prot · H209108 · 2015-06-03 00:00:00 — § 1 Anmälan om vice ordförande i utskott Talmannen anmälde att (C) valts till vice ordförande i . § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:620 Interpellation 2014/15:620 Utredning om asylprövningen för hbtq-flyktingar av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2014 2014/15:FiU17 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2014 2014/15:FiU31 Förändrade villkor för affärsverkscheferna 2014/15:UU18 Mot en ny europeisk grannskapspolitik § 4 Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden betänkande 2014/15:UU11 2014/15:UU11 Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2014/15:114) 1 (M): Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Formellt sett handlar det här ärendet om att vi ska fatta beslut om den skrivelse jag nu har i handen och lägga den till handlingarna. Detta kan låta mindre spännande, men erfarenhetsmässigt brukar debatten om den årliga skrivelsen om strategisk exportkontroll handla om allt möjligt inom exportkontroll av krigsmateriel. förhåller det sig dock lite annorlunda. Det sitter just nu en parlamentarisk kommitté som har i uppgift att göra en översyn av regelverket för exportkontroll. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande , och jag ser fram emot att vi antagligen kommer att återkomma i detta ämne senare här i kammaren. Jag tänker i stället använda mitt anförande till att tala mer principiellt runt frågorna om krigsmateriel och export av densamma. Jag ska ta mitt avstamp i målet för vår säkerhetspolitik. Detta mål är att bevara vårt lands fred och självständighet. En komponent i detta är det militära försvaret, och en central del i det är tillgången till vapen. Jag tänkte börja med att göra en historisk tillbakablick. Vid upptakten till uppdagades att svenska staten hade försummat materielförsörjningen och tillgången till krigsmateriel för det svenska försvaret. När detta blev uppenbart vidtog man en nödåtgärd genom att skicka ut svenska statstjänstemän på en inköpsresa runt om i världen. Man upptäckte då att det inte är så enkelt att få inhandla materiel hur som helst i kristider. Det är inte bara en fråga om tillgång och efterfrågan, utan det finns också ett antal bindningar mot olika regimer. Nödåtgärden slog inte särskilt väl ut. En del materiel av tvivelaktig kvalitet och lämplighet för blev inköpt. Slutsatsen man sedan drog var att detta inte var någon lyckad metod. I stället började man under pågående krig att bygga upp en svensk försvarsindustri. När tog slut och övergick i satsade väldigt mycket pengar på att bygga upp sin försvarsförmåga. Från början till ungefär mitten av 60-talet var det årliga försvarsanslaget av bruttonationalprodukten. För att sätta det i ett storlekssammanhang skulle detta med dagens mått motsvara en försvarsbudget på . En stor andel av försvarsanslaget gick till att modernisera på materielsidan. Det var också som en betydande del av den stora svenska försvarsindustrin byggdes upp, framför allt på flygsidan. upplöstes, vilket ledde till att vi fick den stora fredsåterbäringen. I likhet med andra länder minskade försvarsanslaget kraftigt, från de höga nivåerna. Då uppstod i en obalans mellan den försvarsindustri man byggt upp för att inte göra om misstagen från tiden före och den efterfrågan som försvarsmakten hade. I och med vårt inträde i EU ändrades säkerhetspolitiken till att vi mer och mer inser att vi ingår i ett större sammanhang. ändrades också formuleringarna till att säga att vi skapar säkerhet tillsammans. Vi har även beroendet i fråga om materielförsörjning. Jag återkommer till det när jag ska kommentera några av motionerna. Det är med dessa erfarenheter som grund som vi kan se på både materielförsörjningen och exporten av krigsmateriel. Vi har formulerat krigsmaterielexporten som så att det är något vi kan göra om det gynnar våra egna säkerhetsintressen såtillvida att vi kan säkerställa att vi inte gör om misstagen från före . Vi har alltså potential att kunna tillgodose Försvarsmaktens efterfrågan på materiel. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Efter denna lilla utflykt bakåt i historien vill jag kommentera var vi står politiskt i detta. Vi har som sagt en kommitté som arbetar. Ett klassiskt svenskt sätt att hantera svåra frågor är ju att man utser ett antal personer som får djupdyka och bryta i frågorna, och jag ser med spänning fram emot när de återkommer med sina rapporter. Vi har ändå en del skiljaktigheter här , i motionerna. Det som framför allt skiljer är synen på det tredje ledet, som jag nämnde. Det inleddes i och med vårt inträde i EU och innebär att vi i större omfattning bygger vår säkerhet gemensamt. Europeiska försvarsmaterielbyrån, , är en tydlig skiljelinje där vi ser olika på detta. I och med att vi bygger säkerheten tillsammans omfattar det på materielförsörjningssidan att också dra nytta av vårt medlemskap i . Vi har erfarenheterna från före , då vi var sent ute. har teknikutvecklingen kommit så långt att även om ett litet land, vilket inte är troligt , skulle gå tillbaka till den heroiska satsning som gjordes på försvaret under skulle det ändå inte räcka för att ligga i topp. Därför är det helt nödvändigt att vi gör saker tillsammans , bland annat genom den europeiska försvarsmaterielbyrån. Jag talar först och främst som reservant. hade en kommittémotion om att vi vill lyfta fram att vi så långt som möjligt ska bygga vår exportkontroll genom gemensamma överenskommelser och avtal. Vi ville framför allt lyfta fram lätta vapen. Men eftersom det avstyrktes i betänkandet har vi en kort reservation. Härmed yrkar jag bifall till reservation nr 2. 2 (SD): är det enda partiet i som fortfarande ser den svenska nationella säkerheten och folkets trygghet som vårt försvars huvudprioritering. Vi ser med oro på hur både rödgröna och alliansregeringar väljer att använda medel ur försvarsbudgeten för att finansiera militära insatser, vars samband med det svenska säkerhetsintresset i bästa fall kan beskrivas som svagt och i vissa fall rent kontraproduktivt. Glatt påhejade av samtliga riksdagspartier, utom , deltog vårt flygvapen i den Natoledda kampanjen för att störta regim i . vet vi alla att det har fått horribla konsekvenser för det libyska folket. Utan att på något sätt försvara eller ursäkta Gaddafis brott mot mänskligheten måste vi konstatera att Islamiska staten nu finns i , delvis tack vare alliansregeringen. Var detta väl spenderade pengar? stöder förvisso andra internationella insatser, som dem i och , men vi anser att regeringen måste skjuta till medel till försvarsbudgeten för att täcka kostnaderna för dessa. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden var vi det enda partiet som varnade för att stormaktsambitioner inte var helt utsläckta och att det därför var klokt att behålla ett fungerande invasionsförsvar. I vår argumentation brukade vi likna försvaret vid en brandförsäkring. Det var en försäkring som Alliansen och de rödgröna var rörande överens om att vi aldrig skulle behöva, tills det började brinna i ett hus lite längre ned på gatan. Än en gång blev det uppenbart att det var som gjorde rätt analys, medan övriga sju partier var helt ute och cyklade. Det nyvunna intresset för försvaret från övriga partier bör inte tas på allvar. Det vore ett allvarligt misstag. är det enda partiet som värnar om försvar, och i förlängningen landets framtid. För att kunna tillgodose en stabil tillgång på försvarsmateriel måste ha en egen försvarsindustri. Så enkelt är det. Vi kan inte, vare sig nu eller , räkna med att i alla lägen kunna köpa materiel från internationella leverantörer, speciellt i en situation där det internationella säkerhetsläget försämras. Även om de vapensystem som vi har behov av skulle finnas tillgängliga att köpa från hyllan är det inte säkert att de är kompatibla med varandra eller med vår befintliga materiel, vilket medför ytterligare kostnader för att anpassa dessa. Därför gör vi även en annan bedömning än regeringen som har valt att fokusera på inköpt materiel, trots att detta medför försämrad nationell säkerhet och betydande fördyringar. Och vi vet att vi kommer att få rätt även . Förutom att bibehålla ett starkt och fungerande försvar har som huvudprioritering att inte spendera mer skattepengar än vad som behövs. Det betyder att försvarsindustrin ofrånkomligen också måste ägna sig åt export för att kunna bidra till att bära utvecklingskostnaderna. minskade export med , och värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var . Det betyder att vi måste vara försiktiga när vi sätter restriktioner för industrin. Men det betyder också att vi bör investera i svenskproducerade materielprojekt, vilket ger en låg nettokostnad. De kan till och med gå med vinst på grund av spillövereffekter och export. Försvarsindustrin berör direkt ca 30 000 jobb och sysselsätter indirekt ca 100 000 människor. Det får vi inte glömma. Gripen, robotar, luftvärn, ubåtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid, såvida regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. Men tyvärr finns det populistiska krafter i denna kammare som vill stoppa all svensk krigsmaterielexport. Deras resonemang håller dock inte. Efterfrågan försvinner inte. Effekten blir i stället dels att köparländerna träffar avtal med andra exportörer, vilka ofta är helt ointresserade av att föra en dialog om demokrati och MR, dels att försvarsmateriel blir svårare och dyrare att anskaffa. Fördyringarna landar då ytterst i knäet på våra skattebetalare. Om dessa försvarsfientliga krafter får inflytande över politiken kommer de att skapa en allvarlig lose-lose-situation. Låt oss hoppas att så inte blir fallet. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det finns givetvis inte något principiellt fel i att ingår samarbeten om krigsmaterielutveckling eller avtal som reglerar internationell handel med krigsmateriel, så länge dessa står i samklang med långsiktiga intressen. Det är dock viktigt att sådana samarbeten inte hamnar i strid med behov av egen försvarsindustri. EU:s gemensamma ståndpunkt och de åtta kriterier som ska beaktas innan ett beslut om krigsmaterielexport till ett land fattas är kriterier som vi tycker är bra och ska följas. Samarbetet får dock aldrig tillåtas leda till att handlingsfrihet eller möjligheter till egen livaktig försvarsindustri inskränks. Regeringens linje bör därför vara att värna och övriga medlemsstaters möjlighet att tillämpa artikel 346 i funktionsfördraget för att skydda inhemska försvarsindustrier. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. Avslutningsvis anser vi att det är självklart att vapenexporten ska regleras. Vi menar att principerna för vapenexport ska utgå från en avvägning mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen å ena sidan, och hänsynstagande till svenska utrikespolitiska mål, situationen för mänskliga rättigheter, risken att köparstaten ingår ett anfallskrig och risken att vapnen används mot den egna befolkningen å den andra. Just nu utreder om ett demokratikriterium ska läggas till, vilket vi kan tänka oss. Men som alltid i utrikespolitik är det viktigt att ha förståelse för att alla länder inte fungerar precis som . Därför anser vi inte att ett demokratikriterium ska vara vad man kallar absolut, utan snarare en mer nyanserad bedömning. Vi sverigedemokrater anser att den främsta utmaningen inom exportkontrollpolitiken inte främst består i att införa ytterligare villkor för försvarsmaterielexporten utan att i praktiken tillämpa och efterleva redan existerande regelverk som har upprättats i bred politisk enighet på såväl nationell som internationell nivå. Det regelverket anser vi vara tillräckligt restriktivt. Dessutom har vi demokratisk insyn genom att riksdagspartierna är representerade i . 3 (M) replik: Jag ställer mig frågande till att , genom , framför den isolationistiska inställningen även på materielsidan. Om man förfäktar att ska ha tillgång till modern materiel inom hela den operativa bredden undrar jag vilken storlek på försvarsanslaget anser skulle behövas för att vi ska klara av detta, om man inte gör det gemensamt. 4 (SD) replik: Vi är inte isolationistiska över huvud taget. Vi är tydliga med att vi vill ha ett utökat försvarsmaterielsamarbete med framför allt de nordiska länderna men även med sexnationerna. Att vi fortsätter att ha samarbeten är givetvis en förutsättning för en bra och välfungerande industri. Däremot är vi inte lika naiva som parti, , i synen på till exempel . Där riskerar man att andra länder tar för sig medan backar på punkt efter punkt, vilket vi faktiskt gör eftersom vi inte satsar tillräckligt mycket. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Den svenska försvarsindustrin sysselsätter många människor. Och det ska vi slå vakt om. missar jag kanske att svara på fråga. Men jag vill i alla fall trycka på att vi är för ett försvarsmaterielsamarbete. Men vi är inte lika naiva som , som låter andra länder i ta för sig på ett helt annat sätt. 5 (M) replik: Naiviteten får lyssnarna avgöra och bedöma, det är ju det systemet vi har här i . Men jag vill gå tillbaka till de historiska siffrorna. Under det första decennier satsade av bnp i försvarsanslag. Det räckte då till att hålla en självständig materielförsörjning på toppnivå. Det skulle , om man räknar in teknikfaktorn och att modern materiel relativt sett har blivit dyrare, motsvara ett försvarsanslag på , och det är antagligen lågt räknat. Eftersom missade den frågan första gången väljer jag att upprepa den . Jag tänker väl kanske inte använda ord och tala om ”naivt” men när det gäller att stå själv och satsa på materielförsörjningen, är då 160 miljarder en siffra som han skulle kunna tänka sig? 6 (SD) replik: Så är det när man inte antecknar. Då är det lätt att missa något. satsar vi av bnp på Försvarsmakten. För parti som vill gå med i Nato innebär det givetvis att vi i så fall skulle få höja anslagen, eftersom Nato kräver av bnp. Bara där faller ett eventuellt Natomedlemskap eftersom vi inte satsar tillräckligt. Vi har sagt att vi vill återgå till de gamla nivåerna, i ett första steg i alla fall av bnp för att kunna göra satsningar. När det gäller försvarsmaterielsidan vill vi fortsätta samarbeta med andra länder, men vi har inte den naiva synen att vi tror att vi kan gå in och lyda under och inte tro att de större länderna tar för sig allt mer. Vi vill i stället satsa på ett försvarsmaterielsamarbete framför allt med de nordiska länderna och sedan de andra sex nationerna som vi har samarbete med. Vi ser att det europeiska försvarssamarbetet för del tenderar att ge ett allt mindre inflytande och att andra länder tar för sig. Det är naivt att tro någonting annat. Vi vill alltså höja anslagen till Försvarsmakten, och det har vi också deklarerat i våra budgetförslag. 7 HANS (V): Så är det återigen dags för att sammanfatta av svensk vapenexport. I vanlig ordning är det inte någon speciellt upplyftande debatt för oss som vill att ska vara en tydlig och konsekvent röst för mänskliga rättigheter, jämställdhet och nedrustning. var ännu då sålde vapen och beväpnade krigförande stater, länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna och diktaturer. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden fortsatte diktaturen att vara en av de främsta köparna av svenska vapen trots att man avrättade minst 90 personer, ett dussintal av dem i offentliga avrättningar. sålde vapen till diktaturen trots att kungen i öriket med våld slår ned alla protester mot hans auktoritära styre. I sitter dessutom just nu en svensk medborgare, , fängslad på politiska grunder. Detta förhindrar uppenbarligen inte svensk vapenexport. Även militärjuntan i köpte svenska vapen för en halv miljard . Att det rapporteras om godtyckliga arresteringar, samvetsfångar och allvarliga inskränkningar i grundläggande mänskliga rättigheter verkar inte vara något hinder för svensk vapenexport. Bland köparna återfinns också . Så här sammanfattar utvecklingen i landet : Myndigheterna förblev ”obevekliga i sina ansträngningar att kuva oliktänkande och krossa alla tecken på opposition mot makthavarna, trygga i förvissningen att deras viktigaste allierade bland de västerländska demokratierna knappast skulle invända”. Jag tror att vi måste se att inte kommer att kunna vara en trovärdig röst för mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet någonstans på jordklotet så länge vapenexporten till diktaturer fortsätter. Vårt land står inför ett mycket tydligt vägval: Antingen är man en röst för frihet och mänskliga rättigheter eller så säljer man vapen till diktaturer. Antingen för man en feministisk utrikespolitik eller så beväpnar man de regimer som kränker kvinnors rättigheter. Antingen är man en kraft och en röst för fred och nedrustning eller så väljer man att sälja vapen till länder som är inblandade i väpnade konflikter. Det går inte att göra både och. Vi har ett tydligt vägval framför oss. För mig och är uppfattningen mycket klar: Vi vill se ett tydligt och skarpt förbud, utan undantag, mot svensk vapenexport till diktaturer, till krigförande stater och till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. arbetar en utredning med att se över de svenska regelverken för vapenexport och för att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Det har varit en process som jag inte tror någon kan hävda har stressats fram. Det gick med en borgerlig regering innan man ens öppnade upp för att tillsätta en översyn av regelverket för vapenexporten, och det kunde ske först efter att vi hade lyckats mobilisera ett massivt tryck både i och utanför . Därefter tog regeringen mycket god tid på sig att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skulle genomföra utredningen. Vi kan konstatera att det har gått fattade beslut om att man skulle tillsätta en utredning. Det har gått själva utredningen tillsattes, men fortfarande har ingen slutrapport presenterats. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Denna utredning har dessutom gång på gång skjutit upp sin slutrapport. Ärligt talat, ärade ledamöter av riksdag: Det finns glaciärer som rör sig snabbare än arbetet med att reglera svensk vapenexport! hoppas vi att det ska komma en utredning . Men vi ska också vara ärliga. En rapport från en utredning ändrar i sig inte några regelverk – inte med ett kommatecken, inte med en millimeter. Det krävs därefter att den nuvarande regeringen med Socialdemokraterna och agerar, att man tar fram en proposition och återkommer till . Jag måste erkänna att jag som vänsterpartist känner en väldigt stor oro för att den här regeringen, precis som tidigare regeringar, ska fortsätta dra frågan om svensk vapenexport i långbänk. Det stora problemet är inte . Det är inte vi som betalar det höga priset för denna glaciärhastighet. Det är kvinnorna i , demokratiaktivisterna i och de oppositionella i men också utrikespolitiska trovärdighet som betalar priset för glaciärhastigheten i arbetet med att se över svensk vapenexport. anser att det är hög tid att vi nu kommer till ett avgörande. Det är hög tid att partier tar ställning och förhåller oss till det vägval vårt land står inför. Vi vill därför att vi vid voteringen skickar ett tydligt uppdrag till att regeringen återkommer med en proposition till bord om hur man vill se över svensk vapenexport. Därför vill jag avsluta med att yrka bifall till reservation 1. 8 (S): debatterar vi den årliga skrivelsen från regeringen om strategisk exportkontroll. Internationellt sett har vi i riksdag en ganska unik möjlighet att få kunskap om den export av försvarsmateriel som skett . Den första skrivelsen presenterades för 1985. har redogörelsen för försvarsexporten utvecklats till det här ganska gedigna dokumentet där vi kan informera oss om det mesta när det gäller försvarsmaterielexporten. Det handlar om volymer, typer av vapen, köparländer etcetera. Det är bra och värdefullt att vi kan ha en debatt i kammaren utifrån redovisade källor, men det finns ingenting bra som inte kan bli bättre. Det kan bara bli bättre; såväl rapporteringen som deltagandet i kammaren och engagemanget i debatten kan öka och omfatta fler. Därför är det tillfredsställande att den så kallade också har ett uppdrag att utreda och ge förslag till en större öppenhet och transparens i processen för tillstånd till export av svensk försvarsmateriel. Det vi vill uppnå med svensk lagstiftning gällande försvarsexport är ju en restriktiv hållning till export av försvarsmateriel. Vi vill inte sälja materiel som bidrar till konflikter i världen eller används för att kränka mänskliga rättigheter eller förtrycka människor. är export av försvarsmateriel nödvändigt för att svensk försvarsindustri ska kunna upprätthålla sin kapacitet och sitt kunnande, herr talman – detta för att svenska försvarsintressen ska kunna tillgodoses på ett bra sätt och därmed ge Försvarsmakten förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag när det gäller att värna vårt lands försvar och säkerhet. En avvägning mellan olika intressen måste alltid ske, och ju större öppenhet vi har om grunden för dessa ställningstaganden desto bättre är det för demokratin, insynen och delaktigheten. Strategisk exportkontroll 2014 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden En större öppenhet kring hur tillståndsgivningen för försvarsexport går till kommer att gynna ett vidare engagemang och ge större möjlighet att delta i debatten. Därför ser vi fram emot att ute i samhället, i och här i kammaren få en livlig debatt om försvarsexporten med engagerade och kunniga deltagare. redogör i sitt betänkande för hur genom ett tillkännagivande initierade den utredning som just nu är inne i slutfasen av sitt arbete. Uppdragen är tydliga och klara. Förutom det uppdrag om öppenhet jag just nämnde ska ge förslag som syftar till att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Kommittén kommer att redovisa sitt arbete i slutet av , och jag tycker att det är lämpligt att avvakta dess förslag och en kommande proposition innan tar ytterligare beslut i frågan. För övrigt, herr talman, anser vi socialdemokrater – liksom i sin kommittémotion – att det är önskvärt med internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel. Vi vill att deltar i arbetet med att göra fler länder delaktiga i de internationella fördragen och regimerna, och vi vill naturligtvis också vara med och se till att de efterföljs. Det får dock inte innebära att mer restriktiva hållning överges för att anpassas till en mindre sträng när det gäller export av vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, herr talman. För att avsluta: Vi anser att bör delta i ett europeiskt samarbete kring utveckling av försvarsmateriel. Det anser vi är både önskvärt och nödvändigt. Därmed yrkar jag bifall till utskottet förslag att lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå motionerna. 9 HANS (V) replik: företräder ju Socialdemokraterna i debatten, men hon är också ledamot i den parlamentariska utredning som sitter. Det är inte utan att man känner att man vill utropa ”Äntligen!” när är tydlig med att utredningen nu ska komma med en slutrapport och att man inte ska skjuta upp detta ännu mer. företräder dock även ett av två regeringspartier i kammaren. Jag är oerhört intresserad av att veta hur planeringen ser ut inom regeringen.