prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Med anledning av motionen från Alliansen har samtliga partier utom föreslagit att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i skollagen. Därmed föreslår övriga partier i att motionen delvis ska bifallas. I en motion föreslår Alliansen även att fjärrundervisning ska införas för fler ämnen på en gång. Där håller med regeringen om att det klokaste och mest ansvarsfulla vore att ha en begränsad försöksverksamhet till att börja med. ställer sig bakom propositionen i dess helhet, men delar inte de övriga partiernas uppfattning om entreprenadbestämmelserna. Fjärrundervisningen måste regleras tydligare och utökas, vilket vi alla håller med om. Modersmålsundervisningen och studiehandledningen på modersmål behöver utvecklas. Även där är vi alla överens. Vi i menar dock att detta inte sker bäst genom att man lägger ut ännu mer av skolans verksamhet på entreprenad. Jag tror inte att jag behöver förtydliga ställningstagande i entreprenadfrågorna, som vi har debatterat i andra skoldebatter. Det här är som sagt en viktig fråga för landsbygden. Därför ställer sig bakom regeringens proposition. Jag yrkar dock även bifall till reservation angående förslaget om att utöka entreprenaden vad gäller fjärrundervisning, modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. 162 (M) replik: I utskottet hade vi många diskussioner om entreprenadfrågan. sa att det kändes som att det var ett rött skynke kring ordet entreprenad och tanken på att lägga ut undervisning på entreprenad. Man kan titta på hela frågeställningen och en liten kommun som i din egen del av landet. De har kanske inte behöriga lärare i alla ämnen eller kanske får svårt att anställa behöriga lärare när det blir lärarbrist i alla ämnen. Om de inte har en behörig lärare inom sin kommun, det vill säga inom huvudmannens organisation, kommer inte fjärrundervisning att vara till någon hjälp för dessa kommuner om de inte har möjlighet att köpa tjänsten från någon annan. Vi har från Alliansens sida när vi skrev vår motion varit tydliga med att vi inte vill släppa det helt fritt. Det måste vara en annan skolhuvudman som man använder som entreprenör för att säkerställa att någon tar ansvar för kvaliteten och behörigheten hos läraren. Min fråga till är: Hur ser du att fjärrundervisningen ska kunna stötta de små kommunerna? Jag var till exempel i . De har 249 elever i hela sitt skolsystem. För dem kommer fjärrundervisning och att kunna köpa tjänster från andra kommuner att vara en väg framåt för att kunna behålla sina skolor i kommunen. 163 (V) replik: Detta är inte enbart en fråga om vara eller icke vara för fjärrundervisning på entreprenad. Det är en fråga om bestämmelser om entreprenad vad gäller skolan över huvud taget. Vi från anser att den frågan går in i frågan om till exempel vinster i välfärden, eftersom fjärrundervisning inte kan separeras från den övriga utbildningen. Det är mycket positivt att regeringen lägger fram förslag som kommer att underlätta. Det är betydligt tydligare än vad det har varit tidigare. Det har knappt funnits några regler om detta. Det kommer också att gynna landsbygden att man ska kunna ha fjärrundervisning. Vad gäller de kommuner som du har nämnt, till exempel eller , finns det också andra kommuner som har problem . är inte emot hela tanken om att kommuner till exempel ska kunna samarbeta. Vad det här handlar om är dock att ni, tvärtemot vad ledamoten här säger, öppnar för att alla aktörer inom skolan ska kunna sälja och köpa, vilket inte ställer sig bakom. Ni vill släppa det helt fritt. Regeringen och departementet har i sina handlingar till utskottet sagt att med Alliansens förslag är tanken att släppa det till samtliga aktörer att kunna ha köp-och-sälj-system mellan alla aktörer inom skolan. Eftersom har en inställning som går ut på att alla resurser ska gå dit de är avsedda för etcetera, vilket vi har nämnt i många debatter tidigare om vinster i välfärden, blir det en krock. Det betyder inte att är emot att kommuner ska samarbeta om fjärrundervisning. Det betyder snarare att vi vill att det ska regleras på ett tydligt sätt så att det inte utnyttjas som i den övriga skolverksamheten. 164 (M) replik: Jag tycker att det är beklagligt när ideologiska låsningar går före elevernas rätt till en utbildning av behöriga lärare i alla ämnen. Det är vad som riskerar att hända här. Vi har varit tydliga med att det handlar om en annan skolhuvudman. Vi anser att det är oerhört viktigt att den som har ansvar för att tillhandahålla undervisningen har ansvar för att läraren har den behörighet som behövs. När det gäller samarbete kan man tänka sig att det finns en större kommun som har ett språkcentrum med ett antal olika modersmålslärare eller lärare i olika moderna språk. Om det ska ske någon form av samarbete, som jag har hört har föreslagits i andra sammanhang, ska man timanställa på olika mer komplicerade sätt i stället för att ha ett rakt avtalsförhållande mellan en kommun och en annan, vilket jag tror det i de flesta fall kommer att bli fråga om vid entreprenad. blir det en utredning där man ska titta på frågorna och komma tillbaka med förslag i och med att det var mer komplext i entreprenadfrågan, och det finns också frågor om kommunallagen när det gäller entreprenad. Men vill inte ens ha en utredning i frågan. Du vill inte ens titta på vilka möjligheter det kan ge. Vår utgångspunkt är att eleverna ska få den undervisning de har rätt till. Att inte ens våga titta på entreprenadfrågan innebär att du sätter ideologin framför elevernas rätt till utbildning. 165 (V) replik: Jag vill vara väldigt tydlig med att jag anser att skolpolitiken och politiken över huvud taget bör utformas efter ens ideologiska värderingar. Annars hade ingen av oss suttit här . Detta betyder inte att man inte i många frågor kan göra bredare samarbeten och ha bredare överenskommelser för att utveckla svensk skolpolitik. Men i slutändan är vi valda som partirepresentanter och ledamöter för att företräda folket. Människor har också röstat på en ideologisk bakgrund som de har ansett sig stå nära. Du talar om ideologiska skygglappar. Det blir väldigt märkligt. För mig är det en ideologisk skygglapp av Alliansen att alltid i alla frågor vilja lägga ut allting på entreprenad, vilket också gäller i den här frågan. Frågan är vem av oss, jag eller , som har de ideologiska skygglapparna. Vad gäller hur man ska lösa den här frågan nämnde jag bland annat samarbete mellan kommuner. Det finns kommunalförbund som bedriver undervisning, och man hjälps åt mellan kommuner att bedriva detta slags undervisning. Vi har i gymnasierna i en gymnasiesamverkan som redan tillhandahåller en rad olika språk för alla elever i som går på gymnasieskolan. Jag menar inte att frågan inte behöver ses över och att inte nya förslag kan läggas fram. Däremot tycker jag att när vi på ett tydligt sätt ska reglera frågan kan det vara väldigt bra att inte ta alla steg på en gång. Dessutom är det ideologiskt för mig. Jag anser inte att hela skolan ska avregleras ytterligare och att man ska lägga ut ytterligare på entreprenad. 166 (FP): blir rädslan för vinst i välfärd en väg till förlust i skolan, förlust för elever och förluster för en ort. De har elever i förskoleklass till årskurs 6. Det är 18 elever fördelade på dessa sju årskurser. När de kommer upp i sjuan får de åka till fram och tillbaka . Om de vill välja en annan skola får de ta sig de 15 milen till . När gjorde inspektion på 2006 fanns det inte 18 elever utan 50 elever. På ett klassfoto som jag lyckades hitta trängdes 26 elever på fotot för klass 4. Året innan var det 29 barn i klass 4. när det var 26, 28 eller 29 barn i varje klass till när det är 18 barn i hela skolan får man en illustration av hur håller på att förändras. Det är rätt tydligt hur den demografiska förändringen ser ut när man djupdyker i en bys historia i västra del. Vid kusten växer , studenter strömmar till, kultur blommar och möjligheter skapas. Längre in i landet sjunker elevantalet, och många flyttar därifrån. Det är svårt att hitta en försörjning när det inte är turistsäsong. Det är klart att man kan säga att dessa barn bör bussas någon timme fram och tillbaka till en annan skola. Man kan säga att barnfamiljerna borde flytta, men vill vi det? Vill vi inte snarare att människor ska kunna ha ett gott liv, en bra skola och en framtid som företagare eller arbetare på så många ställen som möjligt i ? Jag tror att den demografiska förändringen kommer att fortsätta. är ett av de länder i västvärlden som har den tydligaste urbaniseringstrenden, och allting tyder på att det fortsätter så. Det handlar om att vi kommer att få se fler orter som kommer att få svårt att bära en skola. Den fråga som vi i utbildningsutskottet måste ställa oss är: Hur möter vi detta? Ska vi göra vad vi kan för att så många elever som möjligt runt om i landet ska få möta välutbildade, behöriga lärare i så många ämnen som möjligt, eller ska vi acceptera att det successivt blir så att fler skolor läggs ned och att de elever som är kvar i krympande skolor får dålig skolgång? Ett av svaren – det finns säkert fler – är det som man hanterar i propositionen och i betänkandet från utskottet, nämligen att fundera på hur man via fjärrundervisning kan få fler elever att möta behöriga lärare trots att man i en viss skola inte kan hitta några sådana att anställa. Skolan kanske inte heller har tillräckligt stora elevgrupper för att det ska var möjligt. Jag tycker därför att det är bra att vi har bred enighet i bakom grunderna i förslaget. Det togs fram ett utkast av alliansregeringen, och det fördes vidare av den rödgröna regeringen när den tog över. har vi i stora drag en bred enighet också i utskottet om att fjärrundervisning bör definieras och regleras så att det kan ska med kvalitet och under utveckling. Det är bra att utskottet öppnar för att gå lite längre i synen på entreprenad än vad regeringen ville. Det är bra att vi nu funderar på vilka utredningar som regeringen bör tillsätta. Vi vill se att det tillsätts en utredning om fjärrundervisning på entreprenad, och man bör också se över entreprenadbestämmelserna i skolan generellt. Allianspartierna vill gå längre. och har presenterat detta på ett förtjänstfullt sätt. För mig och har det varit särskilt viktigt att fundera på hur elever möts av behöriga och legitimerade lärare. Man bör förtydliga och säkerställa att de möjligheter som öppnas inte används för att minska incitamenten att söka efter behöriga lärare att anställa på skolan, även om jag inte tror att så sker. Jag tror att det normala i svensk skola även i fortsättningen kommer att vara att man har behöriga lärare på plats i klassrummen. Men där det inte går måste det finnas möjlighet att ge eleverna en god och välutvecklad undervisning. ska jag besöka skolan utanför . Jag är glad att jag då förhoppningsvis har med mig beskedet att det finns bred enighet i om att underlätta för denna och andra skolor som så vill att använda sig av fjärrundervisning. I grunden är det ett bra steg vi tar framåt. Därför yrkar jag bifall till reservationen. 167 (KD): Fram till nu har regelverket kring fjärrundervisning i bästa fall kunnat beskrivas som otydligt. Det kan tyckas märkligt i vårt land, som är ett av de mest uppkopplade samhällena i världen. Det har fått en del onödiga konsekvenser. kunde vi läsa om hur Skolinspektionen kritiserade Ådalsskolan i för att de hade köpt fjärrundervisning från Språkskolan i . Anledningen var att Ådalsskolan ville säkra elevernas möjligheter till modersmålsundervisning. Även i fick man kritik av samma anledning. Fallet var uppe i medierna. Det känns absurt att rektorn i tvingas bryta mot lagen för att uppfylla en annan lag, nämligen lagen om elevers rätt till modersmål. Pedagogik och lärande fungerar i de flesta fall bäst i möten öga mot öga. Möjligheten till konstruktiv återkoppling blir mer direkt, mer nära. vet vi att det finns många tillfällen då detta inte är möjligt. Det kan röra sig om att elevunderlaget är otillräckligt eller att behöriga lärare saknas. Men eleverna har fortfarande rätt till likvärdig och högkvalitativ undervisning. Det kan gälla ungdomar som läser modersmål. Det kan också till exempel gälla unga elitidrottare som åker utomlands för att de har blivit ungdomsproffs och då riskerar att inte fullgöra gymnasieskolan. Då kan möjligheterna till fjärrundervisning med tekniska medel vara ett välkommet alternativ. Man skulle kunna nämna många exempel där fjärrundervisning kan vara en välkommen väg, och kanske den enda vägen, till utbildning. Jag menar att de krav på utbildningens område som vi ställer på huvudmännen blir lättare att tillgodose genom detta. De kanske till och med bara kan tillgodoses om vi ser till att använda de teknikvänliga lösningar som finns. Vi vet att det är oerhört olika förutsättningar i våra kommuner. De skiljer sig åt till ytan, i befolkningsstorlek och så vidare. Det är olyckligt om man kraftigt begränsar möjligheterna till fjärrundervisning till vissa områden. Att regeringen ska bestämma över vilka ämnen som ska godkännas är fel väg att gå. Om eleverna undervisas av behöriga legitimerade lärare ser Alliansen inget hinder för att undervisningen ska kunna ske i fler ämnen. Vi har starka remissinstanser på vår sida: SKL, och . Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 1. 168 (S): Låt mig börja med att korrigera vad inledde med. Hon sa att hon var glad och stolt över att alliansregeringen har lagt fram detta förslag. Vi har inte längre någon alliansregering. Vi har en samarbetsregering med S och MP som har lagt fram det förslag som vi debatterar . Jag tänkte att jag skulle ta tillfället i akt, trots att flera talare redan har varit uppe, att som företrädare för det största regeringspartiet börja med att ge en kort bakgrund till vad det är vi debatterar och ska besluta om. I och med den nya skollagen infördes en definition av begreppet undervisning. Enligt 1 kap. 3 § är undervisning ”sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden”. Det finns inte någon reglering av undervisning där elever och lärare är åtskilda eller rum – något som regeringen anser att det finns behov av. I skollagen ska vi därför nu införa en definition av fjärrundervisning som lyder ”en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte ”. Det finns alltså ett behov av att reglera under vilka förutsättningar skolhuvudmännen får anordna undervisning genom fjärrundervisning. En viktig utgångspunkt är att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet oavsett boendeort, sociala och ekonomiska förhållanden, kön och övriga diskrimineringsgrunder. Det är också viktigt med lärarledd undervisning. En annan viktig utgångspunkt är att fjärrundervisning enbart bör vara aktuell under förutsättning att det inte finns någon legitimerad eller behörig lärare tillgänglig för att undervisa på plats i klassrummet. För att komma fram till den slutsatsen måste man ha gjort allvarliga försök att rekrytera legitimerade och behöriga lärare. Man säger i betänkandet att fjärrundervisning ska få anordnas när elevunderlaget är otillräckligt – något som särskilt har visat sig vara aktuellt vid språkundervisning eller i små skolor. Fjärrundervisning ska självklart ges i skolan eller i annan lokal som bedöms lämplig. För att upprätthålla kvaliteten bör det alltid finnas en handledare närvarande där eleverna befinner sig – en handledare som kan ge stöd både till eleven och till läraren. De statliga skolformerna, till exempel specialskolan och sameskolan, har en unik tillgång på legitimerade och behöriga lärare, även om de har för få, inom några av de ämnen där det i grund- och gymnasieskolan råder brist på lärare. Regeringen anser därför att det är viktigt att låta övriga huvudmän använda sig av de kompetenser som dessa skolor har. Likaså anser man att bör ges tillåtelse att anordna fjärrundervisning i fler ämnen än andra skolor, då det bedöms öka möjligheterna för de barn och ungdomar som är omhändertagna att få sin undervisning av legitimerade och behöriga lärare. Självklart ska dock även de anstränga sig för att hitta lärare fysiskt innan fjärrundervisningsmöjligheten tas i anspråk. Som vi har hört har fjärrundervisning funnits på flera ställen i vårt land, framför allt för att tillgodose lagen om rätt till modersmålsundervisning men också för att kunna erbjuda andra skolämnen. Detta har skett trots att rätten att bedriva fjärrundervisning inte har funnits lagmässigt. Det har den gamla regeringen varit mycket medveten om, men man har inte tagit frågan på riktigt allvar trots många uppmaningar från bland andra SKL, som har nämnts här. Man tillsatte en smal utredning och fick ett resultat . har vi gjort ett gediget arbete, skulle jag vilja säga, i utskottet med alla partier delaktiga. Det är nästan första gången som vi har arbetat på det här viset, i alla fall under mina år i utbildningsutskottet. Vi har landat i det här betänkandet, där det – även om man inte kan tro det – råder stor samsyn om vikten av att bejaka ny teknik och nya metoder för undervisning. Jag vill ändå framhålla att det när det gäller ny verksamhet är viktigt att börja i liten skala med försök för att sedan, när man har utvärderat enligt vetenskapliga metoder, rulla ut det i större skala. Det är så riksdag och regering arbetar i de allra flesta frågor, och jag ser ingen anledning till att vi skulle se annorlunda på den här viktiga frågan som handlar om barns och ungas möjligheter till högkvalitativ undervisning. Vi måste komma ihåg att vi talar om små barn. Det är viktigt att vi gör rätt. Det finns en reservation i betänkandet om att avslå utredningarna och en reservation om att öppna för att fler ämnen ska kunna erbjudas med hjälp av fjärrundervisning. Som jag sa tidigare står vi självklart bakom att vända och vrida på alla stenar som finns för att komma fram till bästa resultat. Därför är det viktigt med utredningar. En utredning av hög kvalitet tar dock tid, och eftersom det finns stora behov av att skolhuvudmännen ska kunna erbjuda adekvat undervisning föreslår vi att en mindre utredning inrättas . Den ska utreda hur försöksverksamhet för fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning skulle kunna fungera. Med detta sagt vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 169 (M) replik: Jag håller med om att man ska vara försiktig med ny verksamhet. Men det här är inte ny verksamhet. Fjärrundervisning bedrivs på många håll i . På en del håll finns det till och med ganska lång erfarenhet av hur det fungerar. I de skrivningar som vi har i betänkandet finns det stora begränsningar för när man får använda fjärrundervisning. Man måste ha försökt hitta behöriga lärare. Jag har lite svårt att förstå vad Socialdemokraterna är rädda för. Alliansen känner ett stort förtroende för att lärare och rektorer, inte minst ute på de små skolorna, försöker hitta bra lösningar för att alla elever ska få den undervisning de behöver. är själv från . Där finns det många små kommuner och små skolor som skulle behöva utnyttja den här tekniken för att säkerställa att alla elever får den undervisning som de har rätt till. Det är viktigt att vi öppnar för de möjligheterna och inte begränsar försöksverksamheten till ett visst antal ämnen. Alla ämnen ska vara öppna för försök med fjärrundervisning. Jag har som sagt svårt att förstå varför Socialdemokraterna är rädda för det, med tanke på att det inte är någon ny verksamhet utan något som bedrivs i skolor . 170 (S) replik: Det är förvånande att och är villiga att besluta om ny verksamhet, att ta in allting, utan att det har utretts grundligt. Det är klart att det har funnits. Men vi har inte haft någon skolinspektion som har tittat på det, eftersom det inte har funnits i lagen. Vi behöver starta precis som vi alltid gör, med en liten verksamhet för att utvärdera den och sedan se vad vi behöver göra för att komma vidare. Det är en komplex fråga. Och vi som är riksdagsledamöter har uppdraget att se till allas bästa. Vad är det som blir bäst för många? har inte suttit i förut, men under förra mandatperioden beslutade vi till exempel om en lärarlegitimationsreform som sedan har återkommit hit ett antal gånger för att korrigeras. Vi tycker att det är bättre att vi gör rätt från början genom att utreda och inhämta de kunskaper som finns på de många orter som har använt det här, utan tillåtelse. Om det nu är så enkelt att införa detta och för alla ämnen, varför gjorde inte alliansregeringen det? De satt i regeringsställning . Ändå hände det inte någonting. 171 (M) replik: känns det som att det här med tekniken skulle vara något nytt på skolans område. Den teknik som har möjliggjort fjärrundervisning har funnits i tio , och utvecklingen går väldigt snabbt framåt. Med de begränsningar som finns i regleringen av fjärrundervisning känner jag mig inte orolig för att lärare och rektorer inte är bäst skickade att avgöra när fjärrundervisning behövs för att säkerställa alla elevers rätt till undervisning av behöriga lärare. Det får som sagt bara användas i de fall där man inte lyckas hitta en behörig lärare. Vad är Socialdemokraternas svar till de skolor som inte hittar en behörig lärare och där ämnena som de behöver lärare i inte omfattas av försöksverksamheten? Hur ska lärare och rektorer lösa undervisningen för de eleverna? Ska det ske genom obehöriga lärare på plats? Eller hur har ni tänkt när det gäller att begränsa möjligheten att använda modern teknik som finns och har funnits ? 172 (S) replik: frågar mig vad vi ska göra. Vi vann valet . Ni satt i regeringen , , och har inte flyttat fram positionerna ett enda dugg , mer än att tillsätta en väldigt smal utredning. Ni kanske skulle fundera lite grann på vad ni själva har gjort. Jag skulle vilja påminna om remissvaren som har kommit in på den utredning som har gjorts. Det gäller framför allt vad och säger. säger att ”försöksverksamheter bör vara en del av en planerad nationell utvecklingsinsats och utvärderas på ett vetenskapligt sätt innan beslut om eventuell fortsättning eller avslutning fattas”. säger: Även om fjärrundervisning sker i realtid lämnas eleven utanför gruppens sociala sammanhang, vilket kan påverka motivationen. Det finns goda skäl för att utveckla former för fjärrundervisning. Men det måste utredas mer. Det är bara två av de exempel på remissvar som kom in. Remissvaren spretar lite grann. Att de gör det ska vi ta på allvar och utreda mer. Det finns skolor som gör det här på ett jättebra sätt. Det vet vi alla. Men vi har ansvar för att se till att det som vi lagstiftar om måste fungera i verkligheten. Det handlar mycket om juridik. Vi kan inte bara införa det, utan vi måste vara lite mer varsamma med vad vi gör i kammaren. Därför tycker vi att vi måste fundera lite mer på hur, var och när vi gör det. Vi kan inte bara hasta fram. Vi har sett alldeles för mycket hastverk för att vi ska göra på samma sätt. 173 i (C) replik: Det känns lite ovant att begära replik. Men det är viktiga frågor att diskutera och lyfta upp, med all respekt för att vi delvis hamnar i olika slutliga ställningstaganden. nämner att det finns jättebra sätt och många skolor som arbetar på ett bra sätt. Hur vill Socialdemokraterna säkerställa att den verksamheten inte försvinner, att man inte skär bort den verksamhet som man säger jobbar på jättebra sätt ? Hur ska den fortsätta vara tillgänglig för de elever som behöver den? Vi har båda bakgrund i bygder där det finns små skolor som vet hur svårt det kan vara att rekrytera behöriga lärare.