prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — har ju väljarkåren inom LO-kollektivet äntligen vaknat upp och sett att det finns ett parti som verkligen jobbar för dem i riksdag, ett parti som ser dem som arbetare och som medborgare. Vi ser dem inte bara som röstboskap och väljarboskap, som och hans fackpampar inom LO-ledningen ser dem som. Den tiden är förbi, . Jag ser fram emot dagen då vi ser en sverigedemokrat som ordförande i , för den kommer tids nog. 135 (S) replik: tycker jag att och hans parti är svenska löntagare och arbetare svaret skyldig. Om man nu tycker att de här frågorna som vi diskuterar är så viktiga, varför ägnar man inte lite tid åt dem i sin motion? Om man nu tycker att det är så viktigt med bättre arbetsmiljö, ordning och reda på arbetsmarknaden, att vi får ordning på alla de problem som har uppstått i samband med Lavaldomen och att svenska kollektivavtal inte finns på svensk arbetsmarknad och att det är viktigt att den som drabbas av arbetslöshet inte också drabbas av fattigdom, varför röstar varje gång han har en möjlighet på en helt motsatt politik? Man kan ljuga en gång, och man kan ljuga två gånger. Men man kan inte ljuga alltid, och för alla. Det kommer förr eller senare att komma ifatt och hans parti. Om man tycker att arbetsmiljön är en viktig fråga, om man tycker att svenska kollektivavtal på svensk arbetsmarknad är en viktig fråga och om man tycker att arbetslösa inte också ska drabbas av fattigdom ska man, herr talman, inte rösta på . 136 (MP): Friår innebär enkelt uttryckt att en person med anställning byter plats med en arbetslös . I kunde, på initiativ, tills den dåvarande regeringen tog bort möjligheten 2007, ett antal anställda ta ledigt medan en arbetslös vikarierade för dem. Den friårslediga fick en ersättning som motsvarade av den ersättning som hen skulle ha fått som arbetslös, och vikarien fick vanlig lön. Friårsreformen var en kombinerad frihetsreform och arbetsmarknadsreform. Intresset var stort, och långt ifrån alla som ansökte om friår fick det. Det finns flera anledningar att återinföra friåret. Det är något så sällsynt som en sann vinn-vinnlösning. Friårslediga får ökad makt över sina liv och en chans att frigöra sin kreativitet och samla nya krafter. Långtidsarbetslösa som vikarierar för friårslediga får värdefull arbetslivserfarenhet och därmed en starkare ställning på arbetsmarknaden. Eftersom friårsvikariaten ger lön och riktiga arbetsuppgifter ger de också värdighet och möjlighet att försörja sig, till skillnad från många andra mindre meningsfulla och ibland rent förnedrande aktiviteter som alltför många arbetslösa senare har tvingats in i. I har man goda erfarenheter av alterneringsledighet, den finska motsvarigheten till friår. Alterneringsledighet infördes på prov , och är den permanent. Över 200 000 personer har utnyttjat möjligheten. I en utvärdering av alterneringsledigheten som gjordes 2009 fann man att sysselsättningsgraden och lönen ökade för dem som fått vikariera för alterneringslediga. Och effekten kvarstod . Både i och uppgav de som fått ledigt att deras välbefinnande hade ökat. Däremot jobbade de inte mer och hade inte lägre sjukfrånvaro efter ledigheten. Vissa har sett det som ett argument mot friåret. En sådan hållning ger enligt min mening uttryck för en snäv och torftig människosyn och en föråldrad och inskränkt syn på arbete och arbetsliv. De som varit friårslediga kanske prioriterar annat i livet än att maximera lön, tid på jobbet, ökad konsumtion och materiell standard. I så fall är de föredömen för oss alla. Om vi ska klara av att hejda klimatförändringarna och utarmningen av naturresurser måste vi finna vägar bort från överdrivet lönearbete och den miljöbelastande överkonsumtion det möjliggör. Dessutom visar forskningen att människor som har mindre materialistiska värderingar mår bättre än andra. De är helt enkelt mer nöjda och lyckliga. Friårets vinster och fördelar kan inte mätas endast i pengar. Friåret var en mänsklig framgång under alla omständigheter. Friår skulle kunna bidra till att förebygga utslagning och ohälsa genom att människor erbjuds en paus när de behöver det, innan de blir sjuka och utslagna. Friåret skulle kunna ge den som vantrivs på jobbet en chans att göra något annat . Friåret kan också skapa bättre förutsättningar för dem som vill utveckla en uppfinning eller pröva en företagsidé. Det är helt enkelt försörjning för innovatörer och entreprenörer som vi såväl behöver. Det är ett stort problem . Friåret löser naturligtvis inte alla problem, lika lite som någon annan enskild åtgärd. Men det skulle som jag har nämnt kunna bidra till att uppfylla flera viktiga mål, inte minst på arbetsmarknadsområdet och komma till stor nytta för såväl enskilda människor som samhället. Därför är det synd att utskottet helt utan motivering avfärdar den motion som jag tillsammans med flera andra gröna ledamöter har skrivit om att återinföra friåret. Vi skulle behöva en saklig och konstruktiv debatt om alla bra förslag och även våga tänka bortom en rigid arbetslinje. Friåret rymmer också en annan dimension, utöver omedelbar samhällsnytta. Det ökar utrymmet för sådant som inte är så kallat lönsamt men oumbärligt i ett gott samhälle och en levande demokrati. Det kan vara att ägna sig åt kultur, föreningsliv, att leva miljövänligt och som jag tidigare nämnt att pröva företagsidéer. Friåret är ett välbehövligt, för att inte säga nödvändigt, brott med den allt starkare och mycket farliga tendensen att definiera en människas värde utifrån hennes ställning på arbetsmarknaden. är det bara några få lyckligt lottade med förstående arbetsgivare och mycket god privatekonomi som ta ledigt från jobbet utan krav. De som inte har turen att kunna falla tillbaka på någon annan försörjning – kapital, arv, lotterivinster, en partner som tjänar mycket pengar och vill försörja en – saknar den möjligheten. Men ett friårssystem skulle ge fler chansen. Friåret är en unik livskvalitetsreform eftersom ledigheten är kravlös. En friårsledig är ju per definition fri. Hen har verklig makt över sitt liv, om än . Kanske är det därför friåret väckte och väcker så starka känslor. De som fick en paus från arbetslivet under den korta tid friåret var en möjlighet i , liksom de arbetslösa som fick friårsvikariat, var mycket nöjda. Det gäller även de som haft alterneringsledighet i . Men friåret mötte och möter fortfarande ett djupt känsloladdat och mot bakgrund av de fördelar som det har visat sig ge, för såväl vikarier som lediga, irrationellt motstånd. Det handlar om grundläggande värderingar, människosyn och vilket samhälle vi vill ha. Vågar vi lita på varandra? Unnar vi varandra frihet? Jag hoppas att vi kan komma dit. Vi har alla mycket att vinna på ett samhälle som bygger på tillit, generositet och frihet i stället för misstänksamhet, missunnsamhet och kontroll. 137 (S): Jag vill inleda mitt anförande med att berätta hur det kommer sig att jag är här. Jag är här till stor del på grund av mina morföräldrars berättelser som jag har fått ta del. De föddes båda två i , i fattiga familjer. Min mormor föddes i en familj som i huvudsak jobbade på ett tegelbruk. Det var egentligen en kakelfabrik. Min morfar kom från en familj som var stenhuggare. arbetade man med beredskapsarbete. När man inte hade pengar – oftast hade man inte det – arbetade man för storbönder och andra för att över huvud taget kunna försörja sig. Min morfar hade tur. fick han reda på att det behövdes målarlärlingar borta i . Han växte upp i i mellersta , i den norra delen av . Han blev lärling i . Det var också där han träffade min mormor . Han blev målare och fick jobb på varvet i . Där stannade han resten av sitt liv och njöt otroligt mycket av arbetsplatsen, kamratskapet och yrkesstoltheten bland arbetarna på varvet. Men min morfar utsattes för hemska saker som skulle kosta både hans och många av hans kollegors liv, visade det sig. Han utsattes för asbest. Han var en av många målare som var med och tätade och målade utrymmen i båtar, ubåtar och andra utrymmen på varvet. Han var en av alla de som fick cancer och dog. Min morfar var dock den av kollegorna som överlevde längst. De andra dog snart efter att de blivit utsatta för detta, som på ett pärlband. Arbetsmiljö är därför en känslig fråga för mig. Det handlar faktiskt om liv och död. Därför tar jag den diskussion som vi har här på allvar. Den är otroligt viktig. Den gör skillnad för människor på riktigt. Jag är väldigt stolt över att tala om den arbetsmiljöpolitik som regeringen nu driver. Det är stora satsningar, inte minst på . Där kan det också handla om förebyggande arbete. Arbetsmiljöinspektörerna kan komma ut och upptäcka sådana saker som asbest i förväg. Det har man faktiskt gjort på . Det fanns fortfarande kvar rester av asbest på den arbetsplatsen. Vi avsätter mycket pengar till detta. Det är stor skillnad mot som minskar med 65 miljoner. Vi satsar i stället sammanlagt 60 miljoner. anställs 60 nya inspektörer på . kommer 50 nya att anställas. Det är väldigt bra. Det kommer också att förändra möjligheten att jobba förebyggande. Vi satsar också pengar på de regionala skyddsombuden. Även arbetsplatser som inte har skyddsombud får möjlighet att få ett skydd. satsade vi 9 miljoner. Vi satsar ytterligare pengar . Det kommer att satsas sammanlagt 10 miljoner på det . Vi satsar pengar på arbetslivsforskningen. Det visar på en stor skillnad mellan oss och den tidigare regeringen. satsar vi 10 miljoner. Det kommer att bli sammanlagt 20 miljoner framöver. Vi satsar även på att ha en arbetsmiljöstrategi. Vi har alltså en heltäckande arbetsmiljöpolitik för i . Vi beskriver också att vi vill ha ett nationellt center för arbetslivsforskning. Arbetets organisation är på många sätt grunden i arbetsmiljön. Jag är stolt över regeringens och inte minst Socialdemokraternas och arbetsmiljöpolitik. Men det finns saker som bekymrar mig. Det kommer kanske inte som en blixt från klar himmel att bekymrar mig. arbetsmiljöpolitik, i det här fallet i synnerhet uttalande , och dubbelmoral är beklämmande. De här frågorna är på riktigt, vilket jag beskrev i inledningen av mitt anförande. satsar på den svenska arbetsmarknadsmodellen med den ena handen och rycker undan grunden för den svenska arbetsmarknadsmodellen och arbetsmiljön med den andra handen. Jag skulle vilja jämföra det med en röd tvåvåningsvilla någonstans i . står utanför villan och målar den med sina förslag om arbetsmiljöpolitik och en del andra saker som ska verka bra. har hans partikamrat, , smugit in och står inne i villan. Han har en slägga och håller på och slår sönder stommen i huset. Han använder en slagborr för att försöka förstöra de bärande väggarna. som på något sätt försöker förvilla oss som ser detta utifrån – den svenska modellen som han talar sig varm för – är hans kamrat på den andra sidan och slår sönder hela grunden. Så är politik. Å ena sidan säger man att arbetsmiljö är viktigt, å andra sidan försöker man att rasera den svenska modellen genom att till exempel förstöra a-kassan och trycka undan den från fackföreningarnas möjlighet att ha ett inflytande över den. Det är ju hela basen i den svenska modellen att facket har inflytande över a-kassan för att man ska kunna ha en stabil arbetsmarknad i . slår också väldigt hårt mot andra delar när det handlar om tryggheten för dem som arbetar. Inte minst i LAS vill man göra flera undantag. Det är ett oerhört hårt slag med släggan mot den svenska modellen. Detta går inte ihop för . Man talar med kluven tunga. Jag vill ställa en fråga till både och och ha svar på varför vill rasera den svenska modellen på arbetsmarknaden. Det är intressant för mig att få veta det, för det får konsekvenser för människor på riktigt. 138 (SD) replik: är man populär. Jag tror aldrig att någon har sagt så i den här kammaren som . Jag förstår inte riktigt vad menar med att vi är motståndare till den svenska modellen. Visst, vi vill göra undantag i turordningsreglerna. Vi vill öka undantagen från tre till fem för att tillgodose företagens intresse av att ha utbildat personal som företagen kanske har satsat mycket pengar på för att utbilda. Det handlar om vinna eller försvinna för företagen att kunna behålla dessa personer. Jag tycker inte att det är att rasera LAS och öka undantagen. Det handlar inte om att vi vill riva upp LAS. Det är ingen sverigedemokrat som har påstått det. Det är ganska roligt när du läser upp dina satsningar på diverse saker inom arbetsmiljöområdet. Dessa förslag ser exakt likadana ut som dem som finns i budget. De fanns med även i vår budget från . Jag tycker att det är jättebra att ni väljer att kopiera våra förslag. Det ser jag som en framgång för oss. Synd att vi inte kom överens vid förra årets budgetdebatt. Då hade ni säkert fått igenom det mycket tidigare. Men det var ju ni som inte ville det. Jag tycker att inledningen av ditt anförande var ganska gripande. Jag förstår hur din morfar kände det. Jag har jobbat som skyddsombud och besökt många arbetsplatser där det har gått hemskt till. Jag har varit med skrapat upp arbetskamrater från golvet. Jag har varit på arbetskamraters begravningar. Så jag tycker inte att du ska stå och hyckla och säga att jag inte bryr mig om svensk arbetsmiljö. Det vet du ingenting om, för jag har betydligt längre arbetslivserfarenhet än vad du har och någonsin kommer att få. är en politisk broiler som sitter i kammaren för en sak, att driva kampanj mot . Men hur det ser ut i det verkliga livet, det vet inte . 139 (S) replik: Jag är här för att jag tror på en politik som på riktigt gör skillnad för människor, och inte för att driva en hatisk politik som förstör det här landet. Jag är väldigt stolt över det, och det kommer jag att fortsätta med, oavsett om jag diskuterar med sverigedemokrater, moderater eller någon annan. När det gäller LAS och de undantag från turordningsreglerna som vill göra handlar det om makt på arbetsmarknaden. Det är tydligt att inte ställer sig på arbetarnas sida. De ställer sig på arbetsgivarens sida. Att ni säger att ni är ett arbetarparti är ju en skymf. har uppenbarligen samma förslag som vi. De har säkert kopierat oss. Vi har ju funnits mycket längre än dem, annars hade det inte ens funnits någon välfärd i det här landet. Trots allt får man se till historien. Den röda tvåvåningsvillan som jag pratade om där står utanför och målar. Ni kommer ihåg att hans partikamrat är på insidan och håller på att rasera grunden. Skillnaden mot vad som sker är att kommer att rösta nej till den budget som vi har föreslagit. Han kommer att rösta för 65 miljoner mindre till arbetsmiljö, för han röstar på budgetalternativ. står inte bara själv och målar på huset, utan har tagit med sig sitt kompisgäng med moderater som också står med släggan och håller på att förstöra den svenska modellen. Ni samarbetar kring detta. Det, om något, är skamligt. Det är det som är verkligheten och det som väljarna måste få veta. Vad blir konsekvenserna om sitter i ? Jo, ni kommer att välja att rösta på budget. Det kommer att bli stora konsekvenser, nämligen försämrad arbetsmiljö i det här landet om den budgeten går igenom. 140 (SD) replik: Jag vill återknyta till Lavaldomen. Mig veterligen finns det bara ett parti i denna kammare som verkligen har tagit strid i den frågan för svenska arbetare. Vi är det enda parti som tar strid mot dominansen från EU. Socialdemokraterna säger en sak, men när de kommer till gör de en annan sak, för man vill sitta med vid köttgrytan. Sedan kan vi fortsätta att diskutera hur vi Sverigedemokrater ska rösta i budgetfrågan. Du vet tydligen hur jag ska rösta, men det vet du inte. För mig är helheten viktig. Problemet med Socialdemokraterna är att ni bara läser första sidan. Ni tittar inte på hela förslaget. Jag skulle vilja ha ett svar från . När ska Socialdemokraterna verkligen stå för den svenska arbetsrätten gentemot EU:s påverkan? När ska ni stå för det som ni lovade före valet, innan ni lät bestämma agendan? Både Löfven och sa att vi ska ha en svensk arbetsmarknadsprövning av arbetskraften till . Jag stod tillsammans med dina kamrater i i . Vi tog varandra i näven och var överens i denna fråga. Det var innan ni gjorde upp med , och då var det inte aktuellt längre. Så jag undrar: Vad ska du säga till alla svenska byggnadsarbetare som drabbas av detta tack vare att ni låter styra agendan? Vi kan åka till i och prata med byggnadsarbetarna där. Vad har du för svar till dem? Jag har ett svar till dem, men har du? 141 (S) replik: Det var en bra fråga. Själv hade jag tiopunktsprogrammet med mig i innerfickan under hela valrörelsen när jag träffade kamrater på olika byggen och människor som var oroliga över det som hände i . Vi gick till val på att vi skulle genomföra tiopunktsprogrammet. kommer vi tillbaka till denna kammare och bockar av ett antal punkter som vi redan har genomfört. När det gäller utstationering är vi på god väg att till och med få med oss EU på den linjen. Det är fler länder än som ser de stora problemen med den lönedumpning som sker runt om i . Ett arbetsmiljöproblem som inte lyfts fram så ofta är de arbetsmiljöproblem som uppstår på grund av att driver en hatisk politik mot muslimer och mot romer. Det finns sverigedemokrater som säger att judar inte tillhör den svenska nationen. Det är en väldigt allvarlig politik som i sig är ett problem för det här landet. Det är också en politik som leder till fler hatbrott. Av hatbrottsstatistiken i framgår det att hatbrotten ökar ungefär lika mycket som ökar i styrka. Jag undrar om man kan koppla mobbning, kränkande särbehandling och det som händer på arbetsplatsen till den hatpolitik som driver. Jag är ganska övertygad om att det finns direkta konsekvenser av den hatiska politik som driver och det som händer på arbetsplatser. Varför har inte någon riktig arbetsmarknadspolitik? Jag tror att det är för att som parti i själva verket är ett arbetsmiljöproblem. 142 (S): Jag vill prata om funktionsnedsättning och tillgänglighet på arbetsmarknaden. Eftersom budgeten har varit uppe och samtliga borgerliga partier och har pratat om hur viktigt det är att satsa på utgiftsområdet vill jag påpeka att har 3,8 miljarder mindre på det här området, har 8,5 miljarder mindre, Liberalerna har 9,7 miljarder mindre och och har 5,9 miljarder mindre. Anledningen till att har mindre pengar på det här området är för att de röstade på budgetram. De har alltså reserverat sig för moderat politik på det här området, det ska vi inte glömma bort. är det 71 000 personer med funktionsnedsättning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Det är en minskning med 2 700 personer jämfört med . Närmare två av tre personer som lämnar arbetslösheten går till ett arbete med stöd. på , för alla, besökte jag Handikappförbundens seminarium där forskare och andra sakkunniga medverkade. Från redovisade man att har en högre sysselsättning jämfört med övriga EU i gruppen med funktionsnedsättning. Det är ju bra, men det räcker naturligtvis inte. Vi kan och måste bli betydligt bättre än vi är . Ett tydligt medskick från Handikappförbunden var att dagens samhälle är fel designat, eller som man uttryckte det: Vi behöver en universell utformning som gör att alla får tillträde. Det är rätt många arbetsplatser som utestänger personer med funktionsnedsättning på grund av bristande tillgänglighet. Det kan handla om alltifrån avsaknad av ramp – som exempelvis här – och trånga dörröppningar till att man inte erbjuds hjälpmedel som behövs för att kunna utföra ett jobb. Men det kan också vara andra delar i samhället som gör det omöjligt att ta sig till jobb eller studier, till exempel bristande kommunikationer eller avsaknad av tillräckligt många timmar assistans. Organisationen pekar på att arbetsmarknaden måste bli mer inkluderande och att personer med funktionsnedsättning ska ha goda möjligheter att starta och driva företag. Det kan man också ställa sig bakom. Organisationen , en federation och samarbetsorganisation med sex riksförbund från den svenska funktionshindersrörelsen, engagerar sig i politiska frågor och vill vara med och påverka politiken. De tycker att vi folkvalda ska se till att offentliga arbetsgivare verkligen blir förebilder i att anställa människor med funktionsnedsättning i sina verksamheter. De tycker även att man ska använda upphandling för att få fart på anställningar. Där kan man väl peka på att flera kommuner, inklusive min egen, använder sociala upphandlingar för att få in personer som är arbetslösa på den ordinarie arbetsmarknaden. Något som Lika Unika också tycker är att man ska lyfta fram människors resurser och kompetens och inte fokusera på funktionsnedsättning. Det här är en uppmaning som jag är beredd att ta mig an, och jag utgår från att många andra av mina partikamrater och andra politiker vill göra det. Men framför allt är det viktigt att arbetsgivarna gör det: ser människor som resurser och kompetens. För personer med funktionsnedsättning föreslår regeringen en satsning för att fler ska kunna få jobb inom . Regeringen föreslår också en satsning på lönestöd och särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för att fler ska kunna ta del av anställning med lönestöd. Dessutom föreslås att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna gå längre studiemotiverande kurser på upp . Det är bra, men det kommer att krävas ännu mer resurser framöver. Dessutom ingår alla ungdomar i den ungdomsgaranti som regeringen har tagit fram och som innebär att alla unga ska försöka få jobb eller studieplats . Den satsningen med Delegationen för unga till arbete innefattar alla unga. Den ska inte stänga ute någon. Det man funderar på är hur det vore om fler arbetsgivare insåg att deras organisation skulle bli bättre om den speglade samhället i stort. när sjukfrånvaron ökar till följd av ökad press och stress verkar ändå många arbetsgivare leta efter supermänniskor. Men finns de? vill arbetsgivare dessutom att staten ska subventionera deras anställningar. Det kan vi se i den här staden, där man går förbi kaféer där det står: Kan du få anställningsstöd kan du få jobb här. För mig känns det som att vi har fått en dopad arbetsmarknad som vant sig vid bidrag och olika klassningar av arbetskraften, inte som stöd till den enskilde utan som en kostnadssänkning för arbetsgivaren. Ska det vara på det här sättet? Den gemensamma sektorn har ett särskilt ansvar som arbetsgivare och ska gå före genom att ha en mångfald bland sina anställda. Här är det många arbetsgivare inom kommuner, stat och landsting som har en hel del att leva upp till. Risken att bli minskar i samma takt som personer med olika bakgrund, kompetens och erfarenheter får möjlighet att arbeta tillsammans. Vem vill jobba på en ? När vi får signaler om att personer med funktionsnedsättning har svårt att få en plats på säger det också något om dagens arbetsmarknad och samhälle. Jag har besökt flera Samhallsarbetsplatser och kommer att göra nya besök för att försöka få en bättre helhetsbild av bolaget, som är största arbetsgivare för personer med funktionsnedsättning. huvuduppgift är och ska vara att skapa utvecklande jobb åt personer med funktionsnedsättning. Man ska inte utestänga personer. Jag hoppas att vi i en kommande debatt får möjlighet att prata mer om behovet av ett mänskligare och mer inkluderande arbetsliv, där universell utformning gör det möjligt för många fler personer, med eller utan funktionsnedsättning, att ha ett jobb där någon väntar på en och där arbetsgivarna ser allas fulla potential och inte fokuserar på hinder. Jag tackar för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2015/16:1 delvis) 143 (MP): Vi har årets budgetdebatt, och vi ska debattera ett betänkande som rör . Frågan är hur vi har hanterat det. Vi kan först titta på det lite långsiktigt. finns det en uppföljningsgrupp i trafikutskottet. Vi tycker att politiken inte bara ska fatta beslut utan också se vilket resultatet blir av det man gör.