prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — Ni tillsammans med stoppade satsningarna som skulle kunna göra tillgängligheten bättre för alla. Då duger det inte att stå här och låtsas som om man tycker någonting annat. I er budget föreslog ni dessutom en slakt på kulturtidskrifterna. När den gick igenom, när er verkliga politik gick igenom och ni fick stark kritik mot den fick ni försöka fixa och dra ned på någonting annat i stället. Det är så er politik ser ut: Ni drar ned. Ni prioriterar inte kulturen. Ni skiter i om inte tillgängligheten finns för alla. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Och så tänker vi på språket, allihop.) 7 (M) replik: Precis som jag sa prioriterade alliansregeringen kulturen under alla sina . Aldrig någonsin har kulturanslagen höjts så mycket som . Far inte ut med sådana anklagelser, ! Det är inte sant. minne måste vara väldigt kort. har vi fått en presentation av den budget, vårändringsbudgeten, som kommer. Då kan jag bara konstatera att regeringen fullföljer våra satsningar. Men era egna, dåliga, förslag tar ni inte ens upp och återställer. Det är förslag som fri entré på museer – den största satsningen i höstbudgeten, som sedan inte fick stöd här i kammaren – och avgiftsnedsättning för . I vår budget hade vi fritidspeng för dem som inte har råd att ha fritidsaktiviteter inom antingen kultur eller idrott. Det var inte ni beredda att ställa upp på. Men har de som har behov av detta faktiskt möjligheten till det – det här året ut, för om jag har förstått det hela rätt kommer socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister sedan att ta bort det för dem som bäst behöver det. Ja, det är bra att ni fullföljer Alliansens satsningar, men jag måste ändå kommentera att era egna satsningar ger ni inga pengar till. Det är bara ett konstaterande. 8 (V) replik: Alliansregeringen prioriterade kulturen, säger . Kultursektorn har nog aldrig varit så svältfödd på kulturpolitik som under era . Jag tror att du kan gå till vem som helst inom kultursektorn, , så kommer du nog att få det svaret. Jag vet inte om jag behöver upplysa , som har suttit i ett tag, om att det som läggs fram är en vårändringsbudget. Om du var mån om att vi skulle kunna få igenom våra förslag förstår jag inte varför agerade som de gjorde när de såg till att stoppa de här satsningarna, som alltså skulle ha kunnat införas mycket tidigare. Men jag kan garantera dig, , att de satsningar som vi då ville göra på och för fri entré på museerna, de kommer. Det kan du vara helt lugn för. 9 (M) replik: Man är svältfödd på kulturpolitik, säger . Vi hade åtminstone en kulturpolitik. Den kulturminister som sitter har ingen kulturpolitik. Vi var förberedda. Vi hade en kulturpolitik. Vi genomförde vår kulturpolitik, och vi tillförde betydande medel till kulturområdet under våra år vid makten. Där måste jag alltså återigen rätta . Den retorik som man använder från regeringens sida måste ju bemötas. Man gick ut och lovade – man ställde ut vallöfte på vallöfte. Ta till exempel idrotten. får den i vårändringsbudgeten. Socialdemokraterna gick ut och lovade att de skulle strö hur mycket medel som helst över idrotten – – om de kom till makten. Det bidde ingenting i det förslag som röstades ned av riksdag. blir det 32 miljoner. säger: Ja, det är en början. Vi får hoppas på att vi kanske får något mer. Vallöfte på vallöfte sviker ni. debatterar vi Kultur för alla, och de förslag som regeringen tillsammans med Vänstern presenterar är en slakt på landsbygden. Människor som bor i glesbygd kommer att ha mycket svårare att få tillgång till kultur med den politik som råder . 10 (MP): Innan jag kommer in på själva betänkandet måste jag kommentera lite av det som sa. Jag vill förtydliga att det vi kommer att få presenterat för oss är en vårändringsbudget. I en vårändringsbudget har vi inga förutsättningar att höja inkomstskatten. Det kan göras först vid ett kalenderårsskifte. Det är alltså först som vi fullt ut kan föra den kulturpolitik som vi från rödgrönt håll vill genomföra, den som allianspartierna tillsammans med slaktade . Vi kan göra vissa återställningar redan nu i vårändringsbudgeten, men den fulla rödgröna kulturpolitiken måste tyvärr anstå . I övrigt hade en del detaljfrågor som jag får återkomma till i replikerna för att också hinna resonera om betänkandet och de viktiga saker som finns i det för att säkerställa att vi har en kulturpolitik som innebär att vi får kultur för alla. En viktig del är Kultur för äldre, som flera talare har varit inne på. Den rödgröna regeringens prioritering är solklar: Kultur för barn och ungdomar prioriteras. Skapande skola har nämnts; det är en satsning som regeringen vill genomföra och genomför med 15 miljoner i vårändringsbudgeten för att kunna inkludera även förskolan i . Utveckling av musik- och i hela landet är en annan viktig del som kommer att komma . Men att regeringen så tydligt prioriterar barn och unga innebär naturligtvis inte att inte också andra grupper måste kunna lyftas fram. Kultur för äldre kommer in här. Vi ser mycket positivt i det projekt som har varit och som vi ska ta fasta på och vidareutveckla, därav tillkännagivandet till regeringen om det. Den kanske svåraste frågan i betänkandet är förslaget om en kulturlag. Å ena sidan är det utomordentligt viktigt att vi sätter en gemensam grund för vilket kulturutbud som ska finnas i hela landet – i alla regioner, i alla kommuner. Det är det ena perspektivet. Å andra sidan är vi många partier, däribland , som värnar det kommunala självstyret och vill ha goda förutsättningar för regionala politiker att göra prioriteringar också inom kulturpolitiken. Den balansgången måste vi hantera. Detta görs på två sätt – vi ser två olika strömningar i frågan. Den ena är kultursamverkansmodellen, som nämndes tidigare och som har inneburit ett lyft för regionala och lokala kulturpolitiker när det gäller att sätta agendan för vilka satsningar som ska göras inom kulturpolitiken. har påbörjat en utvärdering av kultursamverkansmodellen. Det vi redan kan se är att det finns en ökad debatt och diskussion om kulturpolitiken regionalt och lokalt, vilket är positivt. När vi är färdiga med utvärderingen kan vi återkomma mer till detaljerna kring hur effekten av kultursamverkansmodellen har varit. Den andra strömningen är de nationella strategier som regeringen arbetar med eller har satt igång. Det har talats här om en nationell strategi för biblioteken. Vi har en nationell strategi för musik- och , där en utredning har initierats, och vi får en nationell strategi för bildkonsten. Detta sätt att arbeta med nationella strategier är den gyllene medelvägen för att hitta balansen mellan att å ena sidan inte gå in med pekpinnar där det inte behövs utan bevara ett kommunalt självstyre och å andra sidan lägga en grund för att garantera att vi har ett bra utbud av kulturverksamhet i alla landets kommuner. I detta sammanhang måste jag notera reservation. Ord och handling verkar inte hänga samman för , som i sin reservation skriver att de vill se ökade resurser till kultursamverkansmodellen. Som flera talare redan sagt i dagens debatt gjorde tvärtom då de tillsammans med övriga allianspartier och skar ned anslaget till kultursamverkansmodellen. Det är en sak att säga att man vill ha mer pengar, men när man de facto röstar för nedskärning hänger ord och handling inte ihop. Men som vi också har hört här ser vi redan nu hur regeringen läger fram ett förslag som återställer resurserna till kultursamverkansmodellen. Avslutningsvis vill jag ta upp ett av de absolut sämsta motionsförslag som vi har hanterat i betänkandet, för det är viktigt att föra fram perspektiven kring det. Det gäller förslaget om kulturpeng. Det kan vid första anblicken synas vara ett positivt sätt att hantera en kulturpolitik för att ge medborgare större inflytande över hur resurser ska användas, det vill säga att ge en kulturpeng till alla som sedan kan användas till olika kulturinstitutioner utifrån vars och ens prioriteringar. Men i modellen tänker man uppenbarligen inte på många viktiga aspekter. Till exempel har olika verksamheter olika kostnadsnivåer. En verksamhet som har höga kostnader för en publiktimme, till exempel operan, skulle inte ha en chans att överleva i en kulturpengsmodell. Det finns inga förutsättningar för den typen av verksamheter att finnas i en modell där man har kulturpengar för att styra vad resurserna ska gå till. En annan aspekt är att kulturens uppgift inte bara kan vara att attrahera de breda publiklagren och att underhålla och roa, utan den är också att ifrågasätta, utmana och kanske oroa publiken. Varje system som bygger på att man styr över resurser till de mest publikfriande kulturyttringarna innebär att vi får mindre resurser till de mer offensiva, utmanande och smala kulturyttringarna. En tredje aspekt är att en kulturpengsmodell skulle strypa mångfalden – vi skulle få en ökad enfald. Vi kan jämföra med hur det skulle se ut på ett bibliotek som har som strategi att enbart köpa in de böcker som läses av flest – bestseller. Naturligtvis kan man som läsare tycka att det är positivt att veta att de böcker som är allra mest populära finns inne när man kommer till . Men det kommer ju dagar då man vill läsa andra böcker inom smalare genrer som inte läses av så många, och då skulle dessa böcker inte finnas på . Bibliotekens styrka är mångfalden – att man där inte bara hittar de böcker som är mest populära och som man kan hitta överallt utan att man också kan hitta mer svårtillgänglig litteratur, det vill säga böcker som man inte hittar så lätt på andra ställen. Samma resonemang gäller hela kulturpolitiken. För att mångfalden ska bevaras kan vi inte gå med på en kulturpengsmodell. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 11 (FP): De rödgröna har velat göra detta till en budgetdebatt, så jag kan inte låta bli att börja med en kommentar till . Den återställare som tog upp i sitt anförande innehåller faktiskt en skattechock på i storleksordningen 40 miljarder, vilket är en historisk siffra. Man får gå tillbaka ända till för att se något liknande. Ungefär 2,2 miljarder kommer att drabba kultursektorn direkt. De satsningar som aviseras och som jag har hunnit titta på så här långt i vårändringsbudgeten är en droppe i havet. Jag tror att återställaren nog får mer karaktären av återfall i bidragsberoende för väldigt många kulturutövare. Alla människor har rätten att skapa och uppleva kultur. Kultur är grunden till att vi kan finna samband och sammanhang i livet, och dess betydelse för folkhälsan är alltför ofta underskattad. visar forskning att kultur gynnar vårt psyke. Det har till exempel visat sig bland strokepatienter att minnet kan komma tillbaka med hjälp av musik, målning och upplevelser av olika kulturyttringar. Alliansegeringen arbetade mycket med att främja kultur för äldre genom satsningar som hjälpte äldre människor att leva ett aktivt och kulturellt rikt liv. Sammanlagt 70 miljoner har satsats . Kulturupplevelser kan av många uppfattas som något helande och nytt, särskilt för själar som gör ont. Kulturella aktiviteter kan väcka tankemönster som leder bort från obehagliga tankar och föreställningar. Dessa aktiviteter skapar ett nytt socialt liv och ger därför steg i rätt riktning, tillbaka till livet. Forskning vid och visar att kulturupplevelser stimulerar sinnena och ger goda hälsoeffekter. Det är detta vi säger i tillkännagivandet . Man kan konstatera att alliansregeringen gjorde mycket för att förbättra förutsättningarna för kultur och hälsa. För att belysa den betydelse som satsningen på kultur för äldre har i vardagen ska jag, herr talman, beskriva vad som hänt hemma i mitt . Av den totala pott på 70 miljoner till kultur för äldre som har fördelat över landet –2014 har fått – långt mer än den beskärda del som vore naturlig utifrån storlek. Detta är glädjande. I överenskommelsen beskrivs hur regionen och kommunerna gemensamt ska finansiera ett kulturutbud med hög kvalitet utifrån äldres behov och önskemål. Kommunerna ska utveckla mål och riktlinjer för hur man vill använda kulturen som resurs för äldre och i äldreomsorgen. Detta skapar något mycket efterlängtat – långsiktighet. Detta står och faller nu med dagens beslut och med hur regeringen följer beslut i ärendet. Jag är övertygad om att framtiden är ljus när det gäller kulturen som resurs för äldre i i denna satsning och utifrån dagens tillkännagivande. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet KrU7 i dess helhet och i synnerhet till tillkännagivandet under punkt 4. Jag vill nämna något om kultur i hela landet. behöver en kulturpolitik för hela landet. Det är dags att väva samman kulturpolitik och landsbygdspolitik. På så sätt kan man skapa reella förutsättningar för utveckling – kort sagt möjligheter att leva, bo och verka i hela landet. För att ett land ska hålla samman behövs infrastruktur och kommunikationer. Tågen måste gå, bilarna ha vettiga vägar, flygplatserna hållas öppna och hamnarna fungera för att människor ska kunna resa, träffas och möta varandra. Självklart tycker de flesta så, och det debatteras ofta – inte minst i denna kammare. Kultur, samlingslokaler och mötesplatser i hela landet är lika viktigt. Människor behöver få uppleva och vara engagerade i konst och kultur för att mötas, diskutera, samtala och utvecklas, var vi än bor eller har bott eller hur gamla vi än är. Det duger inte att så kallade satsningar landar i , i storstädernas förorter eller hos dem som redan konsumerar mycket av dagens utbud. Vi människor behöver konst och kultur för att utvecklas och för att bygga upp oss själva, vår demokrati och vår tillvaro. Därför måste kulturpolitiken och landsbygdspolitiken gå hand i hand. Jag ska säga några ord om förutsättningarna för kultur utifrån det betänkande som ligger på bordet. Mitt ibland oss finns det människor med olika funktionsnedsättningar, synliga och osynliga. Jag är en av dem. Hur är deras möjligheter att vara konstutövare och konsumenter av kultur? Att gå på en konstutställning, på bio, på en konsert eller till ett bibliotek är för de flesta av oss någonting alldeles självklart, men inte för den som har en funktionsnedsättning. Att vara konsument av kultur eller utövare av någon konstform förutsätter tillgängliga miljöer, en tillgänglig verksamhet och tillgänglig information. För att skapa tillgänglighet behövs ett strategiskt och målmedvetet arbete där det ingår en förståelse för vilka behov som en person med funktionsnedsättning kan ha. Jag yrkar bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande 7. 12 (KD): Låt mig få börja med en anekdot. Jag hörde av en bekant en historia om hur man i ett afrikanskt område märkte hur elefanterna hade ökat i antal. Viltvårdarna drog slutsatsen att de var tvungna att skjuta av ett antal elefanter. De valde att skjuta av de äldre med tanke på de yngres livskraft. Då inträffade ett problem. När flocken vid torrtidens början skulle påbörja sin säsongsvandring hittade de yngre elefanterna inte till vattenhålen. Jag tror att det är likadant med oss människor. Vi kompletterar varandra, och vi tillför olika saker i samhället. Däri ligger en viktig del av mångfalden. De äldres visdom och livserfarenhet – deras förmåga att identifiera livets vattenhål – talar vi nog för lite om i vårt land. Det kan inte kompenseras med teknisk kompetens eller all ungdomlig entusiasm i världen. Detsamma gäller naturligtvis det omvända fallet. Jag nämner detta eftersom vi även debatterar kultur för äldre. Våra seniorers delaktighet i kulturlivet gör enligt mitt förmenande inte bara dem gott, utan det gör hela samhället gott. Den livserfarenhet som åren ger oss människor slutar inte att tillta när människor fyller . Deras ständigt uppdaterade erfarenheter kan genom vardagliga relationer också komma kommande generationer till del. Sedan är det förstås oerhört viktigt att kultur för äldre faktiskt bidrar till fler friska år. Jag hoppas verkligen att den nuvarande regeringen tar till vara de positiva lärdomar som finns från satsningen på kultur för äldre. Dagens ämne här i kammaren är ju kultur för alla, och som bekant utgör de äldre en allt större del av befolkningen. För oss kristdemokrater är det viktigt att vi politiker inser att om hela ska leva måste också kulturpolitiken vara med. Det ska finnas tillgång till god kultur i hela landet. Det ska vara möjligt att ta del av, uppleva och utöva kultur i hela landet. Att göra kulturen tillgänglig handlar om både regionalpolitik och regionpolitik. Det handlar om att kulturen ska vara tillgänglig för människor i olika åldrar och för människor med olika bakgrund var de än bor i landet, och den ska vara tillgänglig för människor med olika typer av funktionsnedsättningar. Kultursamverkansmodellen, som alliansregeringen införde, har varit de senaste årens enskilt mest effektiva satsning när det gäller att involvera de breda folklagren i det kulturella livet. Lika viktig är den för att den flyttar tyngdpunkten från ut till landets regioner, från oss här i ut till våra kollegor i landet. Visserligen var det storstadslänen som fick de största bidragen i reda pengar, men mätt i kronor per invånare var det faktiskt , och som fick mest. Hela ska leva, och det finns inskrivet i de nationella kulturmålen. Kultursamverkansmodellen är helt i enlighet med subsidiaritetsprincipen, som är en grundbult i kristdemokratiskt tänkande. Det innebär att vi lägger besluten på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Subsidiär betyder understödjande. Staten har ett ansvar för att understödja. Kultursamverkansmodellen har mycket riktigt inneburit att pengarna fördelas lokalt. Ytterligare en förtjänst, som är viktig att lyfta fram, är att dialogen mellan de professionella kulturskaparna, det civila samhället och politiken har kommit igång på allvar över hela landet där man nu tillämpar detta. Arbetet med den regionala kulturplanen ska nämligen genomföras i dialog med dessa tre viktiga parter. Vår princip är att stöd ska ges där det behövs. Vi införde fritidspengen för att barn som växer upp i ekonomisk utsatthet ska ha en rimlig chans att delta i kulturlivet tillsammans med sina kompisar. Vänsterregeringen vill i stället smeta ut stödet till alla barn och ungdomar i den kommunala kultur- och . Oavsett hur hög avgiften är vill regeringen ge per barn och termin. Det ska jämföras med de per barn och år som familjer med försörjningsstöd får som fritidspeng. Ofta är avgiften i den kommunala per termin. Som av en händelse som ser ut som en tanke är det exakt den summan som fritidspengen ger . Får regeringen som den vill skrotas dagens fritidspeng, vilket innebär att de barn som behöver stödet mest av alla får mindre än vad de får till att använda för att delta i den kommunala kultur- och . Jag är den förste att beklaga detta agerande från regeringens sida, som faktiskt går ut över de mest utsatta. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande, inklusive tillkännagivandet till regeringen, och till motionerna om kultur för äldre. 13 (SD): Jag vill tala om kultur för äldre och dess betydelse. har länge påpekat vikten av detta och satsade i höstbudgeten på det som vi kallar skapande äldreomsorg, där satsningen på äldre är en viktig del. Vi välkomnar därför utskottets tillkännagivande om detta. Vi vet att många äldre av olika skäl kan ha svårt att ta del av kulturlivet och att själva få skapa. Vi vet också att ett aktivt och kulturellt rikt liv ger positiva hälsoeffekter. Ett socialt sammanhang bidrar till en ökad känsla av välbefinnande och meningsfullhet. Aktuell hjärnforskning visar hur kulturell verksamhet påverkar hjärnans funktioner positivt. Även flera undersökningar i olika län runt om i visar att kulturen inverkar positivt på de äldre som finns på ett boende. Den har också fundamental betydelse för personalens arbetstillfredsställelse och upplevelse av social gemenskap och arbetsglädje. Kulturen bidrar på ett lyckligt sätt till ökad kommunikation med de äldre. Till exempel kan en dansbandslåt glädja en äldre människa, medan någon annan rynkar på näsan. Att man ser vad konsten föreställer är grundläggande för vissa, medan andra ser det som en utmaning att själva tolka bilden. En del fnyser åt vad de kallar finkultur, medan andra suckar åt populärkulturen. Att komma överens om en gemensam tolkning av ordet kultur låter sig inte göras. Förmodligen är det lika svårt att definiera ordet kultur som orden demokrati, konst och politik. Ett samhällsekonomiskt värde ger möjligheter till kulturella betydelser för vår egen uppfattning av livskvalitet och hälsa. Kultur kan ge social, känslomässig, estetisk och intellektuell stimulans. Kultur ger oss gemenskap och samtal och därigenom en möjlighet att se hela människan i stället för att reducera henne till något som man bara behöver ta hand om. Stat, landsting och kommun har satsat på kultur för olika grupper, herr talman. Det har varit kultur i skolan och i förskolan, kultur för unga och kultur för funktionshindrade samt kulturprogram för vuxna. Hur ser det då ut på kulturfronten för dem inom äldreomsorgen? Vi friska människor har ett val. Vi kan slinka in på en biograf, bänka oss i en teatersalong eller besöka ett galleri – allt efter lust och behov. Men hur ser det ut när vi blir äldre, när vi inte längre har ork och kraft att själva ta oss till kulturen? Kommer då kulturen till oss? Får vi då njuta av en stunds musik och glädjas? Får vi följa en linje i en bild och förundras? Får vi beskåda ett teaterstycke och röras? Får vi lyssna till poesi och häpna? Får vi själva måla, spela, sjunga, dansa med mera? Att bestämma vad som ryms inom begreppet ”kultur” låter sig inte göras så lätt, herr talman. En del menar att kultur är allt som får oss att må bra, som att resa, lyssna på radio eller titta på tv. Vissa hejar sig hesa på fotbollsmatcher. Andra vill använda smala begrepp som innefattar musik, dans, teater, konst och museibesök. Begreppet är töjbart. Vi kan också välja en väg där vi menar att kultur står för i princip allt människor gör tillsammans. Vi sverigedemokrater anser att det är viktigt med tidiga möten med kultur. Det är vår mening att kulturen bör följa människan genom hela hennes liv. tillbaka står detta också klart för såväl regeringen som flertalet kommuner, och satsningar på att erbjuda kulturella aktiviteter som en del i det hälsofrämjande arbetet för våra äldre medborgare har genomförts. Det är glädjande, herr talman, att många av kommuner har valt att införliva kulturverksamhet i äldrevården. Vi sverigedemokrater är av åsikten att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå, och det är vår mening att vi med den norska modellen som förebild bör införa en bidragsfond för skapande äldreomsorg. Den skulle kunna hjälpa till att permanenta och lyfta kommunernas befintliga satsningar på samma sätt som skolors kulturverksamhet förstärks och har nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. Givetvis lägger vi även stor vikt vid friskvårdsområdet, men jag ser att min talartid snart rinner ut. Därför vill jag avslutningsvis yrka bifall till reservation 5 gällande hus i och reservation 7 gällande filmfrågor. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 14 (S): Jag hade från början inte anmält mig som talare i den här debatten, men efter att ha hört de borgerliga ledamöterna i talarstolen är jag ganska förundrad över vilken verklighet de lever i. Vi har haft av borgerlig politik. Det har gjorts skattesänkningar på 130–, vilket har dränerat statsfinanserna rent generellt, och när tog upp fritidspengen kände jag att jag måste gå upp i talarstolen. Det är en politisk inriktning som pekar ut de barn som är allra svagast i samhället. De barnen får en peng som de ska gå till sin förening med och berätta: Jag lever med föräldrar som har försörjningsstöd, och på grund av att jag lever under sådana förhållanden får jag lite extra pengar. Sedan ska föreningen på något sätt kontrollera om föräldrarna har försörjningsstöd eller inte.