prot · H209119 · 2015-06-22 00:00:00 — Att man bevarar vattnet och alltihop har ministern redogjort för. Men hur ser ministern på själva vattenkraftverken? Hur ska de kunna leva vidare i den miljön och kunna behållas ute på landsbygden? Är det rimligt med kostnaderna för nyprövning, som kan gå uppemot 1 miljon? Är det rimligt för en enskild fastighetsägare i de här lägena att stå för hela den kostnaden, som man har kommit på nu i efterhand? Har ministern en vilja att lyssna in de småskaliga kraftägarna? Har man en vilja att lyssna in de oroliga människorna ute på landsbygden när det gäller den här frågan? Och har man en vilja att bevara det svenska kulturarvet när det gäller de småskaliga elkraftverken? 17 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är glad att interpellanten hänvisade till en tidigare interpellationsdebatt där vi hade för avsikt att debattera det här i sin helhet kring de småskaliga vattenkraftsverksamheterna. Man ska skilja på två olika processer som pågår. Den ena handlar om länsstyrelsernas tillsynsverksamhet, som sker löpande och som, som jag sa i interpellationssvaret, måste ske enligt lagkraven, dikterade av denna riksdag, som handlar om att säkerställa att vattenverksamheter bedrivs enligt tillstånd. Grunden för det är att det ska finnas ett tillstånd. Och grunden till att det inte anses finnas ett tillstånd för en del av de riktigt gamla småskaliga vattenkraftsverksamheterna i är just att de inte har kommit till på ett sådant sätt att man med den nuvarande, moderna, lagstiftningen ser att det är att jämföra med ett tillstånd. Man behöver helt enkelt se till att det blir tillstånd för den typen av verksamhet, och det är tillsynsmyndighetens ansvar att vägleda så att processen blir sådan att man bedriver verksamhet enligt tillstånd, enligt lagar och regler som är beställda och beslutade av denna riksdag. Jag tror att riksdagsledamoten och jag kan vara överens så långt: Lagar och regler ska följas. Det betyder att huvudprincipen är att man har tillstånd för vattenverksamhet av det här slaget. Den andra processen handlar om att det finns förslag från . Det var en utredning som särskilt tittade på hela vattenkraften, framför allt i förhållande till miljömålen om rikt växt- och djurliv och strömmande vatten, där vi ser att vi har ett av våra biologiska problem i . Vi har inrättat vattenkraftverk som är byggda när den miljöhänsyn som vi vill se i vattendragen inte var för ögonen. vet vi att det finns bra tekniker för att säkerställa att man kan bedriva vattenkraftsverksamhet och säkerställa möjligheterna för vandrande fisk, till exempel. Det handlar om att man inte skär av och att man inte omöjliggör för den stora och utbredda aktiviteten sportfiske, till exempel. Det handlar också om husbehovsfiske som bedrivs i . Det ska inte försämras utan snarare förbättras och kunna utvecklas. Det handlar om att se de här sakerna. Det gör att vi också har en pågående process. Den förra regeringen initierade en viktig utredning, som har lagts på den här regeringens bord. Och ett omfattande remissarbete är under beredning. Detta ska inte sammanblandas. Frågan om de småskaliga vattenkraftsägarna, som diskuterar här, handlar just om dem som har hamnat i kläm i fråga om att det har ansetts att de inte har tillstånd. Det är tillsynsmyndighetens, , plikt att vägleda i den processen. Den dialog som Miljö- och har med länsstyrelserna är löpande. Vi avser att säkerställa att de tittar på goda exempel från länsstyrelser som har haft en dialog med småskaliga vattenkraftsägare. Det handlar om information om: Vad betyder nyprövningen? Hur kan man göra det här på bästa möjliga sätt? På vilket sätt kan man vägleda? Precis som interpellanten påpekar kan det vara enskilda personer och små företag som driver historiska vattenkraftverk. Jag är övertygad om att det behövs en annan vägledning från myndigheterna än om man hanterar detta i dialog med till exempel något av de stora energibolagen, som har den storskaliga vattenkraften. Miljökraven är dock sådana att vi måste se till att vi tar de steg vi kan för att säkerställa att den biologiska mångfalden kan förbättras. Där finns det teknik . Jag avser att verka för att dialogen bland aktörerna kan förbättras. 18 (M): Tack, , för svaret så långt! Jag vill återigen påpeka att de här kraftverken har varit i drift under . Det är ingen ko på isen att lösa detta inom ett eller för att rädda någon, som ministern påstår, fisk eller något annat i de här områdena. Den här omställningen har pågått . Vi har gott om tid att se över hur vi kan lösa detta på ett rimligt sätt för de småskaliga vattenkraftsägarna och till rimliga kostnader. Vi fick 1998. kom sedan en dom som pekar på att det behövs en nyprövning i de här delarna. Om vi då uppfattar detta som ett för långtgående krav kan vi ta initiativ här i till att ändra lagstiftningen. Vi kan ta på oss att gå igenom lagstiftningen. Från oppositionens och sida välkomnar vi en översyn av om det finns någonting i som vi behöver justera för att underlätta för de mindre, småskaliga kraftverken att kunna leva vidare utan att hamna i en nyprövning av ett verk som kanske är uppriggat på 1500- eller . Vi har haft ett flöde av vatten otaliga år . Helt plötsligt får den här regeringen makten, sätter ned foten och säger: Det här måste vi rätta till omgående. Vi har gott om tid på oss. Det är ingen ko på isen. Sedan är det allvarligt, detta som ministern antyder i interpellationssvaret, att det inte finns någon dialog mellan de olika länsstyrelserna, utan ministern måste hjälpa till för att den ska bli bättre och de ska lära av varandra. Länsstyrelserna är statens förlängda arm. De råder under samma lagar i från söder till norr. Detta ska man inte behöva tala om för länsstyrelserna. Detta ska länsstyrelserna med automatik sköta enligt de regler som finns. Om vi vill ändra någonting i lagarna gör vi det här i , och sedan får länsstyrelserna jobba utifrån det. Jag tycker att det är mycket allvarligt att man ska behöva påpeka för länsstyrelserna att de ska föra en dialog och se till att följa lagar och regler, precis som ministern tar upp, men också se till att hitta möjligheter och återkoppla till politiken och tala om att det kanske är orimligt att en småkraftsägare i detta läge ska åka på 1 miljon för nya tillstånd för en verksamhet som man har bedrivit i generationer, kanske under ett par . Jag har med mig ett yttrande från Havs- och vattenmyndigheten i där det står så här om ett ärende: Havs- och vattenmyndigheten yrkar i första hand att ansökan om tillsyn ska avvisas. Havs- och vattenmyndigheten yrkar i andra hand att ansökan om tillstånd ska avslås. Havs- och vattenmyndigheten yrkar på ett ersättningsbelopp som senare kommer att anges. Det är precis det här det handlar om. Man försöker lägga ned de verk som finns av olika anledningar. Dessutom skickar man över en prislapp till kraftägarna som kan sluta på precis vad som helst. Är det inte rimligt att sätta en summa för vad de nya tillstånden max får kosta för vattenkraftverken? Då kan man inte ta ut kostnaden på löpande faktura. I detta fall stämmer inte kartan med verkligheten. Vi vill någonting annat och vill faktiskt bevara de småskaliga vattenkraftverken här i . är våra regelverk så konstruerade att det äventyrar dem. Ja, men då måste vi självklart se över om vi kan förändra våra regelverk så att vi kan behålla och utveckla våra småskaliga vattenkraftverk. När kartan inte stämmer med verkligheten är det mycket enklare att ändra kartan än verkligheten i detta fall. 19 Klimat- och miljöminister (MP): Precis som framgick av interpellationsdebatten har jag och regeringen synen att de svenska lagarna och reglerna ska följas, vilket betyder att det är tillståndspliktigt att bedriva vattenverksamhet och kraftverk i dammar och svenska vattendrag. Jag tror att det är en viktig grundbult för att möjliggöra ett aktivt miljöarbete men också för ett aktivt arbete där vi inte får ett oreglerat tillstånd för stora resurser i form av vattenkraft. Vi har byggt vattenkraften i med regler och lagar om tillstånd och med vattendomar. Det är de beslut och regler som vi har på bordet, och det är dessa beslut och regler som också myndigheterna följer. Jag kan som minister naturligtvis inte kommentera ett yttrande i ett enskilt ärende som interpellanten här läste upp. Jag förutsätter att de centrala myndigheterna och länsstyrelserna jobbar enligt den lagstiftning som har fastslagit. Som interpellanten nämnde är det inte den här regeringen som har beslutat att inte ge tillstånd för ett antal småskaliga vattenkraftverk byggda på urminnes hävd, utan det är Miljödomstolen som har avgjort ett mål 2012. Det är inte någon nyhet i sammanhanget. Dialogen om behovet av att det ska finnas tillstånd för de här verksamheterna pågår. Det är en pågående tillsynsdialog som länsstyrelserna har. Det är också för att främja den dialogprocessen som min dialog från Miljö- och har varit generell, precis som vi har en generell dialog med våra myndigheter, bland annat länsstyrelserna, om hur man kan hitta bra arbetssätt i tillsynsverksamheten. När det gäller hur man bedriver tillsyn finns det riktlinjer, lagar och förordningar som ska följas. Utöver detta handlar det väldigt mycket om en process i kommunen, eller centrala myndigheter där handläggarna har tillräckligt med tid för att kunna vara tillmötesgående mot enskilda och svara på de frågor de ställer i samband med tillsynen. Där ser jag, som jag också redogör för i svaret, att olika länsstyrelser har varit olika duktiga. Det finns de länsstyrelser som har haft en väldigt god dialog och där det verkar vara mycket enklare för de enskilda att få svar på frågorna om hur en nyprövning egentligen går till. Det här är en process som också kommer att vägledas av domstolarna, som har att avgöra vilka regler och vilken processledning som ska tillämpas när det gäller den modellen. De kan titta på modeller som begränsar det ekonomiska ansvaret. Men i grund och botten ska vattenverksamhet i bedrivas enligt tillstånd. Det tycker jag är en ganska bra princip som den här också står bakom, eftersom det är dessa lagar och regler som har byggt inte bara den svenska vattenkraften utan också det regelsystem som själv beslutar om. Sedan handlar det om att säkerställa att man har en bra dialog och att nyprövningsinstrumentet går att anpassa så att det fungerar inte bara för stora kraftägare utan även för små kraftägare. Det handlar också om att på ett ordentligt sätt väga in kulturmiljöaspekterna, för det är viktigt att vi ser att det finns sådana aspekter här också. har vi moderna miljökrav på anläggningar. Precis som vi har moderna miljökrav på vindkraft och andra förnybara elproduktionskällor har vi moderna miljökrav på vattenkraften, där man ska använda befintlig teknik för att säkerställa förekomsten av vandrande fisk och berika de svenska vattendragen. 20 (M): Jag tror att det finns en stor vilja bland de små kraftverken att lösa saker och ting men till en rimlig summa. De nya tillstånden, som kan ligga på ½–1 miljon, är inte rimliga. Det betyder nedläggelse. Och i nästa steg kan det handla om en avvecklingskostnad som kan vara lika hög. Först läggs kraftverket ned och sedan kommer en avvecklingskostnad. Det är oerhörda kostnader. Då vill jag återigen fråga ministern: det en vilja att se över ? Jag tror att det finns en majoritet i riksdag för att se över reglerna om vi kan underlätta i den här delen. Tycker ministern att de höga kostnaderna som finns runt detta är rimliga? Eller kan man sätta ett maxbelopp för tillstånden för att hålla nere kostnaderna för de mindre verken? Sedan en liten kuriosafråga: Har ministern besökt något av dessa vattenkraftverk, sett hur verksamheten fungerar och lyssnat på de oroliga människorna som finns därute? Frågan är: Är vi beredda att se över ? Är ministern beredd att sätta en lägre fast summa i detta läge? Och är vi beredda att ändra lagar och regler i viss mån för att kunna behålla de småskaliga vattenkraftverken? Jag skulle gärna vilja ha ett svar i den delen. Som jag sa inledningsvis är det ingen ko på isen. Vi kan gott och väl göra halt för att utreda detta och kika på om vi kan ändra lagstiftning i vissa delar för att underlätta för de småskaliga vattenkraftverken. Oppositionen är beredd att backa upp att man tittar vidare på det. I stället för att belasta landsbygdens folk med ännu mer regelkrångel, avgifter, skatter och annat borde man hjälpa till, så i detta fall: Gör halt, gör om och gör rätt! 21 Klimat- och miljöminister (MP): Under förra mandatperioden diskuterades i miljö- och jordbruksutskottet, där jag själv deltog aktivt, och i alliansregeringen hur vi kan få ett bättre tillstånd för den biologiska mångfalden i våra strömmande vattendrag. Detta drevs inte minst på av att vi ser vilken otrolig resurs fisket är i dessa områden och av att den moderna tekniken gör det rimligt att ställa moderna miljökrav också på vattenverksamheter som dessa verksamheter producerar god förnybar energi för . Den småskaliga vattenkraften producerar en mindre del av den svenska energin. De 1 500 minsta kraftverken står för av den svenska energiförsörjningen. Lite av dilemmat i förra mandatperiodens diskussion var att man stirrade sig blind på relationen till de större vattenkraftverken. Jag är därför positiv till att vi nu också har en debatt om hur vi får ett fungerande och rättvist regelverk även för småskalig vattenverksamhet. Vi behöver ordning och reda, vi behöver tillstånd där det ska finnas tillstånd och vi behöver en god tillsyn med en god dialog. Här uppvisar några länsstyrelser goda exempel, och jag vill medverka till att de också sprids till andra länsstyrelser. Jag är övertygad om att vi kan hitta system där nyprövningen inte blir en sådan omöjlighet som en del enskilda vattenkraftverksägare har fått känslan av. Om oppositionen och andra är intresserade av att titta på detta och har olika idéer om avgiftssättningar och sådant är jag helt öppen för samtal om det. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:682 om bekämpning av översvämningsmygg 22 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig varför regeringen vill dra in det enda effektiva bekämpningsmedel som finns innan ett fullgott alternativ är framtaget. frågar även varför regeringen vill begränsa statens bidrag för bekämpning då kostnaderna för myggbekämpning är höga och svåra att finansiera lokalt samt slutligen om jag anser att den forskning som finns inte är vetenskapligt belagd och vilken forskning som regeringen grundar sina förslag på. Jag vill klargöra att regeringen inte har agerat för att bekämpningsmedlet i fråga ska dras in eller ändrat regler för användningen av det. Sannolikt kommer ansökningar om att få använda bekämpningsmedlet att behöva hanteras även fortsättningsvis. Tillstånd till användningen hanteras normalt av . Regeringen kan i vissa fall behöva ta ställning till om ska få ge tillstånd. Regeringen har , , tillåtit att ger tillstånd till bekämpning. I likhet med den föregående regeringen ser den nuvarande regeringen det som mycket angeläget att arbetet med långsiktigt hållbara metoder när det gäller stickmyggor kommer igång. i har på uppdrag av regeringen redovisat förslag till förebyggande åtgärder. Exempel på åtgärder som föreslås är slåtter och bete samt en ändrad vattenreglering inom ramarna för kraftverksbolagens gällande tillstånd. bedömer att bekämpning med bekämpningsmedel kommer att behövas som ett komplement. Regeringen avser inte att ta bort möjligheterna till statlig och annan finansiering av åtgärder för att hantera myggproblem. Inom ramen för det nu godkända landsbygdsprogrammet finns möjlighet för länsstyrelserna att prioritera medel för bland annat åtgärder för att begränsa höga koncentrationer av översvämningsmyggor. Jag och regeringen anser, i likhet med den förra regeringen, att frågan i första hand ska hanteras på lokal och regional nivå. Frågan om vilken forskning som förslagen grundar sig på verkar syfta på påståendet att regeringen tänker dra in det biologiska bekämpningsmedel som används. Som jag tidigare sa är så inte fallet. Den nuvarande regeringen har samma farhågor som den förra regeringen i fråga om oönskade konsekvenser av en omfattande och återkommande bekämpning med BTI. Jag ser därför fram emot att ta del av slutredovisning av regeringsuppdraget att utreda olika risker med bekämpningsmedlet, exempelvis att myggorna utvecklar resistens mot detta. 23 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Tyvärr har jag inte fått så mycket svar på mina frågor utan mest hänvisningar till tidigare regering. Regeringen har i sin budgetproposition angivit att myggbekämpningen ska finansieras lokalt och regionalt samt att bekämpningen ska ske utan BTI. Att minska finansieringen och kräva annan bekämpningsmetod utan att det finns ett alternativ är inte rimligt. Människor och djur som bor i trakterna där översvämningsmyggor lever får utan bekämpning ett mycket begränsat liv. Det går inte att vistas utomhus, tamboskapen lider svårt och jag kan tänka mig att en del av de vilda djuren flyr undan. Regeringen har minskat anslagen , vilket kommer att få stora konsekvenser. Egentligen borde anslagen ökas om man ska hålla kvar vid att staten ska stå för av finansieringen. Att använda lokala medel skapar stora orättvisor eftersom varken kommuner eller regioner kan påverka naturen. Det har funnits diskussioner om att göra slåtterängar och ha tamboskap som betar på markerna. Det kan kanske fungera i teorin – om tamboskapen överlever utan myggbekämpning. I verkligheten kan detta dock göra myggorna en tjänst eftersom hålen efter klövarna i den våta marken utgör en bra miljö för myggtillväxt. Forskarna dömer också ut metoden. Dessutom bedöms kostnaden bli betydligt högre. Det talas om 25 miljoner. Just kom ett larm om att årets pengar är slut. Det finns inte finansiering för ytterligare besprutning. Det är extra svårt en sommar när regnet ser ut att bli rikligt. finns ingen annan bekämpningsmetod än BTI. Regeringens farhåga är att myggorna ska bli resistenta. Men forskning och användning i går , och där kan man inte se några sådana effekter. Man har jämfört inom olika områden. För att få en bild av hur svårt det kan bli i dessa områden har man gjort olika jämförelser med myggfällor. I får man en fångst på 4–5 myggor per natt. I , som är känt för att vara ett myggområde, får man 4 000–5 000. I Nedre handlar det om 50 000–75 000 myggor . Då är det enkelt att förstå att det är omöjligt att vistas utomhus. Jag har själv varit där i full mundering med hatt med myggnät, handskar, byxor och vindtät jacka. Det räckte inte. Myggorna stack genom byxorna. De sticker direkt när de sätter sig. De letar inte efter en lämplig plats. Myggorna följer med in också. När man sätter sig i bilen får man hela bilen full med myggor. i bikini är inte att tänka på om man ska överleva. Ett barn i barnvagn kan inte vara ute. En anledning till att jag har ställt interpellationen är ett antal uttalanden som ministern har gjort. Jag återkommer till dem i nästa inlägg. 24 Klimat- och miljöminister (MP): Det är inte tu tal om att översvämningsmygg är ett problem på några platser i . Nedre är det mest omtalade området, men även är en sådan plats. Det är ett stort problem. Man kan inte sopa det under mattan och säga: Ingen svensk sommar utan lite mygg. Så är det absolut inte. Översvämningsmyggen är ett stort problem i dessa områden. Det är jag fullt medveten om, och det är anledningen till att regeringen har försökt stötta länsstyrelserna och kommunerna i arbetet med att hitta hanterbara och långsiktigt hållbara metoder för att bekämpa dessa myggor. Tyvärr är vi inte riktigt framme vid det . BTI har heller inte visat sig ha en långsiktigt hållbar användning ännu eftersom myggorna återkommer . Man hade hoppats att det skulle få andra resultat, men detta bekämpningsmedel är godkänt för användning. Regeringen har godkänt det inom områden där är förhindrat att ge sådana godkännanden. Liksom tidigare regeringar agerar denna regering för att myggbekämpningen ska ske så effektivt och hållbart som det går. Den nya regeringen har efterfrågat att analysarbetet ska intensifieras kring olika åtgärder för att se om man kan kombinera åtgärder om man analyserar bakåt vilka åtgärder man har vidtagit och vilka konsekvenser dessa har fått. Vi har också gett i uppdrag att göra en slutredovisning av det arbetet , och den ser jag fram emot. Det är viktigt att vi trycker på och är tydliga med att detta är ett stort problem som kräver mer kunskap och analys. Det arbete vi gör nu är det arbete vi kan göra. Vi tillåter bekämpningsmedlet där man ansöker om det. Det genomförs, och jag är angelägen om att lösa problemen. Men vi måste också titta på andra, kompletterande åtgärder för att kunna hålla mygginvasionen stången. Precis före helgen fick jag meddelande om att i har ansökt om mer pengar för att man ser att de eventuellt inte räcker säsongen ut. Denna ansökan har kommit in till regeringen, som har den under beredning. Precis som jag sa i interpellationssvaret hänvisar regeringen, när det gäller statliga medel, till att det finns öppningar bland de regionala pengarna i landsbygdsprogrammet för att möjliggöra för den här typen av aktiviteter. Man kan slå fast att det är viktigt att vi ser att det har en regional karaktär. Det är inte rimligt att vi ska behandla olika typer av problematik över hela landet när det handlar om vissa områden, utan det är rimligtvis där man har mest kunskap. Denna kunskap är samlad i kommunerna och länsstyrelserna i dessa områden, och jag är mån om att den ska få företräde så att man ser regionalt vilka metoder som är bäst. Någon från ska inte tala om vad som är bäst att föreskriva när det gäller att bli av med översvämningsmygg i Nedre , utan de analyserna måste man göra på plats i regionen. Då tror jag nämligen att resultatet blir bäst. Det tror jag var svar på interpellantens frågor . 25 (M): En anledning till att jag har ställt interpellationen är att det finns rapporter, bland annat från SVT, som säger att regeringen vill fasa ut användningen av myggbekämpningsmedlet BTI, som används i . Miljöministern har sagt att man vill se mer långsiktiga metoder för att hålla nere myggbeståndet, och regeringen drog ned på anslaget till årets myggbekämpning från 4 till 3 miljoner, av en sammanlagd budget på 8. Orsaken är att man vill pressa fram alternativa metoder för bekämpning av mygg. Man vet att BTI har en nedbrytningstid . Det kan aldrig bli långsiktigt. Det är kanske heller inte eftersträvansvärt, om man inte vill påverka naturen för mycket. Detta kan man verkligen diskutera. Visst kan man säga att det har en regional karaktär, men myggor flyger faktiskt. Även om de inte flyger så långt har vi sett att det finns en spridning. Ett sådant här område har en nationell betydelse. Det är ett Natura 2000-område, som ska vara tillgängligt för hela landet. Det är inte tillgängligt när dessa myggor finns. I samma tv-sammanhang sa ministern att man ser i rapporterna att man inte lyckas åtgärda problemen med stickmyggor, det vill säga att de återkommer. Det är självklart, eftersom medlet inte har en långtidseffekt. Det kan bara ges precis när myggorna och larverna finns där. Det har ingen långsiktig effekt. Den nya regeringen kräver att den som vill bekämpa mygg med BTI ska redovisa en plan för alternativa metoder . Det är detta forskarna jobbar med. Jag tror inte att jobbar med forskning på det viset i eller någon annanstans, utan där är till exempel framstående. Man har tittat på alternativa metoder med betesdjur och annat, men det stöds inte av experterna. Deras erfarenheter av skötsel av älvängar är att man kan få ned mängden larver, men inte i närheten av vad som behövs för en bekämpning. Man måste ändå komplettera ordentligt med BTI på samma sätt som man gör . I stället ser man fram mot den nya metod där man steriliserar hanmyggor som släpps ut och lurar honmyggorna så att det inte blir några mygglarver.