlar det inte bara om svenska medborgare och mina grannar, utan det handlar om en genomfartsled för danskarna. Jag tar fasta på vad infrastrukturministern sa: Om detta inte räcker är vi beredda att gå vidare. Var förvissade om att vi inte glömmer detta! Vi kommer att hålla ögonen på det. Jag välkomnar infrastrukturministerns fortsatta uppmärksamhet och intresse för detta. 80 Statsrådet (S): Jag känner mig helt trygg med och förvissad om att Skånberg och andra kommer att se till att vi inte glömmer vare sig den här vägen eller många andra vägar och järnvägar i riket. Jag delar förhoppningen om att detta kan leda till konstruktiva samtal och också till gott utfall. Med det hoppas jag också att vi kan få en uppställning för behovet av att samlas kring investeringar för svensk del. har investeringsviljan i offentliga utgifter varit ganska låg.