prot · H209120 · 2015-06-23 00:00:00 — Jag deltog själv i ett rundabordssamtal med transportministerkollegor om drönare och automatisering vid internationella transportforum i . Det är viktigt att regelverket hänger med i den tekniska utvecklingen, är flexibelt och tar höjd för eventuell ny teknik som kan komma . Drönare har många kommersiella användningsområden och innebär också nya affärsmöjligheter för svenska tillverkare och tjänsteföretag. Men de väcker också viktiga frågor om integritet, säkerhet och användningen av luftrummet som måste hanteras. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det både inom och internationellt pågår en intensiv diskussion och ett brett arbete för att utveckla den reglering vi har rörande drönare. Jag vill understryka vikten av att detta arbete fortsätter. 65 (M): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Det var ett förvånansvärt fantasifullt svar som till och med hade ett mått av visioner och framsynthet gentemot de utmaningar vi kommer att behöva möta framöver på det här området. Jag vill verkligen tacka statsrådet för detta. Jag tror dock inte att det går att nog poängtera de utmaningar och möjligheter som vi ställs inför i och med den här nya tekniken. Det är allt från leverans av hjärtstartare innan ambulans hinner fram till leverans av sprängmedel när en terrorist bestämt sig för att det är lämpligt. är situationen i luftrummet på väg att urarta. Så sent som fick stänga sin luftfartstrafik på grund av drönare i luftrummet. Vi måste också ta en diskussion, statsrådet, om vilka delar av luftrummet man ska och inte ska få flyga i. Är i en plats där man bör få flyga små rekreationsdrönare, eller är det någonting som föranleder en stängning av – temporärt den här gången och inte, som i förra debatten, mer permanent? Det har faktiskt inträffat. Folk som flyger på har förorsakat att man har stängt trafiken till . Samma sak med Rålambshovsparken. Är det rimligt? Det är alltså nuvarande luftfartslagstiftning som har föranlett detta. Min fråga till statsrådet är, lite mer explicit: Hur ser hon på de integritetsaspekter som det medför när man kan placera kameror i luftrummet och fotografera folk ovanifrån? Hur reglerar man det? är regleringen väldigt begränsad, och när man gör överträdelser blir resultatet väldigt omfattande. Det säljs alltså drönare i som har förmågan att inta en höjd , alltså upp i luften, där vi har vanliga jetplan som går in för landning på och på . Sådana drönare kan man flyga över huvudstaden eller över andra delar av landet. De säljs i , helt lagligt, medan Transportstyrelsen menar att man inte bör flyga . Men de säljs fortfarande, och det är väldigt enkelt att göra en sådan överträdelse. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder? Vad är ambitionen i diskussionerna hon har med sina europeiska kollegor? Vart är vi på väg? Att vi är på väg beskriver statsrådet i sitt interpellationssvar, men vart är vi på väg? Det är möjligen den relevanta följdfrågan. 66 Statsrådet (S): Detta är en viktig fråga som vi har att ta ställning till. Jag tror inte att det är någon som har de alldeles givna svaren, av det enkla skälet att det inte finns några enkla givna svar om man inte intar extrempositioner: att allt antingen är tillåtet eller förbjudet. Allt däremellan kräver naturligtvis avvägningar mellan olika intressen. Det handlar om intresset av personlig integritet men också om intresset av att utveckla tekniken så att den kan komma i vår tjänst på ett positivt sätt. Man kan utveckla nya tjänster, vilket kan innebära förtjänstmöjligheter för svenska företag som tillverkar drönare. Lagstiftningen behöver, precis som all annan lagstiftning, vara en avvägning mellan olika, var för sig viktiga intressen. Jag tror att det är viktigt att man har gemensamma regelverk inom EU. Det finns dock redan lagstiftning som styr hur man får färdas och använda luftrummet i . De regelverken är tillämpliga även för drönare. Det är dock ett problem att folk inte följer de regler som finns. Det löser man tyvärr inte med regelverk utan med tillsyn, sanktionsmöjligheter och kontroll av trafiken. Detta är ett intressant och viktigt område. Det är helt ny teknik som ställer helt nya frågor om exempelvis integritet. Frågorna är egentligen desamma som tidigare – tekniken innebär bara nya möjligheter att göra sådant som redan har gjorts förut. Det är exempelvis fullt möjligt att smygfotografera någon även om man inte har en drönare. Därför är det viktigt att den integritetslagstiftning vi har inte är specifik för just drönare, utan att det är den personliga integriteten som värnas. Den lagstiftningen ska sedan vara tillämplig oavsett om smygfotograferingen görs med mobiltelefon, från ett flygplan eller med hjälp av en drönare. Det är integritetslagstiftningen som ska skydda människors integritet. finns en lagstiftning som innebär att man inte har lov att fotografera någon i en bostad eller inomhus i andra situationer. Det kallas då för kränkande fotografering och är förbjudet i svensk lag. Det gäller oavsett om man tar fotot från ett träd utanför fönstret eller från en drönare. Ungefär samma resonemang går att överföra på luftrummet. De säkerhetsavstånd som gäller för annan flygtrafik gäller självfallet även för drönare. Vi behöver här ha en kombination av specifik lagstiftning om vikter, storlekar och andra regelverk, som vi behöver ha en så generell lagstiftning som möjligt som styr att vi har ett säkert användande av luftrummet och att människors integritet skyddas som vi främjar utvecklingen av den nya tekniken. Svaret på frågan är alltså att detta är ett arbete som behöver fortsätta och där avvägningen mellan olika intressen fortsatt behöver ske. Det ska helst se på global nivå eller åtminstone på EU-nivå. 67 (M): Tack, statsrådet, för följdsvaret! Jag skulle ytterligare vilja betona aspekten med säkerhet och säkerhetsrisker, som statsrådet egentligen inte berör. Det är ingen större konst för en illasinnad individ att transportera väldigt farliga material med drönare och placera dem på ställen där vi absolut inte vill ha dem. Vi behöver inte gå in mer explicit på detta, för det kan vara onödigt att ge folk idéer. Jag tror dock ändå att man som statsråd och politiker måste vara medveten om och kanske också bekymrad över de möjligheter som detta innebär att ifrågasätta säkerheten dels för skyddsobjekt, dels för vanliga människor på stan. Det har varit en del tillbud med terrorverksamhet i . De kommer bara att bli mer frekventa med tanke på den situation vi ser i världen, och de kommer bara att bli enklare med tanke på teknikutvecklingen. Då måste vi också vara i framkant vad gäller att hantera detta. En relevant fråga kan vara: Ska svensk polis eller militär ha rätt att skjuta ned dessa luftfarkoster, och i så fall under vilka omständigheter och med hur långt varsel? Hur går beslutsprocessen till? Detta är väldigt relevanta frågor som vi måste ta hand om för att hantera den ökande trafiken av drönare i det svenska luftrummet. Detta är alltså inte bara en fråga om integritet. Det är inte bara en fråga om att det är kul att flyga drönare eller att man kan leverera hjärtstartare eller andra positiva föremål till folk med drönare, utan det finns också en hel del annat som man behöver ta hänsyn till och som inte har varit lika lätt att göra tidigare när man har behövt vara mer köpstark för att hantera tekniken. blir det billigare och billigare, och illasinnade individer får större tillgång till denna typ av teknik. Till detta ska man också lägga att detta, precis som statsrådet säger, öppnar upp en helt ny marknad. För sedan var jag ute i skogen och körde motorsåg. Då gick min sågkedja sönder, och så var den dagen förstörd. talade jag med en motorsågstillverkare som hade börjat koppla upp sina motorsågar mot internet för att få driftsdata till framför allt centrala servrar för lite större parkförvaltningsföretag. Där beskrev man att man skulle kunna ha möjlighet att notera när en reservdel behövs och flyga ut den med drönare till den som står med motorsågen i hand i skogen. Det hade varit fantastiskt i det läge jag befann mig, för då hade jag sluppit åka hem och köpa ny kedja. Precis som statsrådet säger är detta väldigt viktiga avvägningar. Kan statsrådet kosta på sig en avvägning vad gäller det terrorhot som riskerar att drabba oss i och med att den nya tekniken blivit tillgänglig? 68 Statsrådet (S): Terrorism är inte vare sig avhängigt eller framkallat av ny teknik. Däremot får olika typer av oönskat beteende nya förutsättningar med ny teknik. Så har det alltid varit genom historien, och så kommer det förmodligen alltid att vara. Utmaningen här är att dra nytta av de positiva möjligheter som den nya tekniken för med sig och minimera de risker som man får på köpet. En extrem hållning skulle vara att säga att tekniken ska förbjudas helt eftersom den kan användas för oönskade aktiviteter. Den andra extrema hållningen är att säga att tekniken ger så stora möjligheter att den inte ska regleras alls: Låt allt vara fritt! Däremellan är allting möjligt, och det kommer att vara ett antal svåra avvägningar, varav interpellanten tar upp några. Det finns inga svar. Vi har inte någon gemensam europeisk lagstiftning på plats. Interpellanten frågade om möjligheten att skjuta ned. Polisen har rätt att använda våld i vissa situationer. Om det behövs specifik lagstiftning för att hantera tekniken får vi väl se till att den kommer på plats. Men jag tror att det är viktigt att vi har en gemensam hållning inom EU när det gäller de här frågorna. Även om man reglerar användningen kommer det alltid att finnas möjlighet för den som är illasinnad att använda helt fredlig teknik till olika typer av illdåd. Det kan vara en bil, ett flygplan eller kanske till och med ett tåg. Det kan vara en väska i ett skåp. Grunden för terrorism behöver vi bekämpa på andra sätt än genom att bekämpa tekniken. Däremot ska vi ha lagstiftning och regelverk som minskar riskerna med den nya tekniken och främjar förutsättningarna för att nyttja de positiva delarna i tekniken. Tekniken i sig är inte ett hot, utan det är vad människor använder den till, och detta gäller all teknik, inte enbart drönare. 69 (M): Statsrådet får inte missförstå mig. Jag är i grunden mycket positiv till utvecklingen av ny teknik. Men för att kunna vara det och för att kunna ta del av de stora fördelar som krävs för att vi ska kunna utnyttja tekniken till fullo måste man ha en verklighetsförankring och inse de begränsningar som man eventuellt måste implementera för att ha en säker situation för vanligt folk. Där tror jag nog att statsrådet och jag i grunden är ganska eniga. Jag är glad att det pågår ett arbete och att statsrådet faktiskt verkar intresserad av frågan – det är inte alla frågor regeringen intresserar sig för. Jag ser också framför mig att vi hyggligt snart når framåt i frågan, eftersom utvecklingen med antalet drönare i luftrummet är så explosionsartad. Vi är ju med jämna mellanrum tvungna att stänga inflygningen; det är nästan numera. Det brukar komma en TT-flash i mobilen när det inträffar, som till exempel . Jag ser alltså fram emot resultatet av statsrådets ambitioner på området, och jag ser fram emot att man arbetar fram inte bara en lagstiftning och ett regelverk utan kanske även en strategi för hur våra myndigheter hanterar de här situationerna – samt de situationer som kan uppkomma. Det handlar om att se till att vi vet vad vi gör i en situation där man har ett problem som uppstår i luftrummet, eller kanske om att arbeta förebyggande för att se till att situationerna aldrig uppstår. 70 Statsrådet (S): Som jag har nämnt i mina tidigare inlägg kommer regeringen att följa frågan. Vi har också pågående kontakter med såväl som andra medlemsstater för att regelverket ska vara så harmoniserat som möjligt. Sedan kan man väl i sammanhanget även nämna att det finns lagstiftning som till exempel ger polisen rätt att ingripa vid förberedelse av olika typer av brottslighet. Tekniken är inte avgörande för om polisen har möjlighet att vidta de åtgärderna. Om polisen får reda på att någon förbereder en terrorattack eller liknande har polisen möjlighet att ingripa, och den möjligheten försvinner ju inte för att det är en drönare inblandad i förberedelserna. Jag tror alltså, återigen, att det vill till en kombination av ett specifikt regelverk för drönare – i den mån det är nödvändigt – och av att vi ser till att befintlig lagstiftning, som är mer övergripande, även täcker ganska många av de risker som finns med drönare. I de avseendena behövs ju inte en särskild lagstiftning för just den här tekniken. Jag kommer dock att fortsätta följa frågan. Jag hoppas att vi tillsammans med övriga medlemsstater inom EU, och gärna även globalt, kommer fram till kloka avvägningar som skapar goda förutsättningar för att nyttja tekniken på alla de positiva sätt den ger möjlighet till och minimerar risken för att tekniken missbrukas och ger upphov till skada och problem. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:677 om SJ:s trafik på sträckan – 71 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att på bästa sätt säkerställa att tågförbindelserna mellan de två expansiva huvudstäderna och ska kunna förbättras. Vidare har frågat om förbättrade kommunikationer mellan dessa städer – och därmed tydliga förbättringar i kommunikationerna i de län där tågen däremellan stannar – är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Till att börja med vill jag säga att sedan skrev sin interpellation har meddelat att bolaget avser att genomföra sin snabbtågssatsning mellan och som planerat. Beskedet kom efter att norska uttalat att de skjuter upprustningen av Kongsvingerbanen och att det därmed kan komma att finnas kapacitet på infrastrukturen även på de tider som järnvägsföretaget efterfrågar. Jag välkomnar i allra högsta grad att järnvägsföretag vill och kan genomföra ambitiösa förbättringar av tågtrafiken. Snabbtåg mellan och blir med all säkerhet viktigt både för och för resandet mellan de två huvudstäderna. Att förbättra förutsättningarna för att människor och företag i större omfattning än ska välja tåget för sina transporter är en synnerligen prioriterad uppgift för regeringen. En mängd olika åtgärder av olika karaktär kommer att behöva vidtas för att lyckas med denna ambition. gav regeringen i uppdrag att ta fram inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden –2029. Syftet med uppdraget är att hämta in underlag för en proposition till med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. Vidare har den pågående Utredningen om järnvägens organisation i uppdrag att lämna förslag som ska förbättra järnvägens funktionssätt och skapa förutsättningar för att transportkunderna ska kunna erbjudas bättre och effektivare transporttjänster med tåg. Slutligen vill jag nämna att staten gör många saker för att förbättra tågtrafiken specifikt på sträckan –. Staten utger tillsammans med andra svenska och norska myndigheter ersättning till tågtrafik på sträckan ––. Vad gäller förbättringar av infrastrukturen planeras för mötesstationer på samt ombyggnad av , för att endast nämna ett par exempel. 72 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. När jag skrev interpellationen var situationen, precis som statsrådet nämner, en annan. Det meddelades nämligen att det planerade och utlovade införandet av snabbare tågförbindelser mellan just och – via , som är min egen valkrets – inte skulle bli av som planerat på grund av underhållsarbeten på den norska sidan. Interpellationen var inte riktad som kritik mot , eftersom det inte var ett beslut som låg i regerings händer. Däremot var den en fråga om regerings ambitioner och vad gör för att få dessa tåg till stånd. har beslutet om underhållsarbeten från den norska sidan blivit uppskjutet , men att det skjuts upp innebär att det finns en ambition att genomföra detta. Det skulle därför vara intressant att från statsrådet få en inblick i vad regeringen gör för att säkerställa att vi , i kombination med att det görs underhållsarbeten, kommer att bibehålla den snabbare trafik som ändå planeras. Det är nämligen viktigt att vi har goda kommunikationer mellan två av närmaste huvudstäder, alltså och . Som en av ledamöterna från vill jag också säga att för många av våra länsmedborgare är i stort sett lika mycket huvudstad som . Även arbetsmarknaden är oerhört viktig, så det är alltså inte bara en kommunikationsfråga utan också en jobbfråga för oss som bor i . Det handlar både om att vi som bor där ska kunna ta oss till såväl som för att arbeta och göra andra saker och, vilket är minst lika viktigt, om att personer som bor i eller i snabbt ska kunna ta sig till oss – eller mellan de två olika huvudstäderna. Det vore alltså intressant att höra mer om vad regeringen konkret tänker. har man nämligen på sig att göra ett grundläggande förberedande arbete för att få våra norska vänner att tycka att det här är minst lika viktigt som vi själva tycker. 73 Statsrådet (S): Precis som interpellanten själv påpekar är det här en viktig sträckning, inte minst utifrån att båda sidor om gränsen – både och – utgör en viktig arbetsmarknadsregion för båda länderna. Det är därmed viktigt att det finns en fungerande transportinfrastruktur. Det är självklart så att nödvändiga underhållsarbeten på järnvägen måste utföras, alldeles oavsett på vilken sida om den svensk-norska gränsen behoven finns. Regeringen kommer naturligtvis inte att säga att norska inte ska få utföra underhållsarbeten, men däremot har de diskussioner som ägt rum mellan SJ och utmynnat i att trafiken nu kan komma igång. Jag ser framför mig att både SJ och har en ambition om att trafiken ska kunna fortsätta och att man därmed planerar arbetena på ett sätt som inte stör trafiken mer än nödvändigt. Det finns naturligtvis kontakter mellan den svenska och den norska regeringen, som vi avser att fortsätta med. Det gäller gemensamma planeringsförutsättningar och vilka behov vi ser i de stora dragen i gemensam transportinfrastruktur, exempelvis på vilket sätt vi länkar an till TNT-systemet och vilka behov av arbetspendling mellan våra länder som finns. Det nordiska samarbetet är någonting den här regeringen har tagit på allvar. Också framtidsminister har varit inne i de här diskussionerna, eftersom hon även är Nordenminister, och just infrastrukturplanering har lyfts fram som en gemensam angelägenhet. Om frågan är vad regeringen avser att göra för att styra norska är svaret på frågan: ingenting. Om frågan däremot är om regeringen har för avsikt att ha kontakter med den norska regeringen när det gäller gemensamma transportpolitiska frågor är svaret på frågan ja. 74 (M): Tack, statsrådet! Jag förstår att inte styr det norska och inte heller operativt utför det som bör göra i . Jag tycker att det är bra om genomför omfattande underhållsarbeten på sina järnvägsnät, och jag önskar att även gjorde ännu mer än vad de gör så att tågen inte bara går utan också kommer fram . Den kombinationen tror jag är viktig. Även om vi inte operativt styr våra myndigheter, verk och företag som ägs av staten är det klart att det finns regleringsbrev. Man ska väl inte heller underskatta den politiska dialogen eller det politiska samarbetet mellan två regeringar, för om det finns en tydligt uttalad politisk ambition både från den och den norska regeringen att vi ska lösa det här, ja, då torde det väl bli så. Vi vet ju att vi har regeringar som utlovar både det ena och det andra. Framför allt vill jag lyfta fram ytterligare en del. Infrastrukturministern hade ju glädjen att få besöka . Det tycker vi är trevligt, så det hoppas vi att alla statsråd gör. Där diskuterades bland annat just förbindelsen –. Jag var inte själv med vid besöket, men jag har tagit del av medier och även talat med folk som var med där, och det som oroade var att fokus på snabbtåg i från regeringens sida ligger väldigt mycket på –och –. –nämns egentligen inte i det läget. Därför är det glädjande att ministern säger att det är en viktig sträckning. Sedan kommer dock ett uttalande om att det här kanske inte är så viktigt för norsk del, utan det finns ett större intresse via , , och så vidare. Där har regeringen en möjlighet att poängtera vikten av att vi också får till stånd en bra lösning mellan och i dialogen och diskussionen med sina norska partner. Det handlar om den så kallade nordiska triangeln, som inte har varit så mycket triangel i alla lägen utan mer av ett enkel-v, och jag tror att det är viktigt att vi får den övre delen av triangeln att klaffa så att vi har såväl bra flygförbindelser som en konkurrenskraftig och förbättrad tågförbindelse och även vägar. Min andra fråga handlar om vägarna. Ser man på vägnätet mellan just och kan man väl konstatera att kanske inte är den sträckning som har det mest omfattande vägnätet med de allra bredaste, största vägarna, även om den tidigare regeringen har beslutat att det kommer att byggas lite mer motorväg väster om , vilket nu blir av. Det är viktigt att vi har alla de olika transportsätten för att ta oss till och från dels , dels mellan våra två huvudstäder. Jag känner en viss oro kring uttalandet från statsrådet om att det kanske inte finns ett så stort intresse från . Vad gör då regeringen för att öka detta intresse? Det är klart att politiska ambitioner och politiskt arbete spelar stor roll, och det vore väldigt trevligt att få ett tydligt medskick från regeringen att man gör allt man kan för att tågtrafiken, biltrafiken och annan trafik mellan och – där man självklart passerar – ska vara så bra som möjligt och att man har tåg som är konkurrenskraftigt, snabbt, går och fungerar. 75 Statsrådet (S): Uppdraget att utreda höghastighetsbaneutbyggnad –och –tror jag att de flesta är medvetna om kom i . Då var den här regeringen ännu inte tillträdd, utan det var den förra regeringen som kom med den prioriteringen. Denna prioritering har den nuvarande regeringen sedan fortsatt att arbeta med. Tyvärr hade den tidigare regeringen inte avsatt några pengar, men vi jobbar på med den frågan. Jag tror att man här behöver skilja på vad som är höghastighetsbana å ena sidan och snabbtåg å andra sidan, för det är två olika saker. SJ kommer att starta med snabbtågstrafik mellan och , vilket är väldigt positivt för alla som pendlar hela vägen och även för dem som pendlar delar av den sträckningen. Det gör också att integrationen av arbetsmarknaden på båda sidor gränsen kan öka ytterligare, vilket är positivt för både norskt och svenskt vidkommande. Jag har som jag sa i mitt tidigare svar för avsikt att ha kontakter med den norska regeringen men också med den danska regeringen och den finska regeringen om vilka gemensamma nordiska behov av infrastruktur och transportmöjligheter som vi kan se. Våra arbetsmarknadsregioner blir mer och mer integrerade utifrån transportmöjligheter för gods mellan våra olika länder, och där är naturligtvis med den geografiska belägenhet vi har väldigt intressant. Det är därför viktigt att vi deltar aktivt också i sådana diskussioner. Det betyder inte att vi alltid gör exakt samma prioriteringar. Vi måste ju i vår planering och i vårt arbete ta hänsyn till väldigt många olika intressen. Men att vi har en dialog med våra nordiska grannar om hur de ser på behoven, hur vi ser på behoven och i vilken utsträckning vi kan mötas är naturligtvis väldigt viktigt. Den typen av kontakter har jag för avsikt att ha också med den norska regeringen. Däremot är det självklart så att satsningar utöver det som ligger i gällande nationell plan på till exempel den här sträckan kommer att bli föremål för en prioritering gentemot andra angelägna satsningar i andra delar av landet i den kommande nationella planen. Det som ligger i nationell plan är dock avsett att genomföras. Där finns en del på gång, vilket jag nämnde i mitt svar till interpellanten. 76 (M): Det är bra om det blir en tydlig dialog mellan den svenska och den norska regeringen.