prot · H3096 · 2015-09-22 00:00:00 — Vad gäller behovet av ett bindande internationellt avtal för sjöfart i har den internationella sjöfartsorganisationen, IMO, antagit den så kallade Polarkoden. har deltagit aktivt i dessa förhandlingar, som har lett till nya säkerhetsregler och miljökrav specifika för fartyg som opererar i polarområden, inklusive . Polarkoden träder i kraft . Rätten till internationell sjöfart regleras bland annat av , Unclos, som kodifierar sedvanerättsliga principer. Kuststater har en möjlighet och ett ansvar att föreslå ruttsystem som avser sjötrafikreglerade åtgärder som syftar till att minska olycksrisker. IMO är det internationella organ som får inrätta och anta bestämmelser om ruttsystem för den internationella sjöfarten. deltar aktivt i arbetet inom IMO gällande internationella sjötrafikåtgärder. Därutöver har inrättat ett arktiskt forum för dialog om Arktisfrågor. Detta forum samlar berörda departement, länsstyrelserna och landstingen från Norr- och , samt . Arktiskt forum leds av , och gruppen avser bland annat att diskutera om det kan vara motiverat att ta fram en reviderad arktisk strategi. Arktiskt forum höll sitt första möte . 11 (C): Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation, som har fått några månader på nacken av olika skäl som både jag och utrikesministern har bidragit till. Skälet till att jag väckte interpellationen var en bild av att regeringen inte riktigt var tydlig med vad man vill med sin Arktispolitik. Det fanns inte med i utrikesdeklarationen . Det fanns heller inte någon markör om vad utrikesministern avsåg att göra vid mötet i , som ministern skulle delta i men som sedan inte prioriterades. Det fanns alltså en osäkerhet om vad regeringen egentligen avsåg med sin Arktispolitik. och hur vi klarar att skydda och värna känsliga miljö är viktigt för oss och för resten av världen. Som utrikesministern sa är det tydligt att klimatförändringarna syns snabbast och tydligast i . Det öppnar nya utmaningar men också möjligheter. Det är viktigt att vi tar ett rejält omtag i denna känsliga miljö. har en central roll i arbetet med att jobba fram förslag. Det handlar om exploatering och hur man kan säkerställa att sådan inte sker i marint känsliga miljöer, det handlar om turism, det handlar om fiske och det handlar om infrastruktur och vilka fartygsvägar som dras genom . Dessa regleras inte av IMO, som snarare reglerar fartygens konstruktion och hur man ska minimera risker i denna miljö, men fartygsvägarna och vilka rutter man ska välja påverkar naturligtvis också den känsliga miljön i . När vi pratar om har vi självklart också frågan om säkerhetspolitiska perspektiv, men det var inte huvuddelen i min fråga. Det var bra att man kunde nå ett avtal om kortlivade klimatpåverkande gaser. Det har vi jobbat hårt med , inte minst från sida. Men frågan var vilka prioriteringar utrikesministern och därmed regeringen har. Jag har inte, herr talman, kunnat se någon aviserad skrivelse till . Jag vet att den dåvarande oppositionen var tydligt kritisk mot att det inte kom någon skrivelse till . Det talades om årliga skrivelser. har propositionslistan kommit, och där förekommer ingen skrivelse. nämndes bara en i regeringsförklaringen. Den innehöll ju rätt mycket, men någon tydlighet fanns inte i den delen. Mot denna bakgrund, herr talman, kvarstår frågan: Vad vill regeringen med sin Arktispolitik? Det är bra att man håller fast vid vår strategi, men det har tillkommit nya verkligheter. Vad vill regeringen? Avser man att presentera någon egen politik på det här området, eller ska man bara hänvisa till höjda ambitioner? 12 Utrikesminister (S): Tack för det, ! Jag säger gärna några ord om arbete i , som fortfarande tar sin utgångspunkt i den existerande strategin. Men vi har som sagt också inrättat ett forum som ska se över om det behövs en revidering av strategin. Vi kan lägga till nödvändiga frågor, men våra prioriteringar handlar först och främst om klimat och miljö. Det var ett intressant möte som ägde rum, och jag deltog där tillsammans med , som vi hade bjudit med. Han gjorde ett bejublat framträdande med den vetenskapliga grund som vi har för att iaktta försiktighet. Vi vill främja en hållbar utveckling av den arktiska regionen, inklusive skydd och hållbar förvaltning av havet. Vi tycker att vi måste minska de globala utsläppen av långlivade klimatgaser, som förstås är den viktigaste åtgärden för att begränsa klimatförändringarna och skydda . Sedan har vi ekonomisk utveckling. Vi behöver främja en ekonomisk, social och miljömässig utveckling i , och vi behöver stärka svenskt näringsliv där detta är möjligt liksom den mänskliga dimensionen, det vill säga förbättra livsvillkoren för de människor som lever i det arktiska området. Dessvärre tyckte jag mig höra att senatorerna från tyckte att det passade väldigt bra med olje- och gasutvinning som en övergångslösning tills man förhoppningsvis hittar något annat och mer miljövänligt. Vi vill verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde, och vi vill stärka svensk Arktisforskning. Det är de spår som vi jobbar utifrån just . Jag har inget emot att – så fort vi får något från forumet – presentera en skrivelse med våra prioriteringar och vår syn på hur vi i så fall ska revidera strategin. Men det tycker jag att vi ska göra sedan vi har använt oss av detta forum, som ordentligt får gå igenom och se vilka nya frågor som bör tillföras. Jag tar med glädje också emot synpunkter från och . 13 (C): En sådan synpunkt är naturligtvis att regeringen måste vara mer tydlig med vad man vill. Det är bra när utrikesministern hänvisar till att det finns en polarkod som ska träda i kraft . Man kunde ha önskat att vi hade nått fram tidigare, men så ser inte världen ut. Det finns dock skäl att gå vidare även där. Frågan om tungolja i fartyg i arktisk miljö är en sådan sak, när man pratar om att skydda och minska utsläppen av långlivade, klimatpåverkande gaser. Men vi har också frågan om fartygsvägar och rutter. Det är inte bara fråga om att regeringen – vilket är bra – vill vidga tillämpningsområdet när det gäller den strategiska planen från Arktiska rådets arbetsgrupp för havsfrågor, så att den ska gälla bredare. Här skulle man kunna jobba tydligt för att säkerställa att det inte är trafik i de mest känsliga miljöerna, för den och biologiska mångfalden i de mest känsliga miljöerna i är hårt utsatt om man får en kraftig ökning av fartygstrafiken i dessa områden. Därför är det, som vi ser det, viktigt att försöka jobba vidare för att nå ett bindande avtal. Det är ovanligt i de här sammanhangen, och det diskuteras i vad mån de verkligen håller. Men att ändå nå fram med ett bindande avtal för säkra fartygsvägar vore ett sätt att skydda de mest känsliga miljöerna i . Det löser man inte med vare sig avtalet om polarkoden eller den utvidgade användningen av arbetsgruppens strategi. 14 Utrikesminister (S): har förstås alldeles rätt och har många viktiga poänger. Det som har skett är att det med klimatförändringarna har följt omfattande issmältning, och det öppnar upp nya farvägar och farleder i området. Nya transportvägar och det strategiska läge som hela regionen har innebär att det blir en ny säkerhetspolitisk bedömning. Det är viktigt, för att se över en ny strategi eller göra tillägg till den strategi som vi redan tillämpar. Det blir dessutom stora risker för miljön om vi inte ser upp. Det är inte så att sjötrafiken är helt oreglerad. Det är i själva verket havsrättskonventionen, Unclos, som reglerar trafiken. Den gäller för alla stater. Där finns till exempel principen om oskadlig genomfart. Det finns en rad lagliga instrument att använda. Men det är otroligt viktigt – framför allt utifrån säkerhetspolitiska bedömningar – att fundera över var vi ska lägga ribban och hur vi ska jobba med de här frågorna framöver. Polarkoden, som träder i kraft , kommer att reglera framför allt säkerhets- och miljöbestämmelser: konstruktion, utrustning, drift, utbildning, sjöräddning, miljöskydd och alla de punkter som finns i polarkoden. Det är klart att det är viktigt att låta den få träda i kraft och se hur den ska tillämpas. Men för mig är det säkerhetspolitiska argumentet mycket viktigt, och jag tycker att vi ska diskutera det med hjälp av vårt forum om . Det vi har jobbat mest med – det känner säkert till väl – är överenskommelsen om sot- och metanemissioner, samarbetet kring prevention av oljeutsläpp, som vi också har gett prioritet till, och ett tvärvetenskapligt projekt som heter . Det handlar om faktorer som påverkar människans och naturens förmåga att hantera förändringar i ekosystemen. Det ska komma en slutrapport vid nästa ministermöte . Arbetet pågår efter de prioriteringar och huvudlinjer som jag har angett. Men jag tycker att det som har kommit till i hög grad handlar om den säkerhetspolitiska bedömningen, och dit hör också sjöfarten. Jag hoppas att vi kan fortsätta dialogen och se till att vi kan åstadkomma ett svenskt bidrag som förhoppningsvis får stor förankring politiskt här i . 15 (C): Säkerhetspolitiska perspektiv på är naturligtvis alldeles uppenbara , med den nya säkerhetspolitiska verklighet som vi befinner oss i. Men här är det viktigt att hela förmår samla sig i en gemensam hållning. Det jag söker betona i min interpellation är vikten av att man från svensk sida driver på för att inte utifrån ett säkerhetspolitiskt perspektiv utan ett miljömässigt perspektiv söka skydda de mest känsliga miljöerna. På samma sätt som vi har jobbat med att försöka minska fisket i känsliga miljöer och minska påverkan på de mest utsatta havsmiljöerna måste man, när öppnas upp, säkerställa att vi inte hamnar i en situation där man utifrån exploateringsintressen, turism eller infrastrukturella eller andra skäl ger sig in och får en kraftig ökning av godkända fartyg men ändå fartyg i miljöer som blir hårt ansatta och riskeras för framtida generationer om man inte skyddar dem. Därför behövs det ett globalt bindande avtal – det handlar ju om hela världens intresse – om säkra fartygsvägar i . Det tycker vi är en viktig prioritering och borde stå på regeringens lista, vid sidan om de andra frågor som vi har diskuterat. 16 Utrikesminister (S): Jag tror inte att det har gått någon i förbi att driver miljöfrågorna och naturligtvis vill värna de mest känsliga områdena. Det var också huvudinriktningen på våra inlägg under det senaste mötet i . De argumenten har vi definitivt framfört med kraft. Vi har också jobbat väldigt praktiskt på ett antal spår. Som jag ser det måste man i så fall ändra på Unclos, havsrättskonventionen, och titta på om det är den viktigaste vägen framåt. Jag tycker att man måste hålla det öppet, utifrån vad som händer i hela den arktiska regionen, och driva de frågorna och se till att vara realistiska, så att vi kan få med oss de andra länderna och så att det motsvarar de utmaningar som vi ser i hela området säkerhetspolitiskt men framför allt miljömässigt. Jag tycker att vi ska fortsätta den dialogen. Vi får återkomma till de här frågorna. Vi kommer att driva dem och engagera oss i dem, och vi har också en arktisk ambassadör som vi ska använda fullt ut, och vi ska använda detta forum till att diskutera precis de här frågorna. Vad är en framkomlig väg? Vilka frågor ska vi driva och på vilket sätt, för att åstadkomma bästa möjliga skydd för det arktiska området? Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2014/15:687 om åtgärd för att mildra den diplomatiska skymfen mot 17 Utrikesminister (S): har frågat mig om hur jag avser att korrigera den diplomatiska skymfen mot i samband med den nye finske utrikesministerns besök i . Jag förstår ärligt talat inte vad interpellanten syftar på. Jag hade ett mycket bra möte med nye utrikesminister . Vid mötet befästes den nära relationen och det speciella förhållandet mellan och . Vikten av fortsatt nära samarbete underströks från båda håll. När statsminister tog emot nye statsminister framhöll statsministern på nytt regeringens önskan om ett fortsatt nära samarbete med den finska regeringen. Sedan vårt första möte har jag träffat och fört samtal med min finländske kollega på en rad olika möten och konferenser, bland annat i , , och . relation till är också unik. Våra länder har en lång gemensam historia. Samarbetet och integrationen mellan och är mycket nära inom samhällets alla områden. De politiska kontakterna och samarbetet mellan våra myndigheter är omfattande. Kulturutbytet är rikt och mångfacetterat. Turistströmmarna i båda riktningar är betydande. Allra mest slående är kanske bredden och djupet i integrationen mellan våra näringsliv. Våra länder är varandras viktigaste exportmarknader. och delar många liknande utmaningar och har i stor utsträckning sammanfallande intressen. Vi fördjupar även våra redan utmärkta bilaterala samarbeten inom en rad områden, till exempel det prioriterade fördjupade finsk-svenska försvarssamarbetet. Banden mellan våra länder är och ska förbli mycket nära och starka. 18 (SD): Jag ska börja med att säga att jag håller med utrikesministern om vikten av att bibehålla det goda samarbetet med . Det är av just den anledningen som jag har väckt denna interpellation. Jag vet att regeringen för samtal för att stärka det bilaterala avtalet mellan och , och det hoppas jag att man fortsätter att göra. Jag håller med utrikesministern om att vi har mycket gemensamt med . Inte minst har vi en månghundraårig historia tillsammans. Vi har stora kulturella likheter och ett stort kulturellt utbyte. Som utrikesministern även nämner har vi inte minst en del handel gemensamt, både export och import samt turistströmningar och annat. Inte minst delar vi de geopolitiska och säkerhetspolitiska realiteter som finns kring . Där tror jag att vi har en samsyn. Innan jag fortsätter vill jag poängtera att jag förstår att det är svårt att vara utrikesminister. Den internationella arenan är ett minfält. Men av just denna anledning är det oerhört viktigt att man tänker till både en och två gånger vilka steg man tar. Jag ska inte påstå att jag är expert på detta område, för det är jag verkligen inte. Jag skulle säkerligen absolut inte passa som utrikesminister på grund av mitt sätt att framföra saker och ting. Men så pass mycket förstår jag av det internationella spelet att signalpolitik är av största vikt. Och den här gången upplever jag att utrikesministern och hennes medarbetare har misslyckats fullkomligt. I svenska och finska medier framstod nämligen det första mötet mellan utrikesministrarna som oerhört kyligt. Därav mitt ordval att det känns som en skymf mot . Ordvalet kan man kanske diskutera, men det var så jag upplevde det där och då. Det var också ett tag sedan detta inträffade, så det har runnit en del vatten under broarna. Tyvärr förstärks bilden av att det finns en viss motsättning av partipolitisk karaktär med hänsyn till att utrikesministern , i början av , hade ett utspel kring val i fråga om det flyktingmottagande som vi ser . Jag kan tycka att det är lite problematiskt att man ger sig in i denna känslomässiga debatt med ett land som man avser att samarbeta nära med på detta öppna sätt. Det finns kanske andra sätt att uttrycka sig på då, och i så fall kanske bakom stängda dörrar. Det som jag inte riktigt förstår av detta möte är varför inte någon presskonferens hölls. Det finns de som säger att det var ett pressat tidsschema. Men rimligen borde man ha kunnat göra ett kort utspel tillsammans bara för att förstärka bilden av enighet. Jag är nämligen oroad över att om det uppstår, eller tycks uppstå, sprickor mellan och finns det intressenter inte minst runt , men tyvärr även en del inhemska lobbyister, som mycket väl kan utnyttja detta när det gäller olika frågor. Med hänsyn till att utrikesministern har ett långt förflutet på den internationella arenan vill jag fråga följande: Förstår utrikesministern vikten av signalpolitik och vikten av att uppvisa enighet? Jag undrar om inte utrikesministern förstår att det riskerar att uppfattas så pass negativt som det ändå har gjort. 19 Utrikesminister (S): Det är bra, , att vi kan lägga den här frågan till vila . Du ska få klart besked om precis hur detta gick till. Man kanske kan säga att du i alla fall har en stark känsla för melodrama. Om det sedan hör hemma i utrikespolitiken eller inte får väl andra ta ställning till. Men jag ska berätta hur det var. ville åka vidare så fort som möjligt och besöka de baltiska länderna. Vi var överens om att han skulle få komma till så fort som möjligt på det första besök han gjorde. Därför hade vi telefonkontakt om hur vi skulle arrangera detta på bästa möjliga sätt. Då sa han att den enda chansen är att han kommer . var jag med på statsbesöket med den indiska presidenten. Vi resonerade om hur vi skulle få in detta i varandras respektive agendor. Då erbjöd vi ett möte på , som var den enda tid som kvarstod. Men vi sa att vi skulle ordna det så trevligt som det över huvud taget gick. Det finns en bra restaurang där vi skulle kunna äta en måltid tillsammans och ha en arbetsmiddag. Vi sa att om han accepterade det kunde vi ordna det på detta sätt. Och han sa att det passade honom alldeles utmärkt. Vi tyckte inte heller att vi hann med någonting annat än ett fototillfälle, vilket vi hade. Vi var helt överens om detta upplägg. Man ska inte tro allt som skrivs i tidningarna. Jag talade med på telefon så sent som . Vi var överens om att vi faktiskt måste lägga detta till rätta och förklara för alla inblandade, inklusive finska medier och vilka det nu är som har intresse av att sprida denna bild, att denna bild är alldeles felaktig. Vi var helt överens om att detta var den bästa lösningen. Han ville åka hit på det första bilaterala besöket, precis som jag besökte . Men tiden medgav inte annat än detta, eftersom han direkt åkte vidare till . Jag har inte heller på något sätt tillrättavisat. , om du vill kan du få lyssna på uppspelningen av det som jag har sagt när det gäller vårt samarbete kring att ta emot flyktingar och så vidare. Jag har inte förolämpat någon, utan tvärtom har vi mycket nära kontakt och regelbundna diskussioner på alla möten där vi ses. Vi träffas verkligen återkommande, men inte bara det. Vi har också, precis som det var med företrädare , bestämt att vi ska ringa varandra så fort någonting händer i våra respektive länder som de andra har ett intresse av att känna till. Då ringer vi och talar om det på telefon. Den vanan har vi återupptagit, och vi har ett utmärkt och respektfullt samarbete och ser verkligen till att inte förolämpa varandra utan i stället diskutera och tala med varandra. Det gör vi. Jag kan påstå att jag nog har träffat oftare än vad jag har träffat min egen man. Därför tror jag att vi nu kan lägga detta till vila och säga att vi har ett utmärkt gott samarbete. Detta är tidningsankor som man inte alltid ska tro på, . 20 (SD): Först och främst tror jag inte att jag använde ordet förolämpa när jag menade att utrikesministern hade uttalat sig om de migrationspolitiska händelserna i vårt närområde och i vår omvärld. Jag poängterade bara att jag tror att man med hänsyn till det säkerhetspolitiska läget runt ska vara oerhört försiktig med hur man väljer att framställa detta just därför att vi har medier. Jag är den första att skriva under på att man inte ska tro på allt som medierna säger. Men jag konstaterar att det som signaleras ut är precis det som jag tog upp i min interpellation, och jag tycker att det är olyckligt. Jag tycker att man borde förstå hur medierna agerar. Men jag kan skriva under på det som utrikesministern säger. Men man borde veta så pass mycket om svenska medier att det kan bli denna typ av historier vare sig de är sanna eller inte. Återigen tycker jag att det känns positivt att det är en öppen och dialog mellan våra länder. Det känns tryggt, inte minst med hänsyn till att stöttar närmandet till . Vi vill även ta detta betydligt längre än regeringen vill. Vi önskar att försvarssamarbetet blir ett fullvärdigt försvarsförbund, och det vet utrikesministern. Men jag blir ändå oroad. Med hänsyn till utrikesministerns uttalande är det en något mildrad oro. Men jag konstaterar också att det finns regeringstjänstemän som har uttalat sig negativt om just Sannfinländarna. Jag hoppas att regeringen ser till att hålla god ton även internt mot dem som eventuellt kan bli motparter i en förhandling. Därav finns det fortfarande en oro hos mig för att det eventuellt kan framstå som att det finns sprickor. De kanske inte finns. Men det kan framstå som att de gör det. Och det är nog så allvarligt. Om ni båda uppfattade det som att det inte fanns möjlighet till något uttalande så okej. Jag var inte där och kan därför inte veta exakt. Men det kan ändå finnas behov av ett sådant för att helt och hållet ta död på diskussionen och för att bevisa att det inte finns något sådant problem. 21 (S): Jag vill tacka utrikesministern för tydliggörandet. Det var bra och konstruktivt och inte alls oväntat. Vi som vet hur det gick till, hur mötet var, inser att detta var rena medieankor. Medierna väljer ibland att tolka uppgifter på ett helt självständigt sätt så att det inte alltid blir helt korrekt återgivet. Det är därför jättebra att utrikesministern säger hur det var. Inom diplomatin är ordet skymf ganska hårt, ledamot . Det är inget uttryck som man använder lättvindigt inom utrikespolitiken. Då går man ganska hårt fram i de samtal man för nationellt men även mellan länder. Det svensk-finska samarbetet är väldigt bra. Jag har förmånen att vara med i bland annat . Där har vi de absolut bästa samtalen med våra finska vänner och delegater, på alla nivåer. Där skapas också de absolut bästa förutsättningarna för samtal och dialog, näringspolitiskt, försvarspolitiskt och inte minst turismpolitiskt, vilket utrikesministern var inne på. Det skulle förvåna mig mycket om det vid ett möte då utrikesministrarna träffas skulle hamna i något annat läge. Mötena handlar om samförstånd. I vissa lägen kan man naturligtvis kritisera varandra internt för olika saker. Men i huvudsak är vår närmaste granne i öster, liksom är i väster. De relationerna måste och ska förstärkas och utvecklas i alla dimensioner. Det förvånar mig därför att den här interpellationen har kommit upp. Jag hörde att backade en aning från ordet skymf. Det är bra att han gjorde det. Det är ett så pass starkt ord. Det skapar också konstiga förväntningar och ger signaler om att , riksdag men framför allt regeringen skulle ha ett annorlunda förhållningssätt till . Det har vi absolut inte. Vi står upp för den relationen. Det kommer vi alltid att göra, i olika sammanhang. Det var olyckligt att just det ordet blev en del av rubriken på interpellation. Jag hade kunnat förstå interpellationen lite bättre om den hade haft en lite sakligare rubrik. Men har det väl löst sig ganska väl. Jag uppskattar verkligen utrikesministerns förtydligande. Jag uppfattar också att har backat en aning i sin uppfattning och mildrat tonen i sin interpellation. Jag ser fram emot att regeringen även i fortsättningen kommer att ha en fortsatt mycket god och konstruktiv dialog med våra finska vänner, inte minst den finske utrikesministern. 22 Utrikesminister (S): Tack, och , för synpunkter! Det är bra att vi fick lägga till rätta att jag och den finske utrikesministern var helt överens om upplägget av vårt första möte. Det handlade i sedvanlig ordning om hur vi ska samarbeta länder emellan förstås, vårt bilaterala samarbete, men också om hur vi ska agera i EU-sammanhang. Vi gick igenom en rad aktuella frågor för att känna på varandras positioner. Jag lyssnade också på vad han hade att säga om deras inställning till olika aktuella politiska frågeställningar. Mötet var mycket konstruktivt och mycket bra. Jag tycker faktiskt att man ska döma folk efter vad de gör. Även om vi ibland har haft olika åsikter, vilket vi har inom politiken, har det visat sig att vi har kunnat samarbeta mycket konstruktivt. Vi har kunnat ha en dialog även då vi kanske inte har haft exakt samma utgångspunkter.