prot · H209104 · 2015-05-27 00:00:00 — Jag och skulle vilja se att man tydligare sätter ned foten och försöker ta striden med EU för att få rätsida på detta. Ska vi få en hållbar omställning och en fossilfri fordonsflotta , som vi väl alla vill, gäller det att vi har långsiktiga och bra spelregler för drivmedelsproduktionen. Min fråga är: Har regeringen gett upp på det här området, eller tänker driva på för att se till att de här pålagorna inte kan fortsätta? 56 (MP) replik: Svaret är ja. Självklart fortsätter vi att driva de här frågorna. Det är helt makalöst att EU inte låter oss koldioxidskattebefria våra förnybara drivmedel. Även den förra regeringen hade ju problem med EU när det gällde förnybara drivmedel. Kvotpliktssystemet föll inte heller i god jord. Regeringen jobbar fortfarande med EU för att få ett bättre system på plats som faktiskt gynnar de förnybara drivmedlen. Det som drabbades hårt i det här förslaget är framför allt etanolen. Glädjande nog blev det inte samma sak när det gäller biogasen. Med de förslag som regeringen nu har lagt fram när det gäller biogas skulle vi kunna få riktig skjuts på biogasframställningen. Där har vi till exempel metanreduceringsbidraget för alla lantbrukare. Det var också någonting som drev i alliansregeringen men inte fick igenom mer än som ett litet pilotprojekt. Jag tycker att det är glädjande att vår regering nu utvidgar det bidraget till att gälla alla lantbrukare som vill röta gödsel till biogas, och om den sedan uppgraderas till fordonsgas får man ännu mer pengar. Detta är ett sätt att gynna förnybara drivmedel, vilket är jätteviktigt. En annan sak när det gäller förnybar energi som jag inte hann säga i mitt förra inlägg är att vi måste få ett bättre system på plats för att sälja ut el på nätet. Tyvärr lade den gamla regeringen fram ett ganska krångligt förslag om detta. Det handlade om ett skatteavdrag när man väl har sålt elen. Vi vill i stället ha en nettodebitering på elförsäljning. Vi tror också att det är väldigt viktigt för att få fler att sätta upp solceller på sina tak. 57 (SD) replik: anförande var engagerat, och det var bra i den meningen att det väckte mitt intresse. När vi diskuterar klimatpolitik här i är det ganska uppenbart att det finns sex partier som tycker ungefär likadant. Det var väldigt uppenbart under utskottsbehandlingen. Så har vi – vi tycker oss ha en mer balanserad politik – och , som vill vara ännu radikalare än de andra. Jag tycker att anförande satte fokus på det som kanske är det sämsta i svensk klimatpolitik: Det är högre skatter, ineffektiva subventioner, ineffektiva bidrag, och allt fokus ligger på att vi ska göra saker här i – det spelar ingen roll vad de kostar – just för att vi ska få känna oss goda och duktiga utan att för den delen göra någon större nytta. Detta utgår från ett populistiskt synsätt. är väl mest populistiskt i de här frågorna. Man vill skrämma väljarna till sig. Det är bilder från hemska bränder – från var de väl i valrörelsen, till och med – och man vill locka väljare till sig med argument om såväl dåligt väder som skogsbränder. Det är domedagsprofetior. Man brukar tala om en temperaturhöjning på en, två, tre eller fyra grader. Jag har läst om fem eller sex grader. hörde vi dock helt plötsligt åtta grader. Jag skulle vilja veta var den siffran kommer från. Man livnär sig på skräck. Jag undrar om man i skulle bli ledsen om de hemskaste profetiorna inte skulle inträffa. Är man oroad för att temperaturen inte har stigit och för att uppvärmningspaus har blivit ett allt större fokus inom klimatforskningen? Ser man positivt på att temperaturen inte har stigit, eller är man oroad? 58 (MP) replik: vet jag inte riktigt vad jag ska svara. Jag har nämligen inte sett några siffror på att temperaturen inte har ökat – tvärtom. Jag läser IPCC:s rapporter – det är de rapporter som jag håller mig till när jag pratar om klimatpolitik. Vi ser att temperaturen i världen ökar . IPCC säger också att vi beroende på vad som händer, hur snabbt det kommer att gå med issmältningen vid våra poler, till exempel, kommer att hamna någonstans mellan tre och åtta grader. Det är just IPCC som säger att det värsta scenariot är åtta grader. Ingen skulle bli gladare än jag eller om inte de värsta scenarierna infaller. Det är självklart. Jag tycker inte heller att vi ägnar oss åt något slags domedagsprofetia när vi pratar om klimatförändringens effekter i världen. Vi måste se det som en utmaning, men vi måste också se att det här är någonting som kan bli positivt när vi tar tag i det. Som jag sa i mitt anförande tycker jag att det är väldigt positivt att det nu kommer rapporter som visar att det är lönsamt för länder att ta tag i klimatutmaningen, precis som det har varit för . Ja, vi har gjort mycket bra saker. Vi har lyckats minska våra utsläpp som vi har höjt vårt välstånd. är ett gott exempel för många andra länder i och i världen. Det är någonting vi kan vara stolta över, men vi ska också fortsätta med det arbetet för att vara en förebild för andra länder och för att ta vårt ansvar för att minska utsläppen i världen. 59 (SD) replik: Det var intressant att få veta varifrån siffrorna kom, i alla fall. Vad gäller temperaturökningen räcker det med att sätta medeltemperaturerna i en graf och se den linjära linjen och dessutom ta del av all forskning som finns angående uppvärmningspausen. Det är faktiskt forskare som tror på alla de här teoretiska modellerna som forskar om detta. Jag tänker inte avfärda de modellerna på något sätt. De kan mycket väl stämma, men problemet är att vi inte vet. Fokuset på , att vi ska göra allting här, är genomgående i anförande. Därför är det lite intressant att titta på vad egentligen vill göra här hemma. Man vill avskaffa kärnkraft. Man vill stänga den småskaliga vattenkraften. Man vill höja fastighetsskatten ytterligare på vattenkraft. Det har man i alla fall lagt fram förslag om tidigare i sina budgetar. Man vill driva igenom EU:s vattendirektiv på det sätt som det nu är tänkt, vilket får till följd att vi får en minskad produktion av vattenkraft. vill man ha en koldioxidfri el- och värmeproduktion. Hur ska det gå till om vi kapar all stabil energiförsörjning vi har i det här landet? Hur ska vi kunna ha en koldioxidfri el- och värmeproduktion i ? 60 (MP) replik: är ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar för en koldioxidneutral energiproduktion. Vi har vår vattenkraft. Vi har vår skog. Det ska vi vara väldigt glada för. Men det gör också att vi får ett större ansvar för att verkligen ta vara på detta och att nå våra mål om ett helt koldioxidneutralt samhälle fortare än andra länder. Sedan får vi nog reda ut lite missförstånd. Det är EU som har antagit ett vattendirektiv. Det handlar om att vi faktiskt behöver ha tillgång till rent, levande vatten med fungerande ekosystem i hela EU. Det är en bestämmelse som Havs- och vattenmyndigheten har tittat på. Vad behöver vi göra för att uppnå det här? Det har inte så hemskt mycket att göra med vattenkraften i sig. Det handlar mer om kvaliteten på vattnet. När det gäller den småskaliga vattenkraften har haft inställningen att vi inte tycker att man ska bygga ut den mer. Den står för en väldigt liten del av vår vattenkraft och av vår energiförsörjning. Däremot kan den få väldigt mycket negativa konsekvenser för andra miljömål och inte minst för fiskets vandringsvägar och sådana saker. Där behöver man faktiskt väga olika miljömål mot varandra. När det gäller kärnkraften ser jag den varken som stabil eller långvarig. Vi har några gamla kärnkraftsreaktorer som mest står stilla. Ägarna har sagt att de tänker lägga ned de reaktorerna. Det tycker jag är väldigt bra. Vi ser att det som växer och kommer att fortsätta att växa i , och världen är den förnybara energin. Jag sa just att vi nu ser att koldioxidutsläppen minskar från energiproduktionen. En anledning till det är att det är den förnybara energin som växer i världen. 61 (KD) replik: Vill du få ett eftermäle som sista kolbaron? Så sa ett av språkrör, , i en valdebatt. Han hade en kolbit med sig och lyfte fram detta. Han hade debatten med dåvarande statsminister . Jag talar naturligtvis om det Vattenfallsägda kolkraftverket Moorburg, som ligger i . Det är lätt att stå vid sidan av och ha åsikter om hur man ska göra. , mina damer och herrar, är det faktiskt så att sitter vid regeringsmakten. Då är min fråga till ledamoten : Vad tänker göra åt detta? Eller kommer vi att se som den sista kolbaronen i ? 62 (MP) replik: Tack så mycket för frågan! Jag antar att det handlar om eventuella försäljning av kolgruvorna i . Det är skrämmande att kolkraftverk i genererar lika mycket utsläpp som hela koldioxidutsläpp. Det är väldigt skämmigt att vara svensk när vi har ett statligt ägt bolag som bedriver den verksamheten i ett annat land. Självklart måste jobba med att få en bättre klimatprofil – det vill man också göra. Men har och har haft inställningen att det inte blir en positiv klimatpåverkan om man bara säljer detta till någon annan som bryter upp det och bränner upp det. Därför har vi sagt – vi är tydliga med det – att om man ska göra någon försäljning av det här måste det bli en klimatvinst. Det är vår inställning. 63 (KD) replik: Det är precis som du säger. Det är det här Vattenfallägda kolkraftverket som släpper ut 8–klimatfarlig koldioxid . Då är det intressant att höra: Vad är det för handlingsplan som ni nu visar upp, och , i regeringen? Vad har ni för planer? Vad är det för mål ni har? Pratar vi om en tidsperiod på en månad, eller är ? Vad är planen? Det vore intressant för mig och, tror jag, för alla som lyssnar på detta att få veta det. Vi pratade förut om att ni har satsat i er regeringsplan just på det förnybara. Ni har tänkt mycket på detta. Det är bra. Det är jättespännande för framtiden med solenergi. Det är klart att det då känns lite märkligt att man först ska satsa på solenergi och att ni sedan tänker beskatta den. Det är intressant att veta hur ni egentligen tänker där. Det låter som att ni ena stunden ger och att ni sedan tar tillbaka på något sätt. 64 (MP) replik: Det är mycket som skulle vara intressant att veta – vad regeringen ska göra men också vad oppositionen tänker göra. vet jag att inte kan svara på några frågor, men jag skulle väldigt gärna vilja veta vad inställning är till och vad man eventuellt tycker att ska göra med sina kolgruvor i . Det skulle vara väldigt bra om vi kunde ha en majoritet här i för en bra klimatpolitik för det statliga energibolaget. När det gäller solenergin har jag redan pratat om den i tidigare replikskiften. Det var ju ett förslag på ett paket som har skickats ut på remiss från efter förhandlingar med norrmännen om att höja nivån i elcertifikatssystemen för att få mer förnybar energi, och det är bra. har i alla fall sagt att man tycker att den delen av det här är bra. Eftersom vi har ett gemensamt handelssystem med norrmännen ville de också, för att vi ska kunna genomföra det, att man skulle införa vissa ökningar av skatterna, både på storskalig vindkraft och på storskaliga solenergianläggningar. Vi i tyckte väl inte att det förslaget var jättebra. Det är flera remissinstanser som har reagerat på det, så det förslaget har dragits tillbaka. Det tycker jag är bra, och det är inställning i frågan. 65 (SD): Det blev en lång, utdragen debatt här . Likväl är det roligt att vara tillbaka och debattera klimatpolitik med miljö- och jordbruksutskottet. Min kollega har föredragit klimatpolitik på ett föredömligt sätt, så för att inte tråka ut er med upprepningar ska jag sålla lite i mitt eget anförande. Under den förra mandatperioden var det ofta just klimatdebatterna som var de hetaste, inte minst för att det fanns sju partier i som blev oerhört provocerade av att man ifrågasatte trossatserna i deras religion. Inte för att jag upprördes nämnvärt över det, men man gjorde en och annan ansats att brännmärka mig som någon typ av kättare. Själv är jag föga intresserad av dogmer utan försöker att tänka själv och vägledas av vetenskaplig nyfikenhet. här har jag lärt mig att ju mer man lär sig om de här frågorna, desto mer inser man också vad man inte vet. Det gäller inte bara mig personligen utan hela klimatvetenskapen. Jag vill vara tydlig med en sak; det brukar jag vara. Bara så att vi slipper missförstånd: Jag har aldrig påstått, och kommer aldrig att påstå, att mänskliga utsläpp av koldioxid och andra gaser inte påverkar vårt klimat. Däremot menar jag att debatterna här i kammaren om klimatvetenskapen ofta drar mot det infantila och att det ofta verkar som om man inte riktigt är intresserad av vetenskapen, i alla fall inte om den talar emot den på förhand utstakade kursen. Man är mer intresserad av att måla fan på väggen för att skrämma folk att rösta på rätt sätt. Allra längst i grenen befängda påståenden går som så ofta , bland annat när man återkommande i detta betänkande betecknar gasen koldioxid som ”smuts”. Koldioxid är verkligen inte smuts, utan det är en gas som är livsnödvändig för allt liv på jorden. I detta betänkande dyker också det så vanliga begreppet ”tvågradersmålet” upp. Någon vill till och med ha ett en-och-en-halv-gradsmål. Tror man att människans påverkan på klimatet har så linjära samband att det låter sig förenklas så här mycket, då menar jag att man har hamnat väldigt fel. Det finns inte – vilket många ändå försöker göra gällande – några linjära samband mellan koldioxidhalt i atmosfären och global medeltemperatur. Det är en lång rad samverkande variabler som påverkar klimatet, och kunskaperna om flera av dessa variabler är högst begränsade. Jag ska rabbla några av dem, bara så att vi förstår komplexiteten i frågan. Dels har vi solaktivitet. Vi har våra elvaårscykler, men solen har också fler, mer långtgående cykler som vi inte i alla lägen känner till. Dels påverkas klimatet av stoftpartiklar, kosmisk strålning, jordaxelns variabla lutning, jordens variabla avstånd från solen, förändrad markanvändning, förändringar i vind- och havsströmmar och så vidare. Till allt detta kommer också den livsviktiga växthuseffekten, som är verksam genom i första hand vattenånga och vattens avdunstning, molnbildning och nederbörd. På marginalen påverkas den också av växthusgaser, såsom koldioxid och metangas. Komplexiteten i frågan är enorm, och det är därför samtliga klimatmodeller också har visat sig fullständigt värdelösa för att förutspå framtidens klimat. Vad de däremot kan göra är att hjälpa oss att förstå klimatet, men i övrigt är alla osäkra och okända variabler alltför stora. Jag har för vana i de här debatterna att ungefär en gång upplysa om hur länge sedan det var man kunde se en faktisk temperaturökningstrend globalt. har det gått . Det ska medges att 2014 var ett varmare år än de föregående tre åren. Inte minst från har påpekat att det skulle vara det varmaste året . Det är möjligt att det kan vara så, men det är inte signifikant avvikande från till exempel 1998, 2005 och 2010. Väljer man dock att plotta en temperaturgraf med 36 månaders medelvärde, vilket är ganska vanligt att man gör för att släta ut tillfälliga avvikelser, är vi nu uppe i 17–utan någon signifikant förändring av den globala temperaturen – detta trots att utsläppen har fortsatt öka och är högre än 1997, vilket är där uppvärmningsplatån kan sägas börja. har koldioxidhalten i atmosfären ökat med . Men har alltså temperaturen legat tämligen stabilt. Trots detta påstår väldigt många tvärsäkert att vi rusar mot en av människan orsakad klimatkatastrof. Det har vi hört prov på inte bara en gång i debatten utan snarare två, tre, fyra – väldigt . har jag redan talat i , så om någon vill debattera lite är ni välkomna. Jag ska inte fördröja er längre än så. 66 (V) replik: Vitsen med att samla ungefär 2 000 av världens absolut mest ledande forskare i klimat‑, miljö- och energifrågor är just att vi politiker ska kunna få ett gediget underlag för att fatta beslut. Då behöver vi inte ödsla en massa tid på tiondelar i höjningen av temperaturen eller miljondelar av koncentrationen av koldioxid i atmosfären och så vidare. I stället kan vi kort och gott konstatera att människan släpper ut och att människan bidrar till den globala uppvärmningen. Låt oss sedan fokusera på hur vi ska lösa det här stora problemet. slirar i den här frågan. Å ena sidan hör man och säga att jo, klimatförändringen finns och mänskligheten bidrar. Å andra sidan kan de egentligen inte tro på det där. Jag vet att jag har ställt frågorna tidigare, men jag vill veta från : Finns klimatförändringen? Påverkar människan klimatförändringen? Finns det en global uppvärmning? Ska vi göra någonting åt det? Vi i föreslår mängder med konkreta åtgärder i det här betänkandet. Vad vill då göra? Jo, man vill bryta mer torv, men man vill inte bygga ut mer vindkraft. Jag tycker att det känns som en väldigt märklig prioritering när vi vet att vindkraftens påverkan på omgivningen är minimal i jämförelse med storskalig torvbrytning. Sedan skulle jag också vilja veta från vad ni tycker att bidrag i ska vara. Vad ska vi resa ned med för slags klimatmål och förslag på åtgärder? 67 (SD) replik: När det gäller överlåter jag svaret på frågan till mina kollegor som just nu är verksamma i miljö- och jordbruksutskottet. Det är väldigt intressant att många politiker står här i kammaren och så tvärsäkert uttrycker att det här kommer att hända om vi släpper ut så här mycket koldioxid, när det inte finns några sådana trender. Det har definitivt skett en uppvärmning . Den började egentligen . Vi såg en snabb värmeutveckling som var ungefär lika stor som utvecklingen . Men då kan man knappast skylla på koldioxidutsläpp eftersom industrialiseringen inte hade kommit igång. när utsläppen är som allra störst ser vi i stället en uppvärmningsplatå. Vi vet från laboratoriemiljö att koldioxid är en växthusgas. Vi vet också att ändrad markanvändning kan förändra klimatet, inte minst lokalt. Klimatvetenskapen är mycket intressant på många olika sätt, men jag tycker ändå att debatten blir näst intill infantil när man förenklar, förenklar och förenklar tills allt det vetenskapliga är som bortblåst. Jag undrar då tillbaka till varför man återkommande i betänkandet beskriver koldioxid som smuts. Låt mig citera: ”Det är de industrialiserade länderna som historiskt har smutsat ned och därför måste ta ledningen för utsläppsminskningarna.” Skulle koldioxid vara smuts? Kan verkligen säga att världen har blivit en sämre plats på grund av koldioxidutsläppen ? Jag talar inte om framtiden utan om . Är världen en sämre plats nu än på grund av koldioxidutsläppen? Fler kan äta sig mätta för att det växer bättre. Skogarna växer bättre. 68 (V) replik: Då är vi där igen, , med relativiseringen av det som världens ledande klimatforskare har kommit fram till. kan inte svara på den grundläggande frågan om klimatförändringen. Han tillstod att den finns, men om människan påverkar och om något ska göras kan inte säga något. Det är ungefär som att ställa sig frågorna om djur plågas, om våra barn behöver utbildning eller om våra äldre behöver god äldreomsorg. Det är helt självklara saker som vi politiker är satta att hantera. Vi är överens om att något måste göras på de områdena, men vi kanske tycker olika om hur vi ska lösa problemen. Jag skulle önska, , att även kunde hålla med om att mänskligheten bidrar med utsläpp som leder till global uppvärmning som hotar vår planet och att något måste göras. Sedan kan vi diskutera de olika åtgärderna. Det är politikens uppgift. Jag tycker att det är ett svaghetstecken att ni inte kan säga något om vad roll inför klimattoppmötet i ska vara. sa ingenting, och kan inte ens svara på frågan vad han tycker att ska bidra med. Det finns inte ett enda exempel där vi skriver ordet smuts i våra motioner. Vi säger ”smutsa ned” därför att vi tycker att industrin och bilarna smutsar ned, och något måste göras. Sedan blir det en semantisk fråga hur vi ser på gasen koldioxid. Nog vet jag också att den finns naturligt i atmosfären, men vi borde, , vara överens om att koncentrationen av koldioxid, som har passerat 400 miljondelar, är ett hot mot klimatet. Det är faktiskt ett hot mot hela planetens överlevnad. Då måste vi diskutera vilka åtgärder som ska vidtas. Det är ett svaghetstecken att SD inte kan bidra där. 69 (SD) replik: Det är alltid så trevligt att debattera med . Man kan lyfta upp klimatfrågan ur lite olika aspekter. och många andra debattörer har tagit upp frågan om ansvar. Jag strök lite grann från mitt anförande på grund av tidsbrist, och därför tänkte jag avsluta med att säga något om vad ska gå in med i klimatförhandlingarna. Det är en intressant diskussion. Jag tycker inte att har något att skämmas över i den internationella statistiken. Det finns inte ett enda jämförbart industriland på hela detta klot som har lägre utsläpp än vad har. Det är trots att har en besvärlig miljö med kalla vintrar. Det gjordes en stor klimatomställning i redan innan IPCC bildades och redan innan frågan fick en politisk dignitet över huvud taget. lämnade fossila bränslen för uppvärmning och gick över till kärnkraft och så vidare. och fram till har utsläpp minskat med per capita. Det är bra. Men då har vi plockat de lågt hängande frukterna. De högre hängande frukterna kommer att bli allt dyrare, men det är klart att vi ska jobba ditåt. Då säger och de flesta andra nej till kärnkraften – det överlägset bästa vi har att tillgå . Det är den mest resurseffektiva och miljövänliga energin på många olika sätt. Kommer dessutom fjärde generationens kärnkraft kan vi använda det gamla kärnbränslet, och vi behöver inte ens bryta nytt ur backen. Kan det bli mer klimatsmart än så – om vi nu går mot den apokalyptiska framtiden som åtminstone är rädd för? Jag tycker inte att har det minsta att skämmas för. Vad minskar i utsläpp motsvarar vad utsläppen ökar i stora utsläpparländer – till exempel – . Vad gör spelar faktiskt inte så stor roll. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Regler för rätt tilldelning av utsläppsrätter och om nya kontotyper Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU14 Regler för rätt tilldelning av utsläppsrätter och om nya kontotyper (prop. 2014/15:70) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 10.) § 8 Några ändringar i vapenlagen Några ändringar i vapenlagen betänkande 2014/15:JuU26 Några ändringar i vapenlagen (prop. 2014/15:108) 70 (S): debatterar vi ärendet Några ändringar i vapenlagen. Det innehåller två förändringsförslag från regeringen. Det första är lite mindre. Det handlar om avgifter. Det är ett förslag om att det ska finnas en bestämmelse om att får ta ut avgifter för prövningar av ansökningar enligt vapenlagen eller föreskrifter som meddelas med stöd av vapenlagen. Regeringen ska meddela storleken på avgifterna. Det här är i stället för ett generellt riksdagsbemyndigande om avgifter vid statliga myndigheter. gäller det en ny princip på området. Det här är en anpassning till den. Det som är det största i propositionen från regeringen är lagändringar som innebär att kravet på märkning av vapen eller vapendelar vid införsel till begränsas till länder utanför EU. Bakgrunden är att EU antog ett vapenprotokoll som kompletterar FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. En av artiklarna i protokollet handlar om regional organisation för ekonomisk integration. Här betraktas hela EU som en part. Följden av det blir att kraven på märkning endast ska tillämpas vid införsel till en medlemsstat från ett land utanför EU, inte mellan ett EU-land och ett annat EU-land på det sätt som sker . Några ändringar i vapenlagen När det gäller förslaget om märkning tror jag vi alla delar känslan av att det kanske inte direkt är det absolut bästa direktivet som har kommit från EU. Om det finns tillfällen att tala om att härtill är vi nödda och tvungna skulle jag säga att det här ett sådant tillfälle. Det finns en gemensam oro att det här förslaget kan försvåra bekämpningen av illegala vapen.