prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — För att utveckla sfi föreslår regeringen i vårändringsbudgeten att antalet sfi-lärare ska öka, att deras kompetens ska öka och att fler ska lockas till arbetet. Regeringen avsätter 100 miljoner för att stärka kompetensutvecklingen bland sfi-lärare och lärare i svenska som andraspråk. Detta är nödvändiga satsningar för att säkra kvaliteten och göra det möjligt för våra nyanlända att på ett bättre sätt komma in i det svenska samhället och på den svenska arbetsmarknaden. Att införliva svenska för invandrare i den kommunala vuxenutbildningen är ett steg mot en mer integrerad vuxenutbildning där det inte skiljs mellan skolformerna för dem som kommit hit och de andra. Vi är övertygade om att vi genom denna reform ökar möjligheten att på ett bättre sätt anpassa utbildningens innehåll till de förutsättningar som de nyanlända har. Eleverna ska bland annat kunna studera både sfi och andra kurser, vilket har varit svårt, och det har funnits olika tolkningar av den rätten. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 148 (M) replik: talade väldigt bra och fint om vuxenutbildningen, sfi:n och den proposition som regeringen har lagt fram. Det är kul. har vi nästan alla varit uppe och dragit vad propositionen innehåller. Men den är så bra att det är värt att höra det en fjärde gång. Jag undrar dock några saker. Framför allt att det är svårt att se och upptäcka om lärare gör olika tolkningar av kursinnehållet och om de sätter betyg på olika sätt, ifall man inte har nationella prov. Jag köper bedömningsstöd; vi är för det på många ställen. Jag har ingenting emot bedömningsstöd. Men ett sådant gör det endast enklare för lärare att undervisa på rätt nivå. Det säger ingenting om huruvida de lyckas med det. Det kan man se mycket tydligare med ett nationellt prov. Varför tycker att komvux på grundläggande nivå ska vara den enda skolformen där man inte har nationella prov? Den möjligheten hade vi förut. finns den inte längre. Var det dåligt tidigare? Det skulle jag vilja ha svar på. Betyder det ingenting för er att remissinstansen Nationellt centrum för svenska som andraspråk förordar nationella prov, ? 149 (MP) replik: Tack, , för frågorna! redogjorde min kollega, socialdemokraten , väldigt fint för varför vi tycker att bedömningsstöd räcker. En mängd remissinstanser – det är inte bara en – har tyckt att det räcker med ett nationellt bedömningsstöd i det här läget. Ni i Alliansen tog på er innan ni över huvud taget kom på tanken att föreslå en utredning. , din kollega, sa i talarstolen att när hon var ny i – det måste ha varit 2006–2007 – kom statssekreteraren och sa: Ni anar inte vilken kvalitetsskillnad det är mellan olika kommuner. Om det var så stora skillnader, varför kom ni då inte på tanken att föreslå någon förändring –2012? Som svar på din fråga tycker vi att det som vi har tänkt oss och funderat över utifrån de svar som kommit från remissinstanserna vad gäller nationellt bedömningsstöd räcker i det läget. Framtiden får utvisa om det behövs mer. Men det räcker . De flesta remissinstanserna tillstyrker detta. 150 (M) replik: Det är tråkigt att debatten sänks till en sådan nivå. Ena stunden hör man i andra debatter att Alliansen gjorde för mycket, förstörde och reformerade skolan alldeles för snabbt. Sedan hör man plötsligt att det gick för långsamt och att vi kunde ha gjort saker mycket tidigare. Man kan faktiskt föreslå utredningar även när man sitter i opposition. får gärna rätta mig om jag har fel, men vilka utredningar i den här stilen har självt föreslagit tidigare än 2011, då de här utredningarna började? Det får du gärna berätta för mig. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Man skulle kunna ha bedömningsstöd inom sfi och vuxenutbildning, som man har nationella prov på de områden som vi föreslår. Då skulle man kunna jämföra och se vad som gav bäst resultat. Det kan vi inte göra . Det blir svårare att följa upp vad som fungerar och vad som är bra, om man gör på det här sättet. Vi har haft nationella prov för den grundläggande delen inom vuxenutbildningen tidigare. Vi vet alltså att det var bra då. är det borta, och vi har haft då vi inte har haft det. Vi kan alltså redan utreda det. Det är därför som vi föreslår det här. Jag tycker att frågan kvarstår. Om det nu räcker med bedömningsstöd undrar jag om vill ha enbart bedömningsstöd i hela också och inom gymnasiet? Ska vi ta bort de nationella proven där? Varför ska det vara skillnad? 151 (MP) replik: I mitt svar till redogjorde jag inledningsvis för, och refererade även till det svar som vår kollega gav i talarstolen, om att de flesta remissinstanserna är övertygade om att nationellt bedömningsstöd räcker i det läget. Mitt svar till dig, , angående vad regeringen gjorde och inte gjorde var att om ni tycker att det här är för lite hade ni på er. Ni kunde ha åtgärdat det, om det är för lite. Det här är mer än ni kunde prestera. Jag tackar för att du sa att det här är en väldigt bra proposition. Det är en mycket bra proposition. Den löser många av de frågor och svårigheter som sfi-eleverna möter och de svåra frågor som sfi-lärarna möter, genom kompetensutveckling och så vidare. Mitt svar till dig, , är att ett nationellt bedömningsstöd räcker. Vi får se framöver. En regering tittar alltid på vart en reform leder i olika situationer. Om man ser att det inte räcker kommer man säkerligen att åtgärda detta. Men i det här läget anser vi att det räcker. 152 (V): Vi debatterar nu betänkandet med anledning av propositionen om ökad individanpassning, effektivare sfi och vuxenutbildning. Som många har sagt tidigare blir det en del upprepningar från talarstolen, med anledning av att det inte finns särskilt många reservationer i frågan. Jag hoppas att ni har överseende med detta även vad gäller mitt anförande. Att kommunicera på svenska är nödvändigt för att kunna delta i samhällslivets alla delar och utöva sina demokratiska rättigheter. Alla som bosätter sig i ska därför ges möjlighet att få kunskaper i svenska språket. Men ambitionerna från politikens sida ska såklart vara betydligt högre än så. Med anledning av de förslag som har lagts fram och politik inom området ställer vi oss bakom utskottets förslag och propositionen. De går bland annat ut på att utbildning i svenska för invandrare inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska i stället inkluderas i den kommunala vuxenutbildningen. Den kommunala vuxenutbildningen ska alltså tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. Vi ställer oss också bakom att huvudmannen för vuxenutbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Där kan man vara kritisk till hur det ser ut . Tyvärr har många kommuner inte erbjudit sfi då det har funnits störst behov av det. Därför är det mycket positivt att det förändras. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Vi ställer oss också bakom att elevens hemkommun ska vara skyldig att se till att den som avser att påbörja en utbildning inom vuxenutbildning erbjuds studie- och yrkesvägledning. Även där har vi sett en avsaknad av det. ska hemkommunen dessutom också ansvara för att en individuell studieplan ska upprättas för varje enskild elev utifrån dess enskilda behov. Vi från anser alltså att en individualisering av studieplanen och de resurser som behöver sättas in är helt korrekt. Precis som vi talar om rätten till kunskap inom andra utbildningsformer vill vi i stärka rätten till kunskap även inom svenskundervisning för invandrare. Det är därför inte tillräckligt att kommunen har en skyldighet att erbjuda undervisning och att det finns en rätt att delta i undervisningen. Undervisningen måste också vara så pass bra att den ger eleverna tillräckliga kunskaper. Elevens förutsättningar och behov ska styra undervisningens inriktning och omfattning. Därför är det glädjande att se att det finns en majoritet i för en individualisering. Självklart ska sfi också kunna läsas i kombination med praktik, yrkesutbildning, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Nästan två tredjedelar av sfi-lärarna saknar behörighet för att undervisa i svenska som andraspråk. Därför anser vi att utöver de förslag som finns behöver det göras mycket mer för att se till att de lärare som undervisar i svenska som andra språk också har behörighet att undervisa. Jag hoppas att vi framöver kan arbeta tillsammans här i för att ta fram tydligare förslag och se till att det också blir så. Jag tänkte kommentera några av de andra partiernas yttranden från talarstolen. och även andra allianspartier talar om nationella prov. hade som argument att det skulle leda till större likvärdighet. Då är frågan: Varför har den svenska skolan i övrigt stora brister när det gäller likvärdighet med tanke på att vi redan har nationella prov inom andra skolformer? tog upp samma sak, och samma fråga kan ställas till dem. har en reservation där man vill utöka vuxenutbildningen. Då kan man ställa frågan: Hur kommer det sig då att stöttade en regering som såg till att sänka skatter i stället för att satsa på bland annat vuxenutbildning? som Alliansen hade makten med hjälp av indirekta stöd var det väldigt tydligt att man hellre valde skattesänkningar före att satsa på välfärden. För oss är en fungerande vuxenutbildning en del i den svenska välfärden. Att då i princip i varje debatt ta upp frågan om så kallade illegala flyktingar känns väldigt märkligt. Vad är egentligen problemet i svensk välfärd ? Handlar det om personer som ser ut som jag? Eller handlar det om att partier här i hellre ser till att fylla fickorna på riskkapitalisterna än att se till att alla får en vettig vuxenutbildning? Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning har på ett väldigt tydligt sätt kommit ut som riskkapitalisternas bästa vän. Det gäller även inom vuxenutbildningen. Som ni känner till har den åsikten att vinsterna ska försvinna även från den kommunala vuxenutbildningen. I min hemkommun utförs av den kommunala vuxenutbildningen av vinstdrivande aktörer. Vi ser också att kvaliteten har försämrats i takt med att fler och fler vinstdrivande aktörer har tagit över. Därför är det viktigt att vi har den utredning som vi har kommit överens om med Socialdemokraterna och för att se till att pengarna hamnar där de ska, det vill säga till dem som ska läsa på utbildningen, till personalen för att de ska få bra villkor och inte till att fylla fickorna på riskkapitalbolag. Jag vill yrka bifall till utskottets samtliga förslag i betänkandet. 153 (SD) replik: Upprepningarna blir ganska många även när pratar. Jag skulle vilja ta upp detta ur en lite annan vinkel än vad vi brukar göra. pratar väldigt mycket om välfärden. Jag och många med mig i mitt parti undrar en sak. I vision, är välfärden outtömlig? Räcker den till alla? Räcker den till hela världen? Finns det inga begränsningar? Finns det någon tanke på att om man tar från en påse minskar resurserna i en annan? Kan vi verkligen ge allt till alla? Jag är väl medveten om att den som för en sådan politik framstår som väldigt god och human. Men det finns ju en verklighet också. Min fråga till är: Är välfärden verkligen outtömlig i värld? 154 (V) replik: Det är en intressant fråga från , och han svarade faktiskt själv på den. Nej, välfärden är inte outtömlig. Frågan som du ställer är väldigt intressant med tanke på att tillsammans med allianspartierna har tagit pengar och resurser från välfärden för att se till att de hamnar hos riskkapitalbolagen, för att fylla påsen hos de vinstdrivande aktiebolagen som allt fler har gett sig in i den svenska välfärden. Det har lett till att är ett extremt land i världen. Det är alltså det sista landet i världen som bedriver en politik där det i princip är fritt fram för vinstdrivande aktörer att dränera vår välfärd på resurser. För att göra vinster har man tagit resurser som skulle ha gått till att höja lönen för lärarna, som skulle ha gått till mindre grupper i skolan och så vidare. Du svarade alltså själv på din fråga, . Det finns resurser, men det handlar om hur de prioriteras och var de ska satsas. väljer att satsa dem hos privata aktörer som vill göra stora vinster. väljer att satsa på dem som har behoven. 155 (SD) replik: Jag fick ändå inte riktigt svar på min fråga. Men jag ska kommentera det som sa. Vi är för valfrihet i välfärden när det gynnar kunden, inte när det gynnar företagen. Skattefinansierad verksamhet ska gynna kunden och inte några företag. Vi har inget ansvar mot företagen. Men om företag kan bedriva en verksamhet som gynnar både kund och andra är det inte fel. Då är det en vinn–vinn-situation. Vi vill inte att skattepengar ska rinna i väg till riskkapitalbolag på . Det har vi varit väldigt tydliga med. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Men vi kan inte heller, som vill, förbjuda all privat företagsamhet inom välfärdssektorn. Man ser från fall var det fungerar och var det gynnar kunden, konsumenterna och skattebetalarna som finansierar hela verksamheten. Under förra mandatperioden gick vi med på skattesänkningar. Det var för att stimulera företagandet och arbetandet. Det är därifrån skatteintäkterna kommer. De kommer inte från himlen eller någon annanstans ifrån, utan det är människor som arbetar ihop dem på privata och offentliga företag. Det är därifrån våra resurser kommer. Min fråga är återigen: Hur går politik ihop? Resurserna är tydligen obegränsade. 156 (V) replik: Det blir återigen väldigt lustigt. Å ena sidan har man varit med och stöttat en regering som har kunnat sitta kvar som minoritetsregering genom att man har gått med på en rad skattesänkningar som främst har gått till dem som redan har mycket resurser. Å andra sidan pratar man om att det inte finns oändligt med resurser. Nej, det gör det inte. Men när man tar bort 160 miljarder från våra gemensamma pengar och ser till att de som redan har resurser får ännu mer, då måste man ju ta pengarna någonstans ifrån. Där har varit med att se till att man har tagit pengar från välfärden till dem som redan har pengar. Man har tagit resurserna från där behoven har funnits till områden där dessa behov inte har funnits. pratar om att vi vill förbjuda all privat välfärdsverksamhet. Jag vill be att läsa den överenskommelse som vi har gjort med Socialdemokraterna och kring utredningen om vinster i välfärden samt att läsa tidigare ställningstaganden i frågan. tycker att det är bra när seriösa kooperativ, stiftelser och andra icke vinstdrivande aktörer bedriver verksamhet. Däremot motsätter vi oss att man tar ut enorma vinster, vilket man gör . Skiljelinjen mellan med sin borgerliga politik och blir tydlig. pratar om skolan i form av företag. pratar om brukarna och eleverna i form av kunder. Där finns en viktig skiljelinje. Vi anser inte att detta ska vara ett företag, en business som vilken som helst. Det ska inte vara samma principer för att sälja kläder som för att bedriva utbildningsverksamhet. På samma sätt anser vi inte heller att en elev som går på en vuxenutbildning ska betraktas som en kund. Det är en person som har rätt till sin utbildning eftersom vi satsar våra gemensamma resurser. 157 Statsrådet (S): Jag tackar för möjligheten till diskussion och debatt kring propositionen Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning. Jag känner en stor glädje över att ha fått lämna över den här propositionen till , eftersom jag tror att den kommer att leda till en bättre sfi och en bättre vuxenutbildning. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Det som är i fokus för propositionen är att sfi:n ska bli så individanpassad som möjligt. Den ska se till att vi får en bättre koppling mellan sfi:n och arbetsmarknaden, bland annat genom att man ska kunna kombinera sina språkstudier med exempelvis en yrkesutbildning. Man ska också om möjligt kunna utföra praktik och annat som gör att man får mer arbetslivserfarenhet och bredare kunskaper och därmed också blir mer anställbar för att i möjligaste mån och så fort som möjligt kunna etablera sig både på arbetsmarknaden och – vilket naturligtvis är det viktigaste – i det svenska samhället. Det här är viktigt, framför allt i det sammanhang som vi befinner oss i. Vi vet att det kommer många nya människor till vårt land, och de här människorna kommer från olika sammanhang och situationer. Vissa kommer dessvärre hit på grund av att det pågår krig och konflikter runt om i världen. Vi vet att det finns regioner som brinner . Människor flyr för sina liv. har som så visat sig vara en solidarisk hand som hjälper människor undan krig och nöd och ger dem en ny chans till ett nytt liv, men också bygger upp människorna genom att möjliggöra utbildning och genom att på så vis ge dem en chans att komma in i samhället. Andra kommer till från exempelvis ett annat EU-land för att jobba, kanske som lärare, kanske som yrkespraktiserande inom vård och omsorg, kanske som snickare eller svetsare. Alla kommer de hit för att bidra till ekonomin och tillväxten. Vissa kommer kanske hit på grund av kärleken. De banden är nog de starkaste. Kommer man hit för kärlekens skull och har uppehållstillstånd ska man självfallet också ha möjlighet att lära sig svenska för att komma in i samhället. Vi vet att svenska språket är nyckeln till att bli en del av vårt samhälle. Jag vet det själv. Jag vet också att många andra i den här kammaren och runt om i landet bär med sig just den erfarenheten. Har man språket har man också en helt annan chans och möjlighet att komma in i det svenska samhället. Det måste vi naturligtvis möjliggöra för fler. Det som den här propositionen i huvudsak kretsar kring är att utbildningen i svenska för invandrare, sfi, ska upphöra som egen skolform och gå in i vuxenutbildningen som en del av komvux. Vi ska se till att studievägarna för dem som studerar inom sfi blir mer sammanhållna. Vi ska exempelvis se till att det blir färre överlappande kursmoment, så att man så snabbt som möjligt ska kunna ta sig igenom utbildningen för att sedan bli verksam på arbetsmarknaden. Jag är glad, fru talman, över att det råder en så bred enighet här i om att bifalla den här propositionen, även om jag ser att oppositionen med har några invändningar, som jag i och för sig kan resonera kring. Detta kan signalera hur jag vill att vi ska samverka mellan regeringen och kammaren. Kan vi finna samsyn kring viktiga frågor, det må gälla skolan eller vuxenutbildningen, ska vi göra det, för det är viktigt för utvecklingen i samhället. Vi ska inte låsa fast oss vid polariseringar och polemik och skapa en status quo-situation när vi vet att de utmaningar som finns både inom skolan och på arbetsmarknaden fordrar större enighet. Den här propositionen, som baseras på en utredning som den tidigare utbildningsministern tillsatte, är ett första steg i det arbete som regeringen ämnar bedriva för att se till att sfi:n blir än bättre och att etableringsprocesserna förbättras än mer. Det vi gör just , utöver detta, är exempelvis att se till att asylsökande ska få lära sig svenska från dag ett. Vi vill ge våra studieförbund i uppgift att jobba mer med svenskan och samhällsetableringen för asylsökande. Vi tittar på hur valideringen ska bli bättre. Det kommer människor med många kompetenser och kvalifikationer till vårt land, och deras kompetensportföljer måste bli bekräftade än snabbare. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Vi föreslår i vårändringsbudgeten att vi ska jobba med rekrytering av fler sfi-lärare, för vi vet att det finns en brist i det avseendet. I den budgetproposition som regeringen lämnade till och som dessvärre avslogs av oppositionen och föreslog vi också kompetensutveckling för sfi-lärare. Min förhoppning är naturligtvis att vi ska kunna återkomma till detta, för det är nog så viktigt att vi hittar de rätta formerna och processerna. Men för att det ska fungera väl hela vägen måste man tillföra resurser. Det gäller framför allt att vi fokuserar på lärarna, för de är alltid det huvudsakliga i ett bra skolsystem. Det gäller förskolan, och gymnasieskolan, men det gäller även vuxenutbildningen och sfi:n. Har man tillräckligt många lärare med goda förutsättningar att göra sitt arbete får man också elever som kan mer, förstår mer och därmed kan bidra mer till samhället. Se det här som ett första steg! Jag är glad att det finns en enighet kring att det mesta i propositionen är bra, trots reservationerna från oppositionen och . Jag tackar för debatten och diskussionen! 158 i (C) replik: Tack, , för den genomgång som ministern gjorde av propositionen. Jag uppskattar mycket tonen i inbjudan till samtal, samverkan och breda överenskommelser och också vad jag kallar den kastade handsken. Man diskuterar och resonerar gärna om de reservationer som vi från allianspartierna har lagt fram. Vi kan alla dela engagemanget för möjligheten för alla människor som kommer till att få chansen att lära sig det svenska språket så fort som möjligt på bästa sätt och givetvis så djupt som möjligt, och så vidare. Jag skulle gärna vilja fråga ministern hur vi ska säkra kvaliteten. Det är inte så att det inte har funnits kvalitetskrav på utbildningen tidigare. Jag uttryckte mig kanske lite slarvigt i mitt anförande. förstod det som att det redan var 2006 som statssekreteraren hade sagt detta. Det hade hon inte gjort, utan det var innan. Sedan är säkert medveten om att man måste prioritera antalet utredningar. Men det kan vi återkomma till vid senare tillfälle. Jag kommer tillbaka till att det är några remissinstanser som har lyft behovet av de nationella proven och att man där säkerställer en kvalitet. Vi är inte oense om att nationella prov kan fylla en viktig funktion när man ska se till kvaliteten. Jag skulle önska att ministern resonerade lite grann om det, som hon sa tidigare i anförandet. 159 Statsrådet (S) replik: Tack, , för dina kommentarer. Jag börjar med den första delen av din kommentar om hur vi kan kvalitetssäkra det fortsatta arbetet. Det är precis som jag sa i mitt anförande. Det viktigaste måste vara att vi jobbar med att vi får fler verksamma lärare inom sfi:n eftersom behoven växer. Vi måste också se till att lärarna får rätt förutsättningar för att kunna bedriva en bra undervisning. Det gäller exempelvis att vi tillhandahåller den kompetensutveckling de behöver. Därmed är det olyckligt att den borgerliga oppositionen röstade ned vårt förslag i det avseendet. Det finns uppenbarligen behov ute i verksamheterna. Ökad individ-anpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Det är mycket riktigt så att jag gärna diskuterar och försöker finna samsyn om så mycket som möjligt för att vi ska kunna ta ett steg framåt. När det gäller frågan om de nationella proven är de viktiga. Jag ser naturligtvis funktionen med det verktyget. Men vi har gjort bedömningen att det är bättre att jobba med ett stödmaterial för bedömning och betygsättning i detta avseende. Det blir en mindre administrativ börda för lärarna, och det är mindre kostsamt än nationella prov. Vi måste här och fokusera våra resurser på det som är det viktiga. Det är återigen fler lärare, kompetensutveckling och bättre förutsättningar för undervisning. Det är där vi ska börja, och det är där vi ska lägga grunderna. Men vi ger också verktygen för kunskapsuppföljningen. 160 i (C) replik: Tack, ministern, för de svaren. Vår första reservation gällde de nationella proven. Sedan hade vi också från allianspartierna en reservation om behovet av att följa upp kvaliteten. Vi hade förslag på att man, som man nu rullar ut propositionen med förslag som ska bli verklighet och träda i kraft , skulle ge i uppdrag att väldigt nära följa att man håller kvaliteten.