prot · H209103 · 2015-05-26 00:00:00 — Kan vi bli ännu effektivare i att nå fram och ändå respektera, så att säga, de grundläggande principerna för humanitärt stöd? Det är väldigt svårt att rikta in det och säga att vi bara ger till den här gruppen just nu eller att vi utesluter den där gruppen när vi ska ge humanitärt stöd. Jag är den första att säga: Vad vi i övrigt kan bidra med ska vi göra, och vi ska söka effektiva vägar att göra det. Vi har dessutom nu beslutat att överlämna en proposition till där vi föreslår att en väpnad styrka skickas till norra för att bidra till den internationella koalitionens arbete mot Isil genom att då också utbilda irakiska försvarsstyrkor. Det är viktigt att vi finns i den här breda internationella koalitionen, som har bestämt sig för att också ta till vapen mot Isil. När jag senast hade besök av min efterträdare som särskild representant i FN för att bekämpa sexuellt våld i krig och konflikt förstod jag också hur mycket det är kvar att göra när det gäller att beskriva de fasansfulla grymheter som Isil gör sig skyldig till, inte minst när det gäller flickor och kvinnor. Jag uppskattar att vi har fått alla de här viktiga inläggen. Ni kan vara säkra på att jag ska fortsätta att söka alla effektiva vägar för att bekämpa Isil och för att bevara och bevaka kristna gruppers, kristna minoriteters, ställning och rättigheter. 23 (FP): Tack, utrikesministern! Jag vill börja med att prata lite grann om , om vi ändå ska prata om Isil. Egentligen handlar det mycket mer generellt om hur den kristna gruppen behandlas. Vilka alternativ ger man egentligen till de kristna i ? I mina ögon är det ganska uppenbart. Man ger dem alternativen döden eller en diktator. Ärligt talat: Om jag var tvungen att välja mellan dessa två hade jag också valt en diktator. Det är förståeligt varför den kristna folkgruppen i väljer att stödja . Världssamfundet ger dem inte något annat alternativ. Det alternativ som står till buds för vissa av dem är att fly landet. Men i ärlighetens namn finns det inget starkt alternativ för den kristna gruppen att använda sig av. Det var så redan när kriget började. Den kristna folkgruppen i hade nämligen sett hur den kristna folkgruppen i hade behandlats efter fall. De var inte intresserade av att gå samma öde till mötes. gör de faktiskt det. går de samma öde till mötes. De tvingas välja mellan döden eller en diktator. Jag tycker inte att det är rimliga alternativ. Jag vet att utrikesministern gör sitt bästa, men det här är ändå en situation som man måste fundera kring. Vad ger man för alternativ till de här minoriteterna? Det är inte bara kristna, precis som nämner. Jag tror att behandlingen av den kristna gruppen i är en typ av lackmustest för den här regionen. Ärligt talat kan jag säga att de misslyckas totalt. Oavsett vilket land man tittar på i kan jag säga: De misslyckas totalt, kanske inte men de andra länderna. En parlamentariker som kommer från beskrev situationen för mig. Hon beskrev sig själv som fotbollen i en fotbollsmatch. Den slängs tillbaka och sparkas åt olika håll och kanter. Till slut går luften ur bollen och den är sönder. Då tar man en ny boll. Det är ungefär den situation hon beskriver i fråga om hur den kristna folkgruppen lever. Den generella bilden i , oavsett om det är områden där finns eller inte, är att det är en extrem diskriminering av de kristna grupperna. De anses vara smuts. Man kan ta som exempel. I områden i , till exempel, lägger man in prostitutionshålor i de kristna stadsdelarna. Man tillåter försäljning av alkohol i just de delarna och drar till sig kriminalitet. Det gör också att ryktet för folkgrupperna blir sämre. Kristna kvinnor klär sig inte på samma sätt som andra. De klär sig kanske lite mer utmanande generellt sett. Därför anser man att de är ett öppet forum. Vem som helst kan ta tag i dem. Det må vara så att de kristna folkgrupperna här i som har österländsk bakgrund i anses vara lite mer konservativa. Men i är de kanske de mest progressiva. Och är man progressiv i kommer man att hamna i kläm. Jag tycker att det är viktigt att vi tar upp det faktum att det inte bara är situationen med som är akut, utan situationen i generellt sett är akut. Jag skulle aldrig vilja leva under sharialagar, speciellt inte om jag inte vore . Jag tror att utrikesministern också förstår att det finns många kristna folkgrupper som inte är intresserade av att leva under sharialagar. Min mamma tvingades till det när hon växte upp. Min mamma tvingades att be till . Min mamma tvingades att läsa ur fast det inte var hennes religion. Jag ser att situationen är ännu värre. Om armenier, maroniter, kopter, assyrier, syrianer, grekisk-ortodoxa och romersk-katolska ska kunna överleva i den här regionen måste vi också som land faktiskt stå upp för att stater inte ska ha den typen av statsreligioner eller försöka tvinga in kristna eller andra minoriteter i budskap. Det är inte deras religion. De måste aktivt kunna få välja själva, men så ser inte situationen ut . Jag hoppas att utrikesministern kan lyfta de här frågorna. Jag var faktiskt väldigt stolt över hur utrikesministern sa ifrån när det gällde . 24 (KD): Förslagen på hur vi kan agera kortsiktigt för att skydda en befolkning från utplåning är ganska få. Utrikesministern nämnde att kommer att bidra med väpnade styrkor och militära utbildare till . Detta är oerhört viktigt, men vi måste också vara beredda att bistå ännu mer om så önskar. Långsiktigt finns det fler förslag i interpellationssvaret. Det välkomnar jag, för religionsfriheten är som sagt ingen sidofråga. Den hör hemma i kärnan av debatten om de mänskliga rättigheterna. Jag uppskattar att utrikesministern i sitt svar betonar att regeringen vill bidra med att överbrygga motsättningar mellan olika religiösa grupper. Det är bra att religionsfriheten kommer att betonas i dialoger med bland annat . Jag ser fram emot att följa regeringens ökade ansvar att mer systematiskt arbeta med frågan. Detta är helt enkelt för viktigt för att det ska stanna vid endast symbolpolitik. I en feministisk utrikespolitik måste bli betydligt bättre på att föra fram kvinnors utsatthet för brott mot religions- och övertygelsefriheten. Regeringen bör satsa mer på utbildning om just religionsfrihet inom ramen för de svenska ambassaderna, och när det gäller att ta fram nya landstrategier tycker jag att det arbetet bör innehålla en analys av situationen för just religions- och övertygelsefriheten. Jag ser därför fram emot det fortsatta arbetet och ett nytag när det gäller religionsfriheten. Ord måste gå till handling! 25 (FP): I mitt första inlägg beskrev jag hur utvecklingen i har inneburit att etnisk och religiös rensning har skapat en region där människor från olika grupper inte längre lever sida vid sida. Det är en region av homogena enklaver till stor del. Så finns det några områden, fru talman, i som är pluralistiska, där minoriteter som inte minst den kristna befolkningen fortfarande har skydd. Ett sådant område är . Det är egentligen det enda området i hela regionen där kristna kan vara helt trygga . Det råkar tyvärr också vara det land som utrikesministern mest attackerar i sina tal och anföranden. Det andra området är . Det är därför väldigt viktigt att stabilitet kan skyddas och upprätthållas, inte minst i ljuset av utvecklingen av kriget i och de demografiska förändringarna i . Det betyder, är jag rätt övertygad om, att det kommer att behövas ett betydligt större stöd från omvärlden till den libanesiska armén för att kunna upprätthålla gränsskyddet och garantera säkerheten i landet. Det tredje är de kurdiska områdena – . Det gäller inte minst norra delen av och delar av . Det är områden dit väldigt många minoriteter har flytt, och därför är det absolut avgörande att den långa frontlinjen som egentligen går ända från gränsen mellan och – Khanaqin–Kirkuk-området – hela vägen bort till Kobane i centrala norra upprätthålls. Hela den frontlinjen på 130–måste upprätthållas så att inte Islamiska staten med sina tunga vapen bryter igenom, för då kommer vi att få se ett lemlästande utan dess like av civilbefolkningen i detta område. Vill vi skydda civila, inte minst de kristna, måste dessa fronter upprätthållas. 26 (S): Det här berör diskussionen om en skyddad zon. Hade det varit möjligt att ha en skyddad zon där minoriteterna, inte minst de kristna, kunde finnas vore det såklart positivt. Men i det nuvarande akuta läget är frågan om man kan försvara en sådan zon eller om människorna riskerar att hamna ännu mer illa till om de sitter invaggade i en falsk trygghet. Det är inte säkert att det förbättrar läget. När det gäller riktat stöd är det klart att de mest behövande ska ha stöd, men det är en väldigt kaotisk situation. Det är inte säkert att det går att nå grupperna med den precisionen. Jag tror också rent allmänt att man måste bidra till att minska motsättningarna. Egentligen är civilbefolkningen den stora förloraren, och när vi talar om IS är det hela civilbefolkningen som drabbas i både och . Även om kristna och yazidier är ännu hårdare drabbade är ju alla livrädda, och förödelsen och terrorväldet breder ut sig. Även om man lyckas överleva är IS – som faktiskt har blivit en stat, vilket var deras mål – ett terrorvälde. Det är sällan man skådar en sådan fruktansvärd terrorapparat, där det sker avrättningar på öppen gata, där kvinnor vittnar om att de själva inte får gå ut. De vill inte heller släppa ut sina barn, för barnen riskerar att gå förbi ute på gatan och bevittna halshuggningar. Det här är en terror mot hela folk, oberoende av religion, där civilbefolkningen är den stora förloraren. I det sammanhanget tror jag att det är viktigt att man faktiskt ställer civilbefolkningen emot IS och även såklart emot förtryck överlag. Det är det vi måste koncentrera oss på. 27 Utrikesminister (S): Först några ord om förslag som har kommit upp om skyddade zoner för kristna och andra minoriteter. Som jag har redovisat här i andra debatter om detta ser inte regeringen att särskilda frizoner för utsatta minoriteter skulle lösa de problem som råder till exempel i . Av erfarenhet vet vi att sådana zoner är svåra att inrätta och att upprätthålla. Det är ett vanskligt alternativ med risk för att man utsätter redan utsatta människor för nya faror. Därför är vi inte övertygade om att det är en lösning. En sak som inte har nämnts här är det faktum att principen om skyldighet att skydda, alltså responsibility to protect, faktiskt uttrycker en politisk förpliktelse för stater att skydda befolkningar i fara. Denna princip anger också att staten har samma ansvar oavsett om det handlar om fara för folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser eller etnisk rensning. Stater ska också få hjälp från andra stater och organisationer när det behövs. I sista hand anger den här principen att andra stater har en skyldighet att ingripa inom de ramar som följer av folkrätten till skydd för en hotad befolkning. Vi kanske inte pratar tillräckligt mycket om responsibility to protect, därför att det har hamnat i vanrykte internationellt, kan man säga, och det är svårt att få gehör för att hänvisa till denna skyldighet att skydda. Det är ju så att såväl FN och EU som naturligtvis har fördömt alla Isils handlingar. Det finns flera bindande säkerhetsrådsresolutioner där man säger att alla stater måste vidta åtgärder för att motverka Isil. Det betyder också att vi har sagt att vi ska förhindra personer associerade med Isil och liknande grupper att ta sig till den här regionen och också hindra tillförseln av finansiella resurser. Det tycker jag är ytterligare viktiga faktorer att föra till den här debatten: Hur gör vi detta på bästa och effektivaste sätt? Vi fortsätter alltså att driva på både i EU och i FN för effektiva och tydliga åtgärder och ställningstaganden emot övergreppen. Där har vi särskilt uppmärksammat kvinnor och barn, minoritetsgrupper och andra utsatta grupper och personer och hur viktigt det också är att ansvariga ställs till svars. Vi uppmanar tillsammans med EU att ansluta sig till ICC så att de här övergreppen kan förhindras och bestraffas. Då får också domstolen möjlighet att undersöka om det är folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser, och man får möjlighet att straffa de ansvariga. ICC kan ju inte göra det på egen hand, utan måste begära att så sker. Det här tycker jag ska läggas till den flora av insatser som vi måste göra tillsammans med andra länder i FN och i EU-sammanhang. Vi måste fortsätta vårt humanitära stöd. Det finns inga enkla lösningar, utan de är av de slag som inte minst också beskrev. Det är till exempel en enormt lång gräns som man måste bevaka. Det handlar om grupper som är utspridda, och det handlar om mångåriga konflikter som man inte precis löser på en kafferast. Jag vill bara tillbakavisa en sak: Jag är verkligen inte den som är ute och attackerar , utan jag uppmanar och att återgå till förhandlingsbordet. Jag menar att det var viktigt med vårt erkännande för att göra dem lite mindre ojämlika, för vad händer om man inte gör det? Då är risken ännu större att människor radikaliseras och att man ser unga människor förlora hopp både i och i . I stället bör vi göra motsatsen, det vill säga se till att de får ett hopp för framtiden. 28 (FP): Tack, utrikesministern! Till att börja med vill jag säga att jag blir lite illa berörd över hur den socialdemokratiska riksdagsledamoten står här och jämför olika gruppers lidande med varandra. Jag tycker inte att man ska stå här och jämföra hur mycket olika grupper utsätts och att man därför inte ska hjälpa den ena eftersom den andra är utsatt i ännu högre grad. Så ska man inte arbeta, och jag hoppas att Socialdemokraterna inte vill arbeta så rent politiskt. Jag vänder mig väldigt starkt emot den typen av retorik. Jag vet att utrikesministern arbetar hårt med frågorna, men när det kommer till den kristna gruppen i måste man förstå att det måste finnas kvar personer att skydda, som vill leva kvar i landet. Vi måste göra vårt yttersta för att de inte ska lämna landet. När jag var i fick jag träffa representanter från en NGO – . De har gjort en undersökning som visar att över hälften av kristna befolkning, främst assyrier, kommer att lämna landet om man inte får ett internationellt skydd. Man har inte det skyddet . Jag kan garantera att en stor del av dessa människor kommer att lämna om inte något görs. I det sammanhanget är biståndet det viktigaste verktyget för att hjälpa dem. De kristna tar inte del av biståndet. Jag kan garantera utrikesministern att det bistånd som ges – och som är mycket bra – inte kommer fram till den gruppen. Jag har sett det med mina egna ögon. Det jag har sett är en transformator levererad av i ett av flyktinglägren. Inget annat flyktingläger har någonsin sagt att de har fått pengar utifrån. Det är och andra hjälporganisationer som har lämnat bistånd. I det sammanhanget vill jag lyfta fram att jag tycker att det är lite konstigt att organisationen får biståndspengar som ska gå till . Det är en organisation som direkt utpekar en viss religion och en viss grupp människor i som får biståndspengar som det inte går att ge pengar som ska riktas till den kristna folkgruppen. Jag vill inte ge pengar till en specifikt organisation, men jag vill att pengarna når fram. Då blir det konstigt att säga att Islamic Relief kan få pengar men att pengar inte kan riktas till den kristna gruppen. 29 Utrikesminister (S): Om detta är vi överens; vi vill att biståndet ska komma fram. Jag har sagt att om enskilda ledamöter här har synpunkter, egna erfarenheter eller tips på vad vi kan göra bättre är vi beredda att lyssna. Jag vill gärna ha konkreta exempel, så att vi faktiskt kan följa upp frågan. Vi har en skyldighet att ständigt se till att pengarna verkligen kommer fram och att de går till rätt organisationer. Mycket av det som görs i traditionellt kanaliseras via FN-organ eller välkända etablerade organisationer som vi känner väl hur de arbetar. Jag upprepar denna inbjudan. Jag och mina medarbetare är beredda att när som helst lyssna på de erfarenheter och synpunkter ni har för att vi ska bli effektivare. Jag kommer att fortsätta att bjuda in också företrädare för minoritetsgrupper för att se hur vi bättre kan hjälpa till. Jag är tacksam för att vi i stort har en samsyn i frågorna. Sedan måste vi vässa våra instrument och våra möjligheter att nå fram med den hjälp som behövs. Jag tror att vi står enade i analysen av läget och viljan att hitta en ännu effektivare hjälp och ett ännu effektivare stöd. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:524 om svensk angränsande zon 30 Utrikesminister (S): har frågat mig när jag avser att lägga fram en proposition till om inrättande av en angränsande zon runt Sveriges kuster. ger kuststater rätt att inrätta en angränsande zon som ansluter direkt till statens territorialhav. Zonen får sträcka sig högst från statens baslinjer. Inom sin angränsande zon får en kuststat utöva nödvändig kontroll för att förhindra att brott mot dess tull‑, skatte‑, migrations- eller hälsolagstiftning begås inom statens territorium och för att beivra sådana brott. Kuststaten får också skydda arkeologiska och historiska föremål som påträffas inom denna angränsande zon. Jag instämmer med i att det är angeläget att inrättar en angränsande zon. föreslår i sitt betänkande, Gränser i havet (SOU 2015:10), hur en svensk angränsande zon kan inrättas. Betänkandet är ute på remiss. Proposition till kommer att lämnas så skyndsamt som lagstiftningsprocessens olika steg medger. 31 (FP): Det är sällan man som interpellant har anledning att känna så stor tacksamhet över ett mycket tydligt svar från regeringen, men jag delar utrikesministerns syn på vikten av att också inrättar en angränsande zon. Frågan har – tror jag – diskuterats , det vill säga . Det var den föregående regeringen som tillsatte . Jag har själv, fru talman, väckt frågan de senaste sex sju åren i kammaren gång efter annan. Vad det handlar om är att i vissa avseenden kan utsträcka sin överhöghet när det gäller områden som tullar, skatter, hälsa och migration. En angränsande zon kan, som utrikesministern framhöll, sträcka sig från den svenska baslinjen, vilket lite slarvigt uttryckt innebär att det havsområde inom vilket har viss överhöghet nära nog fördubblas med en angränsande zon. Efter att jag lämnade in min interpellation kom ett beslut om att utredningen – men där kan jag ha fel – skulle gå ut på remiss. Detta är jag oerhört tacksam för. Jag har förstått att remisstiden går ut . Jag är naturligtvis också mycket glad över att utrikesministern avser att så skyndsamt som lagstiftningsmekanismen tillåter också lägga fram en proposition till . Givet detta svar undrar jag om det är möjligt för utrikesministern att alldeles kort precisera när en sådan proposition kan påräknas. Om jag räknar rätt borde en proposition kunna komma före juluppehållet under nästa riksdagsår. 32 Utrikesminister (S): Jag tyckte att frågan var intressant när jag fick den föredragen för mig. Jag vet att det är precis som påpekar, nämligen att diskussionen har pågått . Tur att det finns riksdagsledamöter som skjutsar på och är aktiva i debatten. Vår inställning är att vi tycker att ska utnyttja möjligheterna att i så stor omfattning som möjligt förhindra eller bestraffa överträdelser inom statens territorium. Det är fråga om tullar, skatter, invandring och hälsoskydd. Precis som jag har påpekat är det viktigt att frågan också omfattar EU-lagstiftning. Delar av territorialgräns i havet är faktiskt också EU:s gräns. Möjligheten att skydda kulturarvet i havet är också en viktig aspekt. Det vi vill göra rent proceduriellt är att avvakta remissinstansernas synpunkter innan vi kan avgöra exakt hur omfattande befogenheter att agera i zonen som ska ges till berörda myndigheter. Jag skulle tro att det är rimligt, om det inte kommer en massa invecklade tilläggsförslag eller synpunkter som går rakt emot utredningen, att tidsgränsen blir någonstans – om remissinstanserna är välvilliga och det blir enkelt att hantera frågan. Det borde ligga inom rimlighetens gräns. 33 (FP): Frågan har varit ute på remiss till olika myndigheter i olika stadier av beredningsprocessen. Så långt har det inte varit alldeles unisont, men en överväldigande del av remissinstanserna har i grunden haft ett positivt förhållningssätt till frågan. Det gäller viktiga frågor. Tyvärr händer även oegentligheter ute på . Fartyg försvinner och dyker upp i andra delar av vår kontinent. De hot som vi talar om här handlar om trafficking, tuberkulos, terrorism. Om vi har möjlighet att bidra till en bättre ordning på ligger det i intresse även säkerhetspolitiskt. Om den angränsande zonen skulle utsträckas från baslinjen kommer till exempel den gasledning som sträcker sig genom och som utgör ett potentiellt hot för vår miljö i sina olika delar att hamna innanför den svenska angränsande zonen. Jag tackar än en gång för svaret och för tydligheten om när propositionen kan komma till . Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:568 om mänskliga rättigheter på 34 Utrikesminister (S): har frågat mig hur regeringen och jag arbetar för att de mänskliga rättigheterna ska förbättras på . Som jag tidigare framfört i denna kammare utgör den ryska aggressionen mot den största utmaningen mot europeisk fred och säkerhet sedan slut. olagliga annektering av har medfört att människorättsläget kraftigt försämrats överlag och att minoriteter har farit illa. utgjorde krimtatarerna majoritetsbefolkningen på halvön. är de en minoritet som inte åtnjuter ens de mest grundläggande mänskliga rättigheter. Under rysk annektering har krimtatarernas religiösa institutioner och det civila samhället systematiskt strypts, pressfriheten och rörelsefriheten minimerats och det krimtatariska språkets ställning kraftigt försvagats. Senast stängdes den tidigare fristående krimtatariska tv-kanalen helt ned av de nya ryska myndigheterna. Det ryska agerandet innebär att internationella observatörer och organisationer inte får tillträde till och inte kan verka där. Ukrainsk lagstiftning kan inte tillämpas för att garantera de mänskliga rättigheterna på , då halvön i praktiken kontrolleras av . Enligt praxis har rättsligt ansvar för att de mänskliga rättigheterna upprätthålls på – ett ansvar som inte tar. Bristerna i det ansvarstagandet är något som vid upprepade tillfällen har uppmärksammat i , och FN liksom bilateralt till . Regeringen vill möta denna utmaning tillsammans med våra partner inom Europeiska unionen för att stå upp för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, på . Sida undersöker möjligheterna att ge stöd till krimtatarerna inom ramen för reformstöd till . EU har som en konsekvens av den olagliga annekteringen infört importförbud och investeringsförbud samt begränsningar av export och turismrelaterade tjänster vad gäller och staden . De så kallade restriktiva åtgärderna riktade mot är en del av EU:s icke-erkännandepolitik och kommer att kvarstå så länge den olagliga annekteringen fortgår. Tillsammans står vi bakom de diplomatiska ansträngningarna att säkra territoriella integritet och suveränitet. Tillsammans ska vi också upprätthålla trycket på att respektera gjorda åtaganden och leva upp till folkrättens förpliktelser. Låt mig avslutningsvis, fru talman, försäkra om att kommer att vara fortsatt pådrivande i utformningen av EU:s politik avseende och . Detta avser även EU:s hantering av den olagligt annekterade . 35 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation. Jag instämmer fullt ut i beskrivningen av den obehagliga utveckling som råder i och i beskrivningen av den olagliga annektering som har gjort. Jag delar också bilden att har agerat och agerar på ett kraftfullt sätt. har en tradition att i sin utrikespolitik vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen.