prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Vi arbetar i med analys av de remissvar som har kommit in, och vi kommer att återkomma i flera delar. Men faktum är, , att vi tog över en situation där sjuktalen hade ökat med . Att som regering i det läget sitta still i båten och inte vidta några åtgärder vore direkt tjänstefel av regeringen. Många av de åtgärder som vi nu föreslår i det väldigt breda åtgärdspaket som vi lägger fram baseras på mycket av den kunskap som ni och vi gemensamt har tagit fram i den parlamentariska . När det gäller den bortre tidsgränsen, , är det ingen som helst hemlighet var socialdemokratin står och har stått i den frågan. Det är de facto – och det visar alla utvärderingar – en misslyckad åtgärd som har försatt människor i stor osäkerhet och i djupare fattigdom. Det är som har kommit i arbete efter utförsäkring. Jag vet vilka målsättningar som den borgerliga regeringen hade när man införde den här åtgärden. Ur alla perspektiv är detta en misslyckad åtgärd. Därför vill vi så snart det går ta bort den och satsa resurser, tid, kraft och myndighetsresurser där de bäst behövs. 48 (M) replik: Regeringen har ju haft alla möjligheter att titta på utredningen och på kompromissförslagen, framför allt utifrån den bortre tidsgränsen, och satt sig ned med oss andra för att se om man kan skruva på den för att inte ta bort den helt därför att rehabiliteringsåtgärderna inte är på plats. Det är en fråga som jag har, varför det inte har gjorts. Regeringens egna expertmyndigheter avfärdar ju bestämt att ta bort den bortre tidsgränsen eftersom de långa sjukskrivningarna kommer att öka, skriver de. Vilken analys och vilket expertråd stöder regeringen sitt förslag att ta bort den bortre tidsgränsen på? Sedan vill jag också ta upp samma fråga till ministern som jag gjorde till . Regeringens mål om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 väcker onekligen frågor och oro. hade ju också ett mål , och det var en arbetslöshet på . Det infriades inte, trots högkonjunktur och trots att förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder togs bort ur statistiken. Jag hoppas verkligen att det inte finns en koppling mellan regeringens arbetslöshetsmål och förslaget om att ta bort den bortre tidsgränsen. Hur kommer enskilda att, nu när bortre tidsgränsen och dessutom tas bort, kunna ställa krav på stöd och effektiv rehabilitering, till exempel arbetsmarknadspolitiska åtgärder? Vad som händer med sysselsättningsfasen förorsakar också en stor oro bland de människor som står långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. 49 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag är lite förvånad över att lyfter regeringens arbetslöshetsmål här. Jag tänker börja i den änden. Här talar vi om en ambitiös regering med en ambitiös målsättning. Dessutom pekar såväl sysselsättnings- som arbetslöshetssiffror just nu i helt rätt riktning. Det går bra för . Den borgerliga regeringen lämnade efter sig en arbetslöshet på , en ungdomsarbetslöshet på , ett underskott i statens finanser på över 70 miljarder och en ökning av sjuktalen . Jag vet inte vad det är som far efter. När det gäller övriga delar – som jag påpekade i mitt förra inlägg – lägger regeringen nu fram ett brett åtgärdsprogram som i mångt och mycket baserar sig på det som man har arbetat med i den parlamentariska . Det är 25 olika åtgärder inom sju olika områden där tonvikten ligger på att dämpa inflödet i försäkringen. När ni pratar om den bortre tidsgränsen, , hör jag att ni över huvud taget inte närmar er det misslyckande som den här reformen handlar om. Ni talar om att det kommer att ske en ökning av de långa sjukfallen vid ett borttagande av den bortre tidsgränsen. Det handlar ju om ert siffertrixande. Ni har utförsäkrat människor som sedan har kommit tillbaka i försäkringen som korta sjukfall. Det är ju den ökningen som vi kommer att se , nämligen att människor som är sjuka stannar i den försäkring som är avsedd för att hantera sjukskrivningar i stället för försörjningsstöd eller att trilla mellan stolarna i samhället i övrigt. 50 (C) replik: Jag vill först tacka ministern för att hon är här och deltar i debatten. Det uppskattas verkligen. Det är intressant att höra ministern berätta om de olika åtgärder som ska vidtas, om orsakerna till att fler blir sjukskrivna och om det här med kontaktyrken, lärare och de som jobbar inom vård och omsorg på olika sätt. Jag undrar naturligtvis: Vad är det för fel på rehabiliteringskedjan när personer i kontaktyrken blir sjukskrivna? Skulle man inte ha kunnat börja och göra något redan där? Vi började inte prata om den bortre tidsgränsen från eller Alliansens sida. Det var ministern själv som tog upp den på ett tidigt stadium och sa att man skulle ta bort den. Vi hade precis avslutat , och vi väntade. I alla debatter sa vi att vi skulle utvärdera dess förslag. Vi skulle komma med ett bättre förslag jämfört med det som rådde. Då kommer ministern och säger att man ska ta bort den bortre tidsgränsen. Varför gör ni fort och fel igen? Varför gör ni inte en riktig utredning och tar allt i ett paket? Ni duttar med småsaker som skapar oro. Ni kommer med en mängd olika förslag som sedan inte hänger ihop. Jag har en sista fråga. Vad gör ni för att korta köerna inom landstingen, så att man får vård och behandling tidigare än ? Här finns en av orsakerna till att det blir längre sjukskrivningar. 51 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag tackar för inlägget. I och med att man i dagens debatt återkommer till vad regeringen gör och inte gör, mest vad regeringen inte gör, vill jag ägna just det här inlägget åt att berätta om regeringens åtgärdspaket. Vi satsar nu på att förstärka handläggningen vid de tidiga tidsgränserna. Prövningarna sjönk under den borgerliga regeringens sista mandatperiod, vilket gjorde att många människor föll igenom och blev utförsäkrade utan någon prövning. Vi kommer att se till att de försäkringsmedicinska utredningarna används mer. Vi utvecklar stödet från till arbetsgivarna. Det är ett uppdrag man får. Vi utvärderar just nu det arbetsplatsnära stödet. Vi kommer att utbilda fler företagshälsovårdsläkare. Vi ger ett uppdrag till att identifiera arbetsgivare som inte sköter sin rehabilitering och signalera till . Vi ger ett uppdrag att vid sin tillsyn titta särskilt på rehabiliteringsarbetet hos arbetsgivarna. Vi för dialog med arbetsmarknadens parter om ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna att också jobba med de långa sjukfallen. Vi förstärker resurserna till samordningsförbunden. Vi förstärker resurserna till primärvården när det gäller psykisk ohälsa, både bland unga och särskilt bland kvinnor, med närmare 400 miljoner . Vi gör en översyn av statens insatser totalt sett vid psykisk ohälsa. Vi utökar kunskapsstödet till primärvården för återgång i arbete. Det kommer att vara en viktig del. Vi kommer att göra studier och öppna jämförelser kring sjukskrivningspraxis. Det försäkringsmedicinska beslutsstödet ska utvecklas. Indikatorer ska utvecklas för att följa hur olika behandlingar får effekt på återgång i arbete. Vi inleder en reform av aktivitetsersättningen, något ni borde ha gjort med tanke på den kritik den har fått. Vi ser över sjukskrivningsmiljarderna och rehabiliteringsgarantin. 52 (C) replik: Det var en lång lista. Varför väntade ni inte tills den listan fick genomslag innan ni tog bort den bortre tidsgränsen? Det var ju det vi kom överens om i . De försäkringsmedicinska åtgärderna ska förstärkas. Är det bättre att man lägger dem på än att man låter landstingen ta det ansvaret? Ni vill straffa arbetsgivare i olika branscher för att de har långa sjukskrivningar. Men är det inte så att det vore bättre för personer som jobbar inom kontaktyrken om de fick fler arbetsgivare att välja på, så att de kunde byta arbetsgivare? Nej, det tycker ni inte är bra. Lagen om valfrihet och möjligheterna att ha olika företag som driver vård och omsorg är ingenting som ni från regeringen tycker är speciellt bra. Men det skulle underlätta för personer inom vårdyrken om de fick fler arbetsgivare att välja på. Då kunde arbetsgivarna själva utmana varandra, vilket inte alls skulle vara dåligt. I stället väljer ni att straffa arbetsgivare. Finns det arbetsgivare som medvetet vill göra sin personal sjuk? I så fall skulle jag vilja att ministern räknade upp vilka det är. 53 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag tackar , men jag vet inte riktigt hur hon lyssnade på det som jag precis sa. Det finns ingenting i det här som över huvud taget handlar om att straffa några arbetsgivare. Tvärtom har den här regeringen från dag ett haft en mycket god dialog med arbetsmarknadens parter, både arbetsgivare och fackliga organisationer. Så sent som för fick såväl fackliga organisationer som arbetsgivarorganisationer inkomma med sina förslag om vad som skulle kunna innebära positiv ekonomisk stimulans för dem till att kunna arbeta bättre med de långa sjukfallen. Vi håller nu på att arbeta igenom svaren från arbetsgivarna på den svenska arbetsmarknaden. Vi har en mycket god dialog. Det handlar inte om att straffa någon, utan det handlar om att arbeta tillsammans för att mota sjukskrivningarna, som är dåliga för såväl företagen som de offentliga arbetsgivarna. Jag tror att hörde att vi nu stärker hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera de sjukfall som söker sig dit. vet vi att många rör sig mot primärvården i de fallen. Vi behöver öka kunskapen hos inte minst primärvården när det gäller de diagnoser som är mest frekventa. Jag tror att det här är en utmaning som vi behöver lösa i god dialog mellan de politiska partierna och arbetsmarknadens parter på olika sätt för att kunna mota den utveckling som vi nu ser. 54 (KD) replik: Även jag vill uttrycka att det är positivt att socialförsäkringsministern deltar i debatten. Jag vill också instämma i det som socialförsäkringsministern inledde med i sitt anförande, att de ökade sjukskrivningarna är en väldigt stor utmaning för framöver. Det är en av de största utmaningarna, skulle jag säga, vid sidan om migrationen, den demografiska utmaningen och säkert någon eller några ytterligare. När jag höll mitt huvudanförande tog socialförsäkringsministern möjligheten att ta replik på det för att hyfsa debatten, som det uttrycktes. Jag tänkte anknyta till samma tema. I den här debatten har det hållits en ganska tråkig och låg ton. Man har slängt sig med begrepp som ”utförsäkringar”, ”stupstocken” och ”hetsjakten på sjuka”. såg jag att sjukförsäkringspolitiska talesperson skrivit på debattplats i : ”kommer det inte längre att stå en rad sjuka kvinnor på torget med halsen instucken i en stupstock.” vet jag att socialförsäkringsministern inte använder sig av de här uttrycken. Jag vill betona det. Men hon är ansvarig för de här frågorna och representerar en regering som stöder sig på partier som uppenbarligen uttrycker sig på det här sättet. Hur ser socialförsäkringsministern på att den bilden sprids? 55 Socialförsäkringsminister (S) replik: Jag tackar för inlägget. Jag har under de år då jag följt debatten utanför den här kammaren i en annan roll mött många av de människor som har blivit sjuka och även utförsäkrade. Det här är naturligtvis en fråga som har väckt väldigt mycket känslor. Det går inte att sticka under stol med att detta faktiskt också för en del enskilda personer har inneburit ett stort lidande och en mycket stor oro. Detta bekräftas till exempel av Arbetsförmedlingens utvärdering av ; många av dem som kommer till dem och ska delta i arbetslivsintroduktionen är för oroade för sin ekonomi eller sitt sjukdomstillstånd, eller helt enkelt för sjuka, för att kunna ta till sig några insatser. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det här är en fråga som har väckt mycket känslor. Jag är glad över att vi kommer att fatta ett beslut om att ta bort den bortre tidsgränsen. Den har inte haft aviserad effekt. Däremot väljer jag inte själv att använda den sortens begrepp i den här debatten. Jag gör inte det. Sedan får andra stå för de begrepp som de eventuellt använder. 56 (KD) replik: Jag välkomnar förstås att socialförsäkringsministern inte använder den här typen av uttryck och begrepp i debatten. Men jag vill upprepa det som står på debattplats i , skrivet av en ledande företrädare för regeringens stödparti, som regeringen alltså tar stöd av för att rösta igenom den här förändringen: ”kommer det inte längre att stå en rad sjuka kvinnor på torget med halsen instucken i en stupstock.” Jag hade verkligen hoppats på ett tydligare avståndstagande från den här typen av språkbruk från socialförsäkringsministerns sida. Man kan ha olika uppfattningar om den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Men vad är det som har varit syftet egentligen? Syftet har varit att åstadkomma mer av stöd, uppföljning och kontinuerlig prövning mot arbetsmarknaden för den som är sjukskriven. Kort sagt har det handlat om att åstadkomma en bättre möjlighet för sjukskrivna att komma tillbaka till arbete, tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen tar nu bort den bortre tidsgränsen. Vi ser att det kommer att leda till att fler kommer att bli sjukskrivna. Det säger regeringen själv. Flera tunga remissinstanser säger att det kommer att leda till längre sjukskrivningar. Det kommer inte att leda till att det blir färre sjukskrivna i . Jag tycker att debatten har varit smutsig. Jag ställer inte upp på den bilden. Jag tycker att det är synd att socialförsäkringsministern inte tydligare tar avstånd från det. I själva sakfrågan vidhåller jag att det är helt fel att man nu gör den här förändringen. 57 Socialförsäkringsminister (S) replik: Tack, , för inlägget! Jag tycker att jag var väldigt tydlig. Vi kan stå här och tala om olika meningar och om vad man ska använda eller inte. Men om man ser till de personer som har blivit utförsäkrade – i många fall är det kvinnor – kan man se att en del har inte längre orkat vara med i cirkusen av utförsäkringar och nyförsäkring i sjukförsäkringen utan i stället valt att göra ett förtida pensionsuttag, vilket innebär att de livsvarigt får en svagare situation och helt enkelt blir fattigare. När det gäller kvinnor som har fallit ur systemet och landat på försörjningsstöd eller försörjs av sin partner tycker jag att situationen är ännu allvarligare. Jag är glad över att vi sätter stopp för detta med det beslut vi fattar här . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det som regeringens remissinstanser eventuellt har sagt om borttagandet av den bortre tidsgränsen handlade om sådant som fanns innan regeringen presenterat sitt åtgärdspaket. Om vi inte vidtog några åtgärder såg remissinstanserna en viss bild framför sig. I debatten här har jag tydligt redogjort för de åtgärder som regeringen har vidtagit och håller på att implementera. Det är också en sanning. Den här regeringen vill inte hålla på med siffertrixande. Jag vill inte att vi låter människor snurra runt i sjukförsäkringen för att på det sättet hålla nere statistiken, lika lite som ni vill att man ska gömma människor i förtidspension, vilket jag inte heller vill. Ska vi lösa sjukförsäkringen på riktigt får vi sluta med trixande, med utförsäkringar och med att gömma människor i förtidspensionering. Vi måste se till att människor inte behöver bli sjuka av sitt jobb. 58 (S): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. Mycket har sagts av mina partikamrater och av ministern här , men jag tror ändå att det finns något kvar för mig att säga. Att bli sjuk är något som drabbar oss alla. Det kan vara den korta influensan, sjukdomar som tar att återhämta sig från eller kroniska sjukdomar, som kommer att följa en genom livet. I värsta fall är det en sjukdom som kommer att ända ens liv . En sak är säker: Vi är alla olika när det gäller att påverkas av och att kunna handskas med våra sjukdomar. Att ha en medfödd funktionsnedsättning eller att få en nedsättning på grund av sjukdom är tufft. Att få sin arbetsförmåga nedsatt på grund av sjukdom kan ställa ens hela liv på ända. Inte bara ska man handskas med de besvär och den oro som sjukdomen vållar, utan man har dessutom en stor ekonomisk börda att axla. Historiskt var det skråna eller arbetskamrater på bruket som gick med bössan för att stötta varandra. Sedermera bildades sjuk- och begravningskassor, där alla var med och betalade för att kunna få en ersättning. Detta har sedan utvecklats till och sjukförsäkringen sådan den är . Syftet då, liksom , var att säkra den enskildes försörjning genom att kompensera för frånvaron av arbete. Vi socialdemokrater anser att samhället ska vara starkt och stöttande när den enskilda individen är svag och behöver stöd. Vår sjukförsäkring bygger på ett solidariskt samhälle, inte på att överge de sjuka. Här skulle jag kunna utveckla min syn på utförsäkringen, men det har sagts så mycket här. Jag ska bara säga att utförsäkringar på grund av tidsgränser inte är vare sig solidariskt eller värdigt ett välfärdssamhälle. Den bästa rehabiliteringen är den som aldrig behövs. Här tänker jag på de skador och sjukdomar som kan uppstå i arbetslivet. Bra och säker arbetsmiljö är avgörande faktorer för människor hälsa och arbetsförmåga. När den borgerliga regeringen nedprioriterade alla satsningar på arbetsmiljö och ändrade förutsättningarna för företagshälsovården framhöll vi socialdemokrater att detta var fel. Det är glädjande att vi i vårbudgeten 2015 åter kunde göra satsningar och återställa satsningar på arbetsmiljön, , skyddsutbildning och arbetslivsforskning. Det är sådant som kommer att göra skillnad. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi har också satsat mer pengar på företagshälsovården, den företagshälsovård som en gång var ett viktigt stöd både i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och under den aktiva rehabiliteringsprocessen. De behövs verkligen , när vi möter en ökande sjukskrivning och nya orsaker till ökad ohälsa. Detta ser vi i form av psykisk ohälsa, utbrändhet och utmattningsdepression, bland annat hos kvinnor som själva arbetar med utsatta människor i sina yrken. Regeringspartierna – Socialdemokraterna och – återställer och satsar på nytt på förebyggande arbetsmiljöarbete och på företagshälsovård. Jag har inte hört särskilt många ord från Alliansen om detta med arbetsmiljö och företagshälsovård . Om sjukpenning och sjukförsäkring kan vi tala . Jag tänkte dock tala lite om samverkan som ett rehabiliteringsinstrument. Finsam – finansiell samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting och kommuner – har sedan bildandet utvecklats mycket och tydligt visat att förenade satsningar och resurser kan göra stora förändringar. Det handlar om myndigheternas, aktörernas, arbete, samarbete och synsätt men framför allt om de individer som deltagit i åtgärder. När jag träffar deltagare i Finsam hör jag: Det här är första gången någon sett hela mig. Äntligen är jag inte bara en diagnos – jag är en hel människa. Glädjande nog är vi eniga över partigränserna om att det behövs satsningar. Slutligen får vi inte glömma: För att personer med funktionsnedsättning eller sjukdom ska komma ut på arbetsmarknaden måste det finnas en arbetsmarknad som tar emot dem. Därför är det glädjande att vår arbetsmarknadsminister nu tar upp den gamla , som under den förra regeringen hamnade i en byrålåda. 59 (MP): Allt fler faller mer eller mindre utanför bärande delar av socialförsäkringssystemen trots att de gjort vad samhället begärt av dem, skaffat sig långa utbildningar och ställt sig till arbetsmarknadens förfogande. Allt färre kan producera allt mer. Den snabba teknikutvecklingen befriar människor från slitsamma och monotona jobb. Det blir färre jobb, och ribban för att accepteras på en allt hårdare arbetsmarknad ligger allt högre, medan pressen på enskilda blir allt hårdare. Allt fler lever under osäkra arbetsförhållanden som tillfälligt anställda eller rena daglönare, vilket ger en osäker försörjning och ett osäkert liv. Vi riskerar alla att bli sjuka eller arbetslösa. Samhällen där förakt för svaghet normaliseras och institutionaliseras är illa ute. En arbetslinje utan arbeten i tillräcklig mängd hotar att urarta till disciplineringsinstrument. Ingen blir friskare eller får jobb av att leva med en frätande oro för sin försörjning. Därför är det regeringen nu vill göra, till exempel ta bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen, väldigt bra. Ingen blir ju friskare av att utförsäkras. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Därutöver är det viktigare än någonsin att se världen som den nu är och hur den förändras och att tänka ännu längre. Därför vill jag passa på att ta upp frågan om basinkomst – några av oss har motionerat om att utreda det. Grundidén är, enkelt uttryckt, att alla människor utan villkor regelbundet ska få en summa pengar som det går att leva på. Idén började ta form redan under de franska och amerikanska revolutionernas epok, då tankar om oförytterliga mänskliga rättigheter väcktes. Basinkomst är mer än en vision. Olika varianter har prövats tillfälligt eller införts permanent i länder som , och , med goda resultat. Människor som fått förtroendet har fått ökad frihet, trygghet, handlingskraft och värdighet, och de har förvaltat pengarna väl. Försöken har visat att människor inte frivilligt drar sig tillbaka från arbetsmarknaden med basinkomst. Men de får mer tid att hitta något som passar deras kompetens bättre, vilket är bra för både människor och ekonomi. När de slipper oroa sig för sin försörjning, slipper gå hungriga och får råd med medicin och sjukvård får de kraft att starta företag, organisera sig demokratiskt och lära sig mer i skolan. Jag vill i detta sammanhang nämna positiva erfarenheter från försök i . Där visade det sig att folkhälsan förbättrades. Det är något som kan ha bidragit till att det kanadensiska läkarförbundet hör till dem som gått ut och förespråkat någon form av basinkomst. Vårt grannland är i full färd med att utforma försök med basinkomst, på koalitionsregeringens initiativ – där ingår många partier av olika färger. Syftet är bland annat att man ska förenkla socialförsäkringssystemet genom att basinkomsten är tänkt att ersätta andra ersättningar. I drar flera städer igång försök med ett villkorslöst försörjningsstöd, som ska följas upp av forskare. Men har vi råd? Ja, det menar allt fler, bland andra åtta ekonomipristagare till Nobels minne. En villkorslös basinkomst skulle till exempel kunna ersätta delar av socialförsäkringssystemen och eliminera kostsamma kontrollapparater. Jag vill i det sammanhanget nämna ett svenskt försök. Personer som blivit fattiga för att de inte kunnat jobba på grund av långvarig psykisk sjukdom fick i handen utan villkor och med en uttrycklig order: Använd det här för dig själv! Det visade sig att många besvär kanske helt enkelt var symtom på fattigdom och inte på sjukdom. Människor som isolerade sig från andra fick nu råd att bjuda vänner på kaffe. Det visade sig också att de som fick femhundringen behövde betydligt mindre slutenvård. Jag vill minnas att det var i storleksordningen mindre. Det var alltså också ekonomiskt gynnsamt för samhället. Tänk om personer på försäkringskassa och arbetsförmedling slapp kontrollera och på heltid fick ägna sig åt att hjälpa människor med rehabilitering och att söka arbete och koppla samman arbetssökande med arbetsgivare som behöver personal! Och vilka effekter skulle det inte kunna få för hälsan om fler fick reell möjlighet att tacka nej till underbetalda, meningslösa eller hälso- och miljöskadliga jobb? En sådan maktförskjutning till enskilda människor skulle ge en välbehövlig press uppåt på arbetsmarknaden och högst troligt en bättre hälsa. Människorättskämpen och fredspristagaren skrev i sin sista bok, 1967, att det är mer effektivt att avskaffa fattigdomen än att försöka åtgärda dess följdproblem. Han föreslog därför en garanterad inkomst som det går att leva på.