prot · H20963 · 2015-02-19 00:00:00 — I ett modernt samhälle har vi också möjlighet att ställa vissa krav på den energi vi behöver och konsumerar. Den ska vara klimatsmart, den ska påverka miljön i minsta möjliga mån, den ska produceras till konkurrenskraftiga priser och den ska vara tillförlitlig vad gäller leveranssäkerhet. Alliansens energiöverenskommelse har visat sig kunna leverera energi enligt dessa krav, och så måste det vara även i fortsättningen. Energipolitiken ska inte vara låst till enskilda produktionsslag eller vara anpassad till vissa förutsättningar. Energipolitiken måste vara hållbar även när samhället och förutsättningarna ändras. Dagens debatt bygger på de motioner som våra kolleger skrev under den allmänna motionsperioden och visar på ett stort engagemang när det gäller dagens och framtidens energipolitik. fattade ett viktigt beslut då den fastställde Alliansens energiöverenskommelse. Den har tjänat oss väl och har visat sig leva upp till kravet på en politik som är hållbar i ett modernt samhälle. Vid valet blev det tyvärr ett regeringsskifte, men det är fortfarande Alliansens och av beslutad energipolitik som gäller. Den nya regeringen klarade inte heller av att lägga fram en budget som vann majoritet i . Det är därför Alliansens budget som även ligger till grund för de beslut som vi fattar här i kammaren . Långsiktighet har blivit ett mantra som ständigt upprepas när det gäller energipolitik. Den nuvarande regeringen har sagt att de avser att kalla till samtal i en blocköverskridande som ska säkerställa just långsiktigheten. Vi från Alliansen delar synen på långsiktighet och välkomnar en inbjudan till dessa samtal. Om nu regeringen menar allvar med vikten av ett förutsägbart och långsiktigt energibeslut som håller förutsätter vi därför att inga beslut fattas som riskerar att skapa en ryckighet i vår nuvarande energiproduktion innan lägger fram sitt förslag. Vi hoppas att regeringen värnar om sin trovärdighet och utgår därför från att ryktena om en höjd effektskatt på kärnkraft är felaktiga. Att el inte är som vilken vara som helst är ord som vi under tidigare debatter här i kammaren fått höra. Jag håller med om det. El är en livsviktig förutsättning för våra liv, våra företag och våra jobb. Hantera då inte vår viktiga elproduktion som en kassako! Se i stället till att den får förutsättningar att producera under hela sin livslängd. Det är det bästa sättet att värna jobben, öka investeringarna i och genom det bredda skattebasen för att få råd med de investeringar och satsningar som den nuvarande regeringen och den kommande alliansregeringen avser att genomföra. Svensk energipolitik styrs inte bara av beslut fattade i riksdag. Vårt medlemskap i ger oss också möjlighet att genom ett europeiskt samarbete arbeta för en klimatsmart och säker energitillförsel till konkurrenskraftiga priser i hela . Klimatutmaningarna är stora. EU:s 2020-mål har varit viktiga för att komma ett stycke på vägen. Genom Alliansens energipolitik är ett av de länder som faktiskt kommer att nå sina 2020-mål när det gäller förnybar elproduktion och utsläppsminskningar. Vi har fortfarande inte lyckats fullt ut med energieffektiviseringsmålet, men vi är på god väg. Andra europeiska länder har tyvärr mycket stora svårigheter att komma i närheten av resultat. Den ekonomiska krisen och den påföljande lågkonjunkturen har satt djupa negativa spår i viljan att ställa om till en mer klimatvänlig energiproduktion. Under samtalen om EU:s 2030-mål har klimatfrågan halkat ned, och i stället har frågan kring försörjningssäkerhet åkt upp som den högst prioriterade. Med tanke på hur vår omvärld ser ut, med ett som använder sina energitillgångar som ett maktmedel, är den prioriteringen högst förståelig. Tillsammans med den oro som skapar är också frågan om konkurrenskraft i förhållande till övriga världen viktig i den europeiska debatten. Men, herr talman, vi måste klara av att nå flera mål . En hög försörjningstrygghet får inte utesluta att vi även jobbar för att nå våra klimatmål. har varit ledande och ska fortsatt vara ledande i dessa frågor. Vi har i detta sammanhang en viktig uppgift att visa att konkurrenskraft, tillväxt och klimatinvesteringar fungerar mycket väl tillsammans. Försörjningstrygghet är också en fråga som är av stor vikt inom och i den svenska energipolitiska debatten. Hundra procent förnybart är ord vi känner igen, men minst lika viktigt för ett samhälle är att energin finns där när vi behöver den. Effektfrågan har därför seglat upp till att bli av avgörande vikt när vi diskuterar framtida elproduktion. För mig är försörjningstrygghet minst lika viktigt som förnybart. Vi får inte glömma att elproduktionen i sig själv aldrig får bli målet. Målet eller målen måste vara att vi har en säker, klimatsmart elproduktion till konkurrenskraftiga priser som levererar när vi behöver det. Elproduktionen finns till för hushållen, för företagen, för sjukhusen, för skolorna, ja, även för oss i riksdags kammare. Tekniken utvecklas, nya framsteg görs och nya lösningar på tidigare till synes olösliga utmaningar kommer fram. Men dessa lösningar och denna teknikutveckling kommer inte till av sig själv. Det krävs en medveten politik för att gynna forskning och utveckling, och Alliansens satsning på energiforskning är den kraftigaste . Det krävs också att vi har duktiga innovatörer och investerare som vågar och en näringslivspolitik som inte skattar ihjäl företagen. Det krävs en politik för tillväxt, herr talman. som vi ska ha en politik som främjar det nya måste vi vårda det vi har. Vattenkraft och kärnkraft står för majoriteten av vår elproduktion. Det kommer kanske inte att se ut så i all framtid, men för inte en politik som riskerar effektbrist, höga elpriser och förlorade jobb och som gör att hushåll varken kan lita på att lampan tänds när de vill eller har råd att betala för den el som faktiskt levereras! Om vi nu ska påbörja ett arbete med en , se då hela systemet. Ta även med konsumenten i bilden, våra hushåll och våra företag, och riskera inte det som och framöver kommer att vara avgörande för hur mår och hur vår tillväxt ser ut. Jag vill avsluta med att tacka alla motionärer för deras bidrag. De är viktiga inspel i utvecklingen av framtida energipolitik. I detta anförande instämde , och (alla M). 97 (SD): Energi är grunden för vårt välstånd. Före industrialiseringen spelade kraftkällor såsom ved och muskelkraft en avgörande roll i . Dessa kraftkällor stod för lejonparten av den kapacitet som fanns i landet. I en rapport från uppskattades den tillgängliga kapaciteten i hela före industrialiseringen till . I hela fanns alltså en tillgänglig kapacitet effektmässigt motsvarande i praktiken vad vår installerade vattenkraft i kan leverera som mest i ett givet ögonblick vad avser elektrisk kraft. Även om vår energikonsumtion är betydligt högre i absoluta tal var konsumtionen per capita normerad till befolknings- och bnp-ökning faktiskt högre då än vad den är i dagens industrialiserade värld. Landvinningar inom tekniken just tack vare industrialiseringen har successivt effektiviserat vår användning av energi. För del har resan från det fattiga 1800-talets jordbrukssamhälle till en industrination till stor del präglats av en god och jämn tillgång på energi, med undantag för vissa kriser. Vårt svenska exempel har visat på elenergins enorma betydelse för den svenska utvecklingen liksom det snabbt minskade oljeberoendet, där vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen för vår elproduktion. Det är just denna stabilitet från baskraften som gett goda förutsättningar för vårt näringsliv och vår industri. Regeringens intention med en för att försöka nå långsiktighet i energipolitiken är god. Man siktar på att nå ett ramverk som ska kunna gälla betydligt längre än en fyraårsperiod. Det är givetvis något som är önskvärt och som vore av stort värde för industrin. Så långt är det väl, och givetvis är det naturligt att man har olika uppfattningar utifrån sin politiska hemvist. Men som man aviserar detta försöker man bedriva en politik som äventyrar förutsättningarna för baskraften och den goda leveranssäkerhet som vårt land har kännetecknats av, vilken även utgör grunden för vårt välstånd. ser med oro på regeringens starka vilja att nedmontera bland annat den svenska kärnkraften och att man tror sig kunna ersätta denna i praktiken med främst väderberoende kraftkällor. Regeringen har även aviserat att kärnkraften ska bära sina samhällskostnader, vilket man främst kopplar till den straffskatt som endast vilar på kärnkraften, till politiskt höjda säkerhetskrav och till ökad avgift till kärnavfallsfonden. Dessa ambitioner utkristalliserades i budgetpropositionen där man lade fram just höjd straffskatt trots att energipriserna sedan den senaste justeringen av straffskatten minskat kraftigt. Det fanns även en skrivning om att skulle avbryta sitt arbete med att undersöka möjligheten till ersättningsreaktorer. Vad gäller den andra grundpelaren i vår energiförsörjning, vattenkraften, finns orosmoln i efterdyningarna av . Mest prekärt är det för den småskaliga vattenkraften, det vill säga kraftstationer med en installerad effekt på mindre än tio megawatt. Många av dessa kraftstationer är nu hotade. Det är inte en fråga av enkom miljöpolitisk karaktär. Energimässigt bidrar de med över , och effektmässigt ligger de i paritet med en av våra mindre kärnkraftsreaktorer. Frågan är alltså inte irrelevant ur ett energipolitiskt perspektiv. Det främsta hindret för dessa kraftstationer är de omfattande nyprövningar av befintliga tillstånd som väntar, ofta med utgångspunkt i hur det hade sett ut om inte kraftverket funnits på plats över huvud taget. Bekymret är att på många av dessa platser har rörelseenergin i vattendragen nyttjats . På vissa av platserna går nyttjandet att spåra ända tillbaka till medeltiden. Således är även denna verksamhet en del av vår kulturhistoria. För uppstår en orimlig ordning när kostnaden för nyprövningarna inte ställs i relation till produktionskapaciteten och kostnaden i praktiken kan bli lika stor som för större aktörer. Fokus försvinner även från de miljöförbättrande åtgärder som torde vara de mest centrala. Ett tydligt besked måste ges om under vilka förhållanden den småskaliga vattenkraften ska leva framöver. uppfattning är att den småskaliga vattenkraften är viktig såväl ur ett energipolitiskt perspektiv som för landsbygden, där den ofta utgör ett komplement i en annan näringsverksamhet. Vi tycker därför att det är viktigt att värna och stödja den småskaliga vattenkraften. För är arbetet med energieffektivisering och forskning viktigt för att nå utveckling i både konsument- och producentled i syfte att ständigt kunna använda vår energi mer effektivt och stärka vår konkurrenskraft. Men våra politiska styrmedel, såsom subventioner och skattesanktioner, får aldrig utformas så att konkurrenskraften för vår industri försämras gentemot vår omvärld. förhoppning är att en stärkt konkurrenskraft gör att vi ökar vårt behov av alstrad elenergi och att vi stärks av en diversifiering av kraftkällor. Vårt ingångsvärde är att ge goda förutsättningar till baskraften som gestaltat vår stabilitet vad avser drift- och leveranssäkerhet, vilken är en för det välstånd som byggts upp i vår industrialiserade värld och vilken inte kommer att medverka till att rasera. Jag yrkar bifall till reservationer 2, 3 och 6 i detta betänkande. I detta anförande instämde och (båda SD). 98 (C): Jag yrkar bifall till och Alliansens reservation nr 1. Precis som står vi bakom övriga reservationer också, men för tids vinnande väljer vi att inte yrka bifall till dem. De elever som satt på första raden på läktaren gick precis. Något som kanske ligger lite längre fram i minnet på dem än på mig och övriga här i kammaren, att döma av åldern, är kemiundervisningen i skolan. Där såg man hur den svarta kolatomen satt ihop med röda syreatomer. Det är dock dags att ändra på det, för den svarta kolatomen håller på att spela ut sin roll. Den svarta kolatomen ska ersättas med en grön kolatom. mål är förnybar energi inom en generation. Vi vill ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. För det har Alliansens energiöverenskommelse varit en väldigt bra grund. Alliansens vid makten har visat att den överenskommelse vi gjorde på klimat- och energisidan var extraordinär. Det gav stabila spelregler som gjorde att man byggde ut vindkraften exponentiellt. Det är de billigaste investeringarna man kan göra i energi. Miljöbilarnas antal har växt explosionsartat. Definitionen har fått skärpas för att det inte ska bli för många bilar som klassas som miljöbilar. Bioenergi passerade oljan som viktigaste energikälla. Listan kan göras väldigt lång. Den stora utmaningen som jag från sida ser framöver är transportsektorn. Den glömde regeringen bort i sin budget. Man körde visserligen copy paste på Alliansens förslag om bonus–malus-system. Men omställningen måste börja . Bonus–malus ligger in . Vi har stora utmaningar på kort sikt. Styrmedelssystem för biodrivmedel måste till omgående. Alliansen satsade dessutom på laddinfrastruktur för elbilar, vilket regeringen glömmer bort. Den stora frågan blir: Kommer regeringen att genomföra den satsning som fanns i Alliansens budget? Det var ganska svårt att få till sänkningen för ungdomsarbetsgivaravgifter. Frågan är: Kommer man också att respektera detta beslut? Vi kommer att ta med oss de frågorna in i en och i energisamtal med regeringen, ganska liknande Alliansens energiöverenskommelse. Men på en punkt är det en otroligt viktig skillnad. Det verkar inte som att regeringen vågar ta ett helhetsansvar. Helhetsansvaret för hela energisektorn, inte bara elsektorn, är otroligt viktig. Det skapar förutom politiska möjligheter att nå breda överenskommelser också möjligheter att se bredare perspektiv. Man behöver plocka upp de utredningar som Alliansen tillsatte och införliva dem i samtalen. är en energibärare som ökar i många sammanhang, inte minst på transportsidan och värmesidan. Om vi ska göra antaganden om elbehov måste vi också fundera på hur det ser ut i transportsektorn och värmesektorn. Därför måste man ha med de frågorna. Vi får inte heller glömma energieffektiviseringen. Det är också viktigt att vi får med den i samtalen med regeringen så att vi inte bara talar om de ökade behoven med tanke på olika apparater och så vidare som kommer till i transportsektorn och värmesektorn. Det handlar också om hur vi kan spara lite mer på energin och använder den lite mer smart. Det är beklagligt att verkar ha reducerats till en elkommission. Det verkar också vara lite samma sak med den kontrollstation som är inbyggd i Alliansens klimat- och energiöverenskommelse. Det är en kontrollstation . Det enda vi har sett från regeringen är en kontrollstation för elcertifikaten som det ska läggas fram förslag om . Det står ingenting om något annat i den lista över propositioner som regeringen har lämnat, åtminstone inte i den som gäller . Med tanke på den beslutstorka som vi har sett från regeringen kommer det inte några propositioner som är av någon större vikt. Då är det klart att vi blir oroliga. Kommer man att leva upp till att ha en kontrollstation för klimat- och energiöverenskommelsen? Vi satte höga mål 2009 när vi gjorde överenskommelsen. De målen har vi redan klarat av. De behöver uppdateras och stärkas ytterligare. För att vi ska få ännu bättre klimat- och miljöpolitik i riksdag behöver vi den kontrollstationen. Det som är styrkan med Alliansens överenskommelse är att man ser helheten. Man ser hela elsektorn och energisektorn. Det gäller allt från produktionen. Där vill vi jättegärna fortsätta med elcertifikaten, utbyggnad av förnybar energi, bioenergi, biogas och nya drivmedel. Men vi behöver också titta över distributionen. Vi behöver stärka våra stamnät från norr till söder och se till att det finns bättre resurser att få in ny förnybar kraft där den byggs och behövs. Vi behöver ha en mer flexibel konsumtion som gör att vi kan kapa effekttoppar och använda saker när vi kan göra det som bäst. Det gäller också att se till att den energi som vi inte behöver precis nu kan lagras, användas eller kanske inte användas över huvud taget. Den sparade energin är den bästa energin. För att få energisamtal som verkligen spelar roll måste helheten in. Det är nödvändigt för konstruktiva samtal som gör att den gröna omställningen får fart i . Det handlar om att den svarta kolatomen byts mot den gröna kolatomen i en bioekonomi som skapar fler jobb, en bättre hälsa och hållbar miljö. Det kommer och jag att arbeta för i samtalen och i riksdag framöver. I detta anförande instämde (C). 99 (V): I budgetpropositionen slår regeringen fast att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att leda till mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Enligt regeringen är energipolitiken avgörande för att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig energitillgång till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning kan stärka svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger, enligt regeringen, svensk forskning och svenskt företagande en viktig roll i den globala omställningen till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser. Här har i en kommittémotion lyft fram möjlighet att vara ett föredöme i klimatomställningen, ha ambitiösare mål gällande koldioxidutsläpp och driva på EU:s målsättning att ha även förnybar elproduktion. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att stabila spelregler skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för omställningen. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. En tillsätts för att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Regeringens ingång i dessa samtal ska vara att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektiviseringar och att ska ha förnybar elproduktion. Här delar vi regeringens syn på ingången till energisamtal, fast vi driver på en ambitiösare politik för klimat- och utsläppsmål. När det gäller kärnkraften är regeringens uppfattning att den ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. Säkerhetskraven ska skärpas, och kärnavfallsavgiften ska höjas. Regeringen avser vidare att ta ett helhetsgrepp om det statliga bolaget och om styrningen av bolaget i syfte att göra det ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Detta är i grunden bra, och vi i ser fram emot att diskutera med regeringen hur kan bidra i omställningen till ett hållbart samhälle och även inkludera utsläppsminskningar i samtalen gällande brunkolsverksamheten i . Det ska bli spännande att föra de diskussionerna. Gällande kärnkraften håller vi med regeringen om att den måste bära sina egna kostnader, och vi hade gärna sett planer på avveckling av de äldsta reaktorerna. Här bör regeringen verkligen se över hur bolaget som är ägare till kärnkraften jobbar med säkerhetsfrågorna. Det känns inte helt tryggt när man läser GP från där anställda på delar sin oro över säkerheten när man outsourcar räddningstjänsten. Sedan blir man inte mer tillfredsställd när man får höra att personal beläggs med munkavle när de yttrar sig över det som händer på . Man kan inte låta bli att förundras över att statliga representanter saknas i styrelser för kärnkraftverken. Däremot är det brukligt att vi har sådana i statligt ägda bolag. Vår motion om oberoende härdkylning för alla reaktorer fick inte heller gehör i denna kammare. Eftersom allianspartiernas anslagsförslag fick majoritet i kammaren föll även regeringens förslag om att utöka stödet till solcellsinvesteringar med . ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solel i . Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader. I finns inte något klart planeringsmål för solceller. solenergi har satt för solel och detsamma för solvärme inom en 10–som förslag till planeringsmål. Om det inte finns uppsatta mål försvåras ambitionshöjningar. vill se satsningar på ren, grön energi som skapar arbetstillfällen och framtidstro för kommande generationer. Men för detta krävs nationella planeringsmål för solel och solvärme. Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig och är den förnybara energikälla som ökar mest i världen . Förutom en höjd ambitionsnivå med elcertifikatssystemet föreslår vi ytterligare åtgärder för att påskynda utvecklingen av vindkraft i . Vi föreslår även att man ska lyfta den havsbaserade vindkraften, som skulle kunna bidra med fler jobb i eftersom mycket av arbetet måste utföras på plats. Också av flera sociala skäl förespråkar vi havsbaserad vindkraft. Produktionen blir även högre per enhet sådan vindkraft. Här förespråkar vi att man upphandlar el från havsbaserad vindkraft till ett fast pris för att stimulera utvecklingen av denna typ av grön energi, som accepteras lättare av allmänheten. Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 7 under beslutspunkt 4 i näringsutskottets betänkande 9 om energi. 100 (C) replik: Energi handlar som bekant, och som jag har påpekat, om mycket mer än el. Den största klimatutmaningen ligger i transportsektorns omställning till förnybara bränslen. Om jag letar bland motioner och annat hittar jag trots det väldigt lite. Om man går in på partiets hemsida ser man bara luddiga formuleringar om massiva satsningar på kollektivtrafik, tåg och cykel. I de motioner man hänvisar till har man helt glömt bort transportsidan trots att det är där klimatutmaningen finns. Om man tittar i V:s motion om miljöanpassad vägtrafik hittar man ingenting om hur man ska nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det står bara att man ska förbjuda fossilbilar och vilka etiska och miljömässiga krav som ska gälla för att något ska få kallas biobränsle. De bilar som rullar kommer knappast att sluta rulla bara för att säger sig vilja satsa på cykling. I den budget som och hans rödgröna vänner presenterade fanns dessutom väldigt lite tankar om hur man ska göra denna omställning. Det var Alliansen som presenterade framåtsyftande förslag när det gäller såväl laddstolpar som bonus–malus-system och annat. Det är lätt att lova runt med stora, kraftiga miljömål om man inte behöver ta ansvar. Men i verkligheten håller vänsterparti tunt eftersom lösningsförslagen saknas. Min fråga blir därför: Vad har ni för förslag för att ställa om transportsektorn till fossiloberoende? Ni är självfallet välkomna att stödja våra förslag, men så har det inte sett ut här i kammaren . 101 (V) replik: Jag tackar för frågan. Du har läst en del av våra förslag, men inte alla. Jag håller med dig om cyklingen. Den träffade du på. Men du säger ingenting om järnvägstransporter. Vi vill utöka våra tunga transporter på järnväg så mycket som möjligt. Det är en av lösningarna. Sedan håller jag med dig; om du skulle ha läst hela biten skulle du ha sett att vi kommer att återkomma med en motion om hur vi kan använda skogen. Jag tror att skogen kommer att bidra till en del av lösningen för att vi ska kunna få en fossiloberoende transportsektor på vägen. Jag håller med om att det finns mycket att göra. Men av några andra anledningar, som jag inte tänker gå in på här, har vi inte kommit längre. Du kan dock vara lugn, – vi kommer att komma med förslag på hur vi kan lösa detta så att vi blir oberoende av fossila bränslen även i den sektor som vi inte kan fösa över på järnväg och andra bitar. 102 (C) replik: Jag tackar för det.