prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Men den handlar också om regeringens ställning i statsskicket. Visst, det är små belopp det handlar om, men som situationen nu är parlamentariskt ser vi av motionerna att regeringen egentligen inte har en absolut majoritet i kammaren för detta anslag, liksom andra anslag. Här är vi inne på någonting som ändå är djupt betydelsefullt. kan i verkligheten inte arbeta för full maskin utan regering och regeringsmaskineri. Och förverkligandet av statsmakternas strävan kan inte ske annat än med en finansiering som är av klass. En minoritetsregering ligger här under risk i fråga om möjligheterna att å grundlagarnas mening styra riket. Min fråga till Skånberg är: Vore det inte bra att avsluta den här debatten med ett konstaterande – varje minoritetsregering har förståelse för att det är lättare för oppositionen att komma med sådana här förslag, men det är någonting som vi borde hålla oss ifrån? 124 SKÅNBERG (KD) replik: Ja, det skulle kunna bli ett avslutande konstaterande. Låt mig först notera något. Inget av allianspartierna har brutit ut någonting och kommit överens och därmed slängt detta över ända, som faktiskt skedde med de 300 miljoner som vi diskuterar här. Alla allianspartier ligger med god marginal inom den ökning som regeringen nu faktiskt har fått igenom när rambeslutet har tagits. Vi har inte agerat för att bryta ut det eller för att lägga oss på samma siffror. Det är skillnad mellan allianspartierna. Inte ens rent teoretiskt skulle vi alltså ha kunnat göra det. Ja, det är en minoritetsregering. Också en minoritetsregering måste känna trygghet i att den kan regera. Den är åtminstone tolererad. Det är inte omöjligt att denna liksom andra frågor kan diskuteras. Men vi har inte en överenskommelse bakom oss som vi har brutit. Utan att jag har något mandat att börja en förhandling här och kan man ändå öppna dörren för att detta är en av de frågor som kan diskuteras . Jag vill bara påminna om att regeringen inte förankrade ändringar av utrikesrepresentationen, så som man förband sig. Regeringen har nämligen aviserat konsuln i och ambassader i , och utan att förankra det. När det handlar om överenskommelser har regeringen alltså sin läxa. 125 (S) replik: Jag reagerar naturligtvis positivt från vårt håll på den inställning som Skånberg personligen redovisar här i talarstolen, nämligen att det skulle vara möjligt att föra resonemang om det här anslaget och dess ställning nära det grundlagsreglerade statsskicket. Det hälsar jag välkommet, liksom flera av de kommentarer som har gjorts av de föregående talarna under debatten. Jag vill gärna säga att vi ser fram emot sådana kontakter. 126 SKÅNBERG (KD) replik: Med det ger jag sista ordet. 127 (S): Jag vill gärna inleda med att säga att vi från Socialdemokraterna och med stöd av ser att det råder stora skillnader mellan Alliansens partier i deras totala hantering av utgiftsområde 1. Det ser vi kring den diskussion som vi har fört här i replikernas form. Vi menar naturligtvis att det är positivt att Liberalerna har lagt fram en budget som framstår som balanserad och rimlig. Andra partier i Alliansen har en annan inriktning. Jag vill gärna nämna det som en följd av den diskussion vi har haft kring anslaget till . Jag vill ta upp några ting till. Ett gäller frågan om anslagen till länsstyrelserna. Här har vi en bred frågeställning som har att göra med hur många länsstyrelser och län vi ska ha och hur den regionala samhällsorganisationen ska vara konstruerad. Vi har en ambitiös strävan från regeringen att ändå kunna åstadkomma en förändring till det positiva i form av regioner med åtföljande demokratiska organisation som är bättre skickad att hantera samhällsfrågeställningarna. Vi hoppas att det ska finnas ett intresse hos alla partier för att under den här mandatperioden kunna göra en förändring i den mycket segdragna frågan om en regional nivå som verkligen innebär regioner, något mer än den i och för sig rimliga ställning som flera län har fått som regioner. Jag vill ändå ställa en fråga här om de besparingar och neddragningar som Alliansen riktar mot våra länsstyrelser. är våra länsstyrelser anemiska, som en av kollegorna i utskottet eller kanske fler brukar säga. Det har skett neddragningar. Det som också har skett är att länsstyrelserna har mycket temporära anslag. När vi var på besök i i fick jag en känsla av att näst intill hälften av alla anslag som en länsstyrelse hade var av temporär karaktär. Det är naturligtvis väldigt svårt för en länsstyrelse att kunna administrera sin personalförsörjning och sitt ansvar inför sina uppgifter i en sådan situation. Jag vill passa på att fråga allianspartierna vad de egentligen har för syn på situationen för länsstyrelserna. Här riktar jag mig särskilt till . är det av partierna som faktiskt kommer upp i 30 miljoner. Övriga må vara nära nog men ligger dock under detta belopp. I motiveringen kan jag läsa att avvikelsen beror på att reservanten inte står bakom regeringens satsningar på miljöområdet och för att utveckla service och betaltjänster. Jag undrar om den argumenteringen kanske kunde utvecklas lite från talarstolen. Två viktiga frågor har varit uppe. Det gäller våra nationella minoriteter, och det gäller romsk inkludering. Vår inställning är att det är angeläget att se över lagen om de nationella minoriteternas rättigheter och att detta ska kunna fungera bättre i förvaltningsområdena. Vi är positiva till detta. Vi har också noterat att regeringen även ska se över behovet av ytterligare förtydliganden på den här punkten, kopplat till våra konventionsåtaganden både inom och utanför förvaltningsområdena. Vi anser att systemet vilar på god grund och att vi visar att tar frågan om minoritetsspråkens ställning på allvar. Departementet och vår kulturminister har dock noterat att det har kommit signaler om att dessa medel inte används på ett sätt som är helt effektivt och uppföljbart – därför denna översyn. Regeringen har försäkrat både här och på andra sätt att strategin inte är att försvaga institutet med förvaltningsområden för minoritetsspråken – tvärtom. Den är att förbättra systemet. Det är det som är bakgrunden. Låt mig också få säga att när det gäller frågan om romsk inkludering är det fråga om en temporär satsning som upphör, och man avser att tillföra pengar, , för att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering. Detta är ett prioriterat arbete för regeringen och, vet jag, för konstitutionsutskott. 128 (L) replik: har ägnat mycket tid åt att prata dels om några få procentenheters stöd till , dels om länsstyrelserna. Man känner igen den gamla statskramande socialdemokratin i . Låt oss i stället ägna åt de hundratusentals människor som berörs av just detta med finskt förvaltningsområde och även förvaltningsområde för till exempel samiska. berörde från talarstolen att det ska göras en översyn av detta, men den absolut starkaste signalen som har kommit in från dessa kommuner är att det fungerar väldigt väl och är väldigt efterfrågat att kunna få den här servicen från kommunerna. fryser ni detta helt. Man kan ju göra en översyn parallellt med att man fortsätter med ett i grunden bra system. Visst ska man alltid se över om pengarna används helt effektivt eller om det finns förbättringar att göra, men att stoppa detta framåt känns som helt fel väg att gå. Varför prioriterar regeringen och att göra så? 129 (S) replik: Tack, , för vänligheten att kalla mig för statskramare! Jag kan ta det på ett skämtsamt sätt, men jag kan också säga att när vi nu lever i dessa allvarsamma tider har det i många demokratiska länder blivit en ökad förståelse för en statsmakt eller en effektiv offentlig makt. Det märkte man faktiskt, om jag minns undersökningarna rätt, redan från angreppet . Forskningen som till exempel bedriver visar hur kolossalt avgörande det är att den offentliga makten inte är korrumperad. Han menar ju att det första kravet, nästan, är ett korruptionsfritt samhälle, före kravet på i bred mening mänskliga rättigheter och ett folkligt deltagande i demokratin. Som före detta gammal statskramare kan jag säga att i svåra tider är en effektiv statsförvaltning väldigt betydelsefull och likaså ett effektivt demokratiskt deltagande. Där spelar minoritetsspråkens möjligheter och rättigheter för de människor som har dem en väldigt stor roll. Jag ser alltså ingen direkt motsättning i detta. Vi vet att det är uppskattat, men vi har till regeringen fått en del indikationer på att det kan vara problem som har att göra med om pengarna kommer till rätt användning. Är det rimligt att använda dem som man gör? Översynen har det syftet, och i det ljuset har vi ansett att det kan vara acceptabelt den här gången. 130 (L) replik: Det ska nog en statsvetare till för att hårdra forskningen så mycket att lite fler regeringstjänstemän skulle vara det som folk efterfrågar vid krissituationer. Det är inte vad jag har hört från mina väljare, men vi har olika väljare. Naturligtvis ska det finnas en effektiv statsförvaltning, men det avgörs knappast av mer till eller precis hur mycket länsstyrelserna har. Folk reagerar på om framgångsrika projekt och verksamheter fryses, som dessa förvaltningsområden är. I , som jag kommer från, finns många finsktalande. Jag vet att de uppskattar mycket, inte minst på ålderns höst, att få information från kommunen just på finska. har redan blivit förvaltningsområde, så där finns inte det stora problemet. Men det är många som vill in i systemet. Från Liberalernas sida har vi lagt pengar på detta och för att till och med kunna utöka stödet, men det är naturligtvis viktigt att se att pengarna används effektivare. Jag vet att man efterfrågar mer dialog med företrädare för finska grupper, till exempel samiska grupper. Men det hindrar inte att man gör detta som man fortsätter. Om skulle stoppa alla projekt som han ska utvärdera skulle statsförvaltningen som han vurmar för verkligen ha problem. 131 (S) replik: Vi har stor förståelse för vilket viktigt element det är i en demokrati med minoriteters rättigheter, inte minst språkfärdighet och möjligheten att med det egna hemspråket, modersmålet, vara fullt delaktig. Vi har full förståelse för det. Systemet ska utvecklas, inte avvecklas. Vi menar att det även inom den fastlagda ramen finns möjligheter för myndigheter och regering att ge nya minoriteter tillträde till förvaltningsområdesstatus, men det finns inte samma ekonomiska handlingsmöjligheter under det kommande budgetåret. Vi hoppas att översynen görs snabbt och att regeringen kan komma till med ett grundat förslag framgent. 132 (MP): har varit, precis som flera har sagt, speciellt. Hösten har varit alldeles extra speciell i politiken. fick regeringen trots allt igenom en vårändringsbudget och kunde bedriva egen politik. Men föll decemberöverenskommelsen och även Alliansens gemensamma budgetsamarbete. kan regeringen få igenom sin politik, men kan också de andra partierna utveckla sin politik. Det stärker både och regeringen. Det behövs eftersom det sker omvälvande förändringar i dessa tider. debatterar vi betänkandet KU1, , vilket omfattar , länsstyrelserna, , minoritetspolitiken och presstödet. Det finns 23 motionsyrkanden, varav fem alternativa budgetförslag. Fyra lagförslag från regeringen och ett lagförslag från riksdagsstyrelsen ska träda i kraft . Jag står givetvis bakom utskottets förslag till beslut. När det gäller presstödet har vi i arbetat för att justera i de olika stöden så att presstödsmedlen kan användas på ett bättre sätt. Jag vill särskilt tacka de företrädare för allianspartierna som har varit konstruktiva och har bidragit till att få fram det nya utvecklingsstödet för digitalisering, som har varit mycket efterlängtat i branschen. Regeringen har för avsikt att återkomma med en större översyn av presstödet, men är detta en förbättring för en hårt drabbad bransch. Jag ser positivt på flera av de motioner som har väckts och som vi har debatterat . De handlar till stor del om arbete som pågår i . De handlar till exempel om översynen av minoritetspolitiken. Det har talat om. De handlar också om alla de utredningar som just nu pågår om att stärka integriteten, och flera av motionerna tar upp frågan om ett integritetsskyddsråd eller liknande eller att stärka Datainspektionen. Regeringen satsar också på att förebygga våldsbejakande extremism, vilket en del har talat om. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 133 (L) replik: Ett område som var viktigt för alliansregeringen, och där vi i mångt och mycket kände stöd från , är arbetet med gruppen romer i . Jag beskrev tidigare i mitt inlägg hur gruppen under många har utsatts för förtryck och diskriminering i . Kammaren biföll en motion från Liberalerna och om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering. Det blev ett tillkännagivande till regeringen. Trots det tidigare ambitiösa arbetet hos Alliansen och den mängd förslag som gick till regeringen som förpliktar drar regeringen ned med på området. Hur försvarar detta, och hur tänker hon att ambitionsnivån ska höjas om man drar ned på pengarna? 134 (MP) replik: Tack, , för frågan! Området är oerhört viktigt att arbeta med på många olika sätt. Jag vill tacka Liberalerna för det arbete som har lagts ned. Ett stort och omfattande tillfälligt projekt har pågått, men det kommer att fortsätta. Jag kan bara säga det just . Jag vet inte exakt hur det ser ut på budgetsidan, men projektet kommer att fortsätta. 135 (L) replik: Det är positiva besked, men det är ingenting som upp av vad som faktiskt står i budgeten som ni ska rösta igenom. Där dras det ned med 2 miljoner. Det kan vara fråga om ett tillfälligt projekt, men det ger möjlighet att flytta över pengar till annat. För att kunna genomföra vad som står i motionen från Liberalerna som klubbades i behövs naturligtvis också pengar. Att då dra ned på resurserna till området rimmar inte väl med att säga att detta kommer att genomföras. Jag hoppas naturligtvis att pengarna kommer i nästa års budget, men i den här budgeten som beslutas nu finns tyvärr inga pengar alls. Jag hoppas att jag inte behöver återkomma i frågan eller ta upp frågan med i nästa budgetdebatt utan att det då finns rejält med pengar. Från Liberalernas sida skjuter vi till till området. 136 (MP) replik: Det pågår som sagt en rad olika projekt. Jag hörde i går att ett nytt avtal sluts med liknande det som har slutits med om att jobba på plats, och det kommer att finnas en rad andra åtgärder som regeringen har för avsikt att återkomma med. 137 (M): Jag har under debatten suttit och funderat på vad det är för slags demonstration har utsatt oss för. Vad är det han har velat demonstrera? Är det makt? När man sitter i regeringsställning och representerar regeringen i , har man då rätt att kräva att oppositionen inte ska fråga eller undra vad det är som ligger bakom beslut som vi förväntas rösta om och i bästa fall känna till och kunna stå bakom inför svenska folket? Jag började med att konstatera att regeringen , , har infört en ordning som innebär att man inte i budgetpropositionerna redovisar vilka effekter de politiska förslag man har kommer att leda till. Det gäller viktiga saker som antalet årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och bnp. När vi får de förslagen hit till behöver vi kunna räkna på, fundera på, granska och analysera dem. De siffrorna är borta . Vi har att stå till svars – inte först och främst inför oss själva här, men när vi kommer ut i valkretsar ska vi kunna förklara vilka beslut vi fattar. När vi inte får kunskapen om detta tycker vi från moderat håll att då får väl själv se till att få den genom att föra över lite pengar från till förvaltningssida, till utredningstjänsten, så att den får starkare kapacitet att hjälpa oss att få fram de svar vi behöver för att kunna fatta kloka beslut. Min fråga till blir därför: Är Socialdemokraterna och beredda att återgå till den ordning som gällde under alliansregeringen, där man redovisade de här siffrorna i budgeten? Det skulle jag vilja ha svar på. 138 (S): Vad som ligger bakom regeringens sätt att presentera budgetpropositionen kan jag inte svara på. Jag kan naturligtvis ta reda på svaret på den frågan, men jag har det inte . Jag kan däremot säga att vi är intresserade av effektutvärderingar av olika slag. Det finns ingen principiell motvilja hos oss mot att ha sådana. Det förslag som har lagts fram av om att utöka kommer inte att gå igenom nu med den beslutsordning vi har. Men vi har inte argumenterat om frågan hur man vill använda budgetutrymmet som ni anser att ni frigör genom att dra ned på . Det används i huvudsak för andra utgifter eller för att finansiera andra utgiftsområden. Vi har i verkligheten, i samhället, en ganska omfattande effektivitetsmätning. Den viktigaste är riksrevisorerna. Det råder väl allmän enighet om att det är ett mycket betydelsefullt instrument eftersom arbete sker utan några så att säga strategiska avsikter. Det är ett bra instrument som vi ofta använder oss av. Vi är helt eniga om att det är en effektiv form för effektmätning utöver traditionell revisionell analys. Steget från att rikta kritik mot hur regeringen redovisar effektmått i budgetpropositionen till att ha ett förslag till en neddragning av anslaget till är svårt att förstå för mig i det här sammanhanget. Vi ser fortfarande att det är mycket angeläget att vi får till stånd diskussioner som gör att man i de partier och konstellationer som fortgent har att bära upp den regeringsmakt vi är skyldiga att ha vet att man inte därmed behöver riskera neddragningar som man inte själv finner möjliga eller lämpliga eller som man finner otjänliga för regeringsmaktens utövande. 139 (M) replik: Ja, det är klart; riksrevisorerna finns ju. Jag noterar också att inte har någon motvilja mot effektutvärdering och sådant. Det låter ju alldeles förträffligt. Däremot verkar regeringen ha en viss motvilja mot effektutvärdering, i vart fall när det gäller möjlighet att värdera regeringens förslag. Det är det som är det allvarliga, och det som jag är ute efter här är att få en bekräftelse på att det är så det ser ut. I det läget, ska vi som svenska folkets högsta politiska företrädare och lagstiftare finna oss i att regeringen inte tycker att vi ska veta det här? Ska vi besluta utifrån det vi kan sitta på vår kammare och själva komma på? har ju en möjlighet att hjälpa oss via utredningstjänsten, men den skulle behöva förstärkas för att kompensera för den information vi inte längre får så att vi kan fatta de där bra besluten som väljarna förväntar sig av oss. Jag har inte så mycket mer att tillägga, utan det är det jag har att säga. Jag noterar som sagt svar. 140 (S) replik: Jag tackar för den förståelse som visar i sitt svar. Det finns ju andra instrument som också ligger under regeringen formellt sett men som är av betydelse för oss. Det är till exempel . Det är en organisation som på sätt och vis också mäter effekter och ger förslag till både kritik och framgångsmöjligheter, inte bara i den allmänna finanspolitiken utan också på många delområden. Det står oss fritt att använda detta. Vi har också möjligheten att inom utskotten göra utfrågningar och så vidare och pressa fram besked, till exempel i fråga om någonting som något utskott anser inte har redovisats med tillräcklig klarhet av regeringen. Det finns alltså ingen ovilja hos oss att ha goda möjligheter för att undersöka effekter av regeringsförslag. Det är vi helt öppna för. Jag vill bara säga att sett som markeringar av intresseinriktningar är förslag till ökning av förvaltningsanslag, som har argumenterat för, på . Neddragningen av är på . 141 (M) replik: Jag förstår att nästa gång jag träffar mina väljare, som då undrar vad vi grundade budgetbesluten i kammaren på, ska jag säga: Är det så att ni har frågor har vi ett finanspolitiskt råd ni kan fråga; ni kan kanske ringa dit. Vi har riksrevisorerna, som ni också kan ringa till. Sedan kan vi i utskotten pressa fram de där siffrorna som vi inte får i budgeten. Så kan man ju hålla på, men allt vore mycket enklare om man från regeringens sida sa: Det var inte så bra att vi mörkade de här siffrorna eftersom de är så relevanta för ställningstaganden. Kanske ska vi ändå återinföra dem. Det var det jag var ute efter. Jag ska fundera på hur jag tolkar svar här . Jag får väl läsa protokollet och återkomma i frågan. 142 (S) replik: Jag vill gärna ge sista ordet. Jag fick den möjligheten av Skånberg, och jag vill gärna begagna mig av den och tacka för debatten . 143 (C): Jag är skyldig ett svar angående anslaget till länsstyrelserna, och jag ska försöka komma med det. Men först vill jag tacka för erkännandet av de insatser allianspartierna har gjort för nyhetstidningarnas överlevnad vad gäller tidigareläggningar, förbättringar och utvecklingsstöd. Jag är givetvis tacksam för att regeringen har tagit med detta i budgeten . När det gäller beloppet på 30 miljoner till länsstyrelserna som nämnde är det en ökning av anslagen som inte ställer upp på i sitt budgetförslag. Det är inga neddragningar. Ökningarna gäller bland annat förvärv av skog för att skydda den. Vi tycker att man har väldigt höga ambitioner när det gäller att skydda skog. Det har varit ganska mycket reaktioner från skogsnäringen mot de långtgående förslag på skyddsåtgärder som finns. Det är viktigt att vi för en diskussion om inriktningen på de åtgärder som länsstyrelserna ska vidta. Vår erfarenhet av länsstyrelsernas hantering av miljöanslag är på det stora hela inte särskilt positiv. Det är därför viktigt att vi för en dialog om denna inriktning. När det gäller betaltjänster har vi dåliga erfarenheter av tidigare system som har införts för betaltjänster. blev ett fiasko. Jag tror att det skulle vara effektivare att ingå ett samarbete med Ica och Coop och på så sätt försöka lösa en del av dessa frågor i stället för att tro att vi med anslag till nya former av kassatjänster löser frågan om betalsystem. Här behöver vi också ha en diskussion om vilka metoder vi ska använda. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 9 Anläggningsbesked för biodrivmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU5 Anläggningsbesked för biodrivmedel (prop. 2015/16:38) 144 (M): Vi ska debattera regeringens proposition angående anläggningsbesked för biodrivmedel. Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation, nr 1. Regeringens förslag innebär att fortsatt avdrag för energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel villkoras av att det ska finnas ett så kallat anläggningsbesked. För att få ett sådant anläggningsbesked krävs det framöver att man kan visa att det finns ett system som säkerställer att de biodrivmedel som ligger till grund för avdraget inte är livsmedelsbaserade eller om de är det i så fall har producerats i anläggningar som tagits i drift före . Anläggningen får inte heller vara helt avskriven. Europeiska kommissionen har förlängt den svenska nedsättningen av energi- och koldioxidskatten för biodrivmedel till , och regeringen har ansökt om en förlängning. Remisstiden var dock så kort som , och det är verkligen inte att rekommendera. Vi motsätter oss delar av innehållet i förslaget om att införa anläggningsbesked. Skattenedsättningen för biodrivmedel är dock avgörande och även att kunna behålla den framöver, vilket bedöms vara möjligt med detta förslag. Därför stöder vi propositionen men framför flera synpunkter och förslag i vår reservation. Regeringen gör bedömningen att det krävs en anpassning till kommissionens meddelande om riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi –2020 om att livsmedelsbaserade biodrivmedel endast får beviljas för anläggningar som tagits i drift före . Denna bedömning delas dock inte av alla tre justitieråden i Lagrådet, vilket framgår av Lagrådets yttrande. Det framgår också i utskottets betänkande att till skillnad från kommissionens förordning, som antogs 2014, innehåller ILUC-direktivet, som antogs , inte någon direkt definition av uttrycket livsmedelsbaserade biodrivmedel.