prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Jag tycker ofta att jag möter det i debatterna. Jag tror att det är en styrka för att det finns så många riksdagsledamöter som är engagerade i utvecklingen. Det gäller också regeringen. Vi tycker att detta är en viktig fråga. Därför tillsätter också landsbygdsminister en stor parlamentarisk utredning om hur vi kan stärka utvecklingen i hela landet. är ett stort land. Jag tycker att det är viktigt att det finns goda förutsättningar att leva och bo i våra storstäder. Om människor vill flytta till storstäderna ska det finnas möjlighet att göra det. Det är därför vi går fram med ett stort paket för att stärka nybyggnationen. Det råder i och för sig bostadsbrist i många kommuner runt om i , så detta kommer att stötta kommuner i hela men även i våra tillväxtregioner. Därutöver är det viktigt att det finns goda förutsättningar att leva och bo även i vår glesbygd och att människor som vill bo i glesbygden ska ha möjlighet att göra det. Man ska kunna bo kvar, och man ska kunna ha möjlighet att flytta till glesbygden. Vi såg på nyheterna så sent som att det finns ett ökande intresse bland till exempel unga akademiker för att bosätta sig utanför storstäderna. Jag tror att detta är en positiv utveckling som kommer att stärka långsiktiga tillväxt. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:561 om bilaterala skatteavtal 65 Finansminister (S): har frågat mig om jag är medveten om det problem han beskriver med statusen på skatteavtalen och konsekvenserna av denna situation. Han efterfrågar även åtgärder i förhållande till vad han anser är brister i tempot med att teckna nya avtal samt att uppgradera och komplettera befintliga avtal i syfte att förbättra förutsättningarna för den svenska industrins konkurrenskraft. Slutligen frågar han hur jag ska säkerställa att så blir fallet och när det kommer att ske. Låt mig börja med att slå fast att ett brett och konkurrenskraftigt nät av skatteavtal är viktigt för en exportberoende och öppen ekonomi som . Det finns ingen motsättning mellan regeringens prioriteringar på skatteavtalsområdet och de svenska exportföretagens. När granskade det svenska avtalsnätet 2010 låg fokus och resurser i stor utsträckning på att förhandla informationsutbytesavtal och att omförhandla vissa centrala skatteavtal i fråga om informationsutbyte. Det arbetet är nu slutfört, och nät med 40 informationsutbytesavtal är ett av världens största. Dessa avtal och de omförhandlade skatteavtalen är mycket viktiga för att skydda den svenska skattebasen, och beräknar att de genererat i skatteintäkter. Sedan informationsutbytet byggts ut har åter kunnat koncentrera förhandlingsarbetet på skatteavtalen. Man måste dock komma ihåg att skatteavtalsförhandlingar är processer som inte ensidigt råder över. Det är ett bilateralt arbete där krav från svensk sida bemöts med motkrav. Det tar tid innan man når fram till ett undertecknat avtal. börjar vi dock se resultatet av de senaste årens förhandlingsarbete. Ett avtal har ingåtts med , och avtalet med har uppdaterats. Vi har också undertecknat ett nytt avtal med . Det pågår även förhandlingar med flera ytterligare länder som vi vet är viktiga för svenska företag. Några av dessa förhandlingar är långt gångna, och förhoppningen är att vi inom en relativt nära framtid kommer att kunna presentera färdiga förhandlingsresultat. I sammanhanget ska också beaktas att arbetet med skatteavtalsfrågor inte enbart består i bilaterala förhandlingar. Det pågår också annat internationellt arbete med dessa frågor. Något som just nu är aktuellt, och som noterar i sin Uppföljningsrapport , är det arbete mot BEPS, base erosion and profit shifting, som bedrivs av med stöd av G20. har ett mycket omfattande och aktivt engagemang i det arbetet. 66 (SD): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret på min interpellation om hanteringen av de svenska skatteavtalen. Det är bra att ministern klargör att det inte finns någon motsättning mellan regeringens och exportföretagens prioriteringar på skatteavtalsområdet. Om det stämmer innebär det ett rejält omtag i hanteringen av de svenska skatteavtalen i förhållande till . Finansministern sa också i sitt svar att sedan informationsutbytet byggts ut har åter kunnat koncentrera förhandlingsarbetet på skatteavtalen. Det kan tyckas låta betryggande, men det svaret inrymmer också en ståndpunkt som betyder att man har tyckt att det har varit okej att mer eller mindre lägga ned arbetet med skatteavtal för att lägga kraften helt på informationsutbytesavtalen. Det är just den ståndpunkten som oroar mest, förutom själva resultatet av den inställningen. kan vi dock inte skylla på bara den nuvarande regeringen för den passiva hållningen. Den har varit förhärskande under de senaste fyra regeringarna. Men, herr talman, jag hade hoppats att finansministern skulle ha indikerat en betydligt större och vidare insikt om att tappat stora delar av de konkurrensfördelar som vår position på området gav oss . Jag hade hoppats att vi här skulle få en redovisning av rejäla krafttag för att så snabbt som det är möjligt arbeta i fatt det vi förlorat . Det är lite trist att den reaktionen uteblev eftersom tempoförlusterna är ett faktum som både och visat i sina rapporter . Det är också värt att notera att finansministern uppenbarligen inte har uppfattat att industrins oro över den långsamma hanteringen av skatteavtal riskerar att underminera svenska bolags konkurrenskraft på många viktiga marknader. Det är en utveckling som är extremt väldokumenterad. Den har pågått och innebär att vi har haft en negativ utveckling av konkurrenskraften för svensk exportindustri på de områden som skatteavtalen reglerar. Signalerna från både och är övertydliga på den punkten. Finansministern verkar ha en annan uppfattning om tingens ordning än de fakta som redovisas i de väl underbyggda analyser som och presenterat. Det förvånar mig mycket, herr talman. Oron hos industrin vidimeras även av en minienkät som vi har låtit genomföra hos några av våra största industriföretag. Av den framgår tydligt att det finns allvarliga risker med de uppkomna bristerna i skatteavtalen. Detta borde finansministern ta på större allvar än vad som gavs sken av i svaret på min interpellation. Det är fråga om effekter som redan har skadat svensk industris möjligheter att konkurrera internationellt. Det borde trigga finansministern att vidta extraordinära åtgärder för att ytterligare växla upp arbetet med att återställa en svensk topposition när det gäller aktualiserade och konkurrenskraftiga skatteavtal. Det var den insikten jag hade velat se i finansministerns svar, men jag tvingas tyvärr konstatera att den verkar lysa med sin frånvaro. 67 Finansminister (S): Jag blir lite förvånad. Jag hoppas att delar uppfattningen att det är viktigt med informationsutbytesavtalen och att det arbete som har bedrivits har varit viktigt. Vi har höjt ambitionen och ökat arbetsinsatserna vad gäller skatteavtalen med enskilda länder. lägger vi mycket resurser på det BEPS-arbete som sker inom . Här är min bild att även tycker att det är oerhört viktigt att är engagerat i det arbetet. Jag tror att en annan prioritering inte är någonting som näringslivet skulle önska sig. Det är inga indikationer som jag har fått. Tvärtom säger näringslivet att det arbete som sker i BEPS är oerhört centralt för de svenska exportföretagen, svenskt näringsliv och för övrigt för den svenska bolagsskattebasen. Det handlar om att undanröja skatteundandragande för internationella bolag, och det handlar också om att få tydliga regler för var beskattning ska ske. En central del i det arbete som har prioriterat är att försöka få fram en resolutionsmekanism där tvistigheter kan lösas. Det är inte helt sällan ett problem för svenska internationella bolag när en utländsk stat beskattar på ett sätt som svenska staten inte uppfattar är korrekt och företag riskerar att hamna i en dubbelbeskattningssituation. Med en bra resolutionsmekanism via BEPS bör förhoppningsvis fler av de dubbelbeskattningssituationerna kunna lösas på ett bra sätt. Därför är det viktigt att vi prioriterar BEPS. har ambitionerna höjts när det gäller att även förhandla de bilaterala skatteavtalen. 68 (SD): Det är naturligtvis viktigt med arbetet runt BEPS, men det var inte riktigt det min interpellation handlade om – även om den tangerar frågan. Jag skulle vilja breda ut mig lite grann om själva kärnan i de problem som finns på grund av en osedvanligt passiv hållning till arbetet med skatteavtalen – det arbete som pågått . Vi är där. Det är en objektiv sanning. Frågan är nu hur ska komma tillbaka till en ledande position. Finansministern påstår att arbetet har dragits igång ytterligare eftersom förhandlingskapaciteten har tagits från det avslutade arbetet med informationsutbytesavtalen. Det är bra. Men vi har tappat i förhandlingsarbetet. Det krävs alltså ytterligare rejäla åtgärder för att sätta det svenska förhandlingsarbetet på kartan igen. har gått ned från att vara bland de topp tre fyra länderna i världen på att ha uppdaterade skatteavtal till att nu ligga på tionde eller elfte plats bland de viktigaste . har blivit förbisprunget av de viktigaste konkurrenterna och de viktigaste marknaderna. Det är allvarligt. För ett sådant stort glapp måste man göra något extra utan att ta från den löpande kapaciteten för att återställa position. Här måste till krafttag. Ett problem för och svenska företag är att andra länder har arbetat mer effektivt än vi. har satsat på att utveckla sina informationsutbytesavtal, som naturligtvis är viktiga. Det påpekade i en rapport . Det är bra att vi har jobbat med dem. Men andra länder har arbetat med att utveckla sina skatteavtal, och det har inte gjort i tillräckligt stor utsträckning. Det ser vi på resultatet av förhandlingsarbetet. Det är där problemet finns, och jag vill ha finansministerns svar på hur hon tänker knäcka den nöten. I svaren på enkäten som vi gjorde bland ett antal stora exportföretag finns det en nästan samstämmig oro för att viktiga investeringsprogram ska gå om intet eller flyttas från på grund av bristerna i det svenska skatteavtalspaketet. Man menar att bristerna också påverkar och urholkar den svenska skattebasen. Nästan hälften av respondenterna i undersökningen menar att det finns risk att situationen på skatteavtalsområdet påverkar placeringen av centrala bolagsfunktioner. Det finns alltså risk att stora koncerner flyttar sina centrala utvecklingsfunktioner till andra länder. Det här är jätteallvarligt för den svenska välfärdens utveckling på lång sikt. Återigen: Tycker inte finansministern att det vore på sin plats att göra lite mer än vad som framgår av interpellationssvaret? 69 Finansminister (S): Vi har höga ambitioner vad gäller de här skatteavtalen. Det är också därför det pågår förhandlingar med ett antal länder. Låt mig nämna några: , , , , , och är länder där det pågår avtalsförhandlingar. Men att slutföra ett avtal är ju inte bara upp till eftersom det handlar om ett tvåpartssamarbete. Det bygger på att man kommer framåt i förhandlingarna men också att det andra landet sätter till de resurser som krävs för att man ska komma ända fram. är det viktigt att vi prioriterar BEPS-arbetet. Det handlar ju om samma kompetens – det är samma personer på som kan arbeta med och har kunskaper om skatteavtalen som arbetar med BEPS. Jag har inte fått någon indikation från näringslivet på att man tycker att vi bör prioritera ned BEPS-arbetet. Där lägger vi för tillfället väldigt mycket resurser eftersom det är helt avgörande för hur de framtida skatteavtalen kommer att se ut och för svenska bolags förutsättningar att konkurrera i världen. Det är också viktigt för den svenska skattebasen. 70 (SD): Skatteavtalen är en viktig fråga. Enskilt handlar de inte om att leva eller dö för industrin, men de utgör en viktig kugge i det maskineri som bygger förutsättningar för svensk industris industriella konkurrenskraft. Det är i sin tur en förutsättning för den svenska välfärdens utveckling. Finansministern har redogjort för att en del av den kapacitet som skulle kunna jobba med skatteavtalen är inblandad i förhandlingarna om BEPS. Det är en självklarhet, men där försvinner alltså en del av skatteavtalsförhandlingskapaciteten. Det är det jag menar. Vi behöver extra resurser för att återställa vår position. Finansministern måste ändå vara medveten om det stora ras i konkurrenskraft som bristerna i arbetet med skatteavtalen har medfört för . Det kan inte vara någon nyhet. har rapporterat om det. har rapporterat om det två gånger, . Det finns mängder av statistik som visar att det är på det här viset. Det är jättebra att det pågår arbete med en del skatteavtal, men det behövs mer. Jag ska bara hänvisa till senaste slutsatser. I sin årliga rapport säger man följande: ”Regeringens styrning behöver fortsätta att utvecklas för att statsförvaltningen ska nå högre effektivitet.” Det är den styrningen som tyvärr saknas i ganska stor utsträckning. Jag hoppas att vi kan få en utveckling av det. 71 Finansminister (S): Arbetet med såväl BEPS som skatteavtalen och informationsutbytesavtalen är viktigt för att säkra svenska intäkter men också för att säkra svenska exportföretags möjligheter att exportera på goda konkurrensvillkor. Jag blev väldigt glad när jag kom tillbaka till och såg hur väl den tidigare regeringen hade lyckats med att arbeta fram de informationsutbytesavtal som vi nu har. Vi har ett av världens mest heltäckande nätverk av informationsutbytesavtal. Jag tycker att det var en bra prioritering som den tidigare regeringen gjorde. Det är klart att i och med begränsade resurser och ett begränsat antal personer i som kan den här materien har det faktum att man har prioriterat informationsutbytesavtalen gjort att man har fått lägga något mindre resurser på skatteavtalen. På samma sätt är det nu – och det har så varit – oerhört viktigt att är aktivt i BEPS-arbetet och driver de frågorna för att säkra svenska företags konkurrenskraft men också för att säkra den svenska bolagsskattebasen. Därför tycker jag att det har varit en rimlig prioritering av den tidigare men även den nuvarande regeringen att lägga ned mycket resurser på BEPS-arbetet. önskade att vi skulle göra mer. Jag tror att det är många som önskar att vi kunde göra mer, men verkligheten är sådan att det inte bara finns begränsade ekonomiska resurser på , utan det finns också de facto ett begränsat antal personer i som kan den här materien och kan sköta det arbetet. Då handlar det om att göra avvägningar. Vi förhandlar skatteavtal med många viktiga länder, men vi behöver också lägga resurser på BEPS-arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2014/15:564 och 610 om sänkt ROT-avdrag 72 Finansminister (S): har frågat mig varför regeringen vill begränsa ROT-avdraget samt varför vi valde att sänka subventionsgraden och inte taket i ROT-avdraget. Vidare har frågat mig hur jag ser på att bedömningar säger att svartarbetet ökar och skattemoralen urholkas med den föreslagna förändringen i ROT-avdraget. När ROT-avdraget infördes beräknades att kostnaderna för avdraget skulle uppgå till . har användandet, och därmed kostnaderna, ökat kraftigt i omfattning. uppskattar att det betalats ut nästan i ROT-avdrag. ser vi stora underskott i statens finanser efter den förra regeringens mandatperioder. Vi vill begränsa nuvarande subvention av renovering, om- och tillbyggnation och använda pengarna som frigörs för att bland annat öka byggandet av nya bostäder. Genom att begränsa ROT-avdraget skapar vi utrymme för angelägna satsningar, inte minst inom bostadspolitiken. Behovet av nyproduktion av framför allt mindre lägenheter är stort. Den föreslagna subventionsgraden på är i enlighet med vad som gällt för tidigare ROT-avdrag. har undersökt hur ett slopande av ROT-avdraget skulle kunna påverka svartarbetet och funnit en begränsad effekt. Det gör att påverkan på svartarbete kan antas vara ännu mindre av ett begränsat ROT-avdrag. 73 (M): Regeringen har aviserat en begränsning av ROT-avdraget till av arbetskostnaden i stället för dagens . Ännu ett löftesbrott från den rödgröna regeringen: skulle lämnas intakt, lovade man i valrörelsen, men är det något annat som gäller. Vad man däremot inte gör är att förändra taket på per person och år, vilket har förbryllat många. En del vet inte ens om att så är fallet. Detta innebär i praktiken att de som har råd med stora renoveringar gynnas. Lyxrenoveringar påverkas ju inte alls. Skillnaden i praktiken för en ensamstående mamma som har sparat ihop pengar till att göra en mindre renovering i sitt badrum är att hon kommer att få mindre pengar tillbaka än vad hon får . Men den som har råd att göra en dyrare renovering av sitt hus kan fortfarande få ut . Renoverar den ensamstående mamman för får hon i subvention. Med regeringens förslag har hon bara rätt till . Renoverar du för kan du få i subvention. Det liggande förslaget skulle innebära en hjälp med . Men med regeringens förslag om förändring av ROT-avdraget innebär det bara att du gör renoveringen lite större. Då kan du fortfarande få ut ett avdrag på – något som den ensamstående mamman knappast har råd med. Finansministern använder i debatten om ROT-avdraget ofta argumentet att regeringen i och med sina begränsningar av ROT-avdraget har satt stopp för lyxrenoveringar, att det är få som slår i taket och att de som har råd att göra stora renoveringar inte behöver skattelättnader. Men i själva verket blir det ju precis tvärtom. Förslaget verkar vara skräddarsytt för att gynna lyxvillorna i stället för radhusen och höginkomsttagare i stället för människor med normala inkomster. Därför blir min fråga till finansministern om hon anser att höginkomsttagarens lyxrenoveringar är mer försvarbara att subventionera än den ensamstående mammans. 74 (M): I valrörelsen var Socialdemokraterna tydliga på en punkt, och det var att om man vann regeringsmakten skulle man inte röra ROT-avdraget. Jag tycker att det är beklagligt och bekymmersamt för hela politiken, för förtroendet för politiken. Vad är det i vårt samhälle som bygger politikerförakt? Jo, det är just uppfattningen att politiker inför ett val lovar något och sedan gör det diametralt motsatta. På denna fråga har vi egentligen aldrig fått något riktigt svar från socialdemokratin: Varför valde man att svika en hel bransch? Varför valde man att, till exempel som den socialdemokratiske politikern i sa, tårta en hel grupp i ansiktet? Det var nämligen så han kände det när han gick ut i valrörelsen och sa att en röst på Socialdemokraterna är en röst på ett oförändrat ROT-avdrag. Det är en röst för en byggbransch som inte utsätts för oschyst konkurrens genom en ökande svart sektor. Men allt detta visade sig bara vara en lögn. Jag kan bara beklaga att finansministern egentligen inte svarar på min fråga. Hur ser finansministern på den problematik som flera tunga expertmyndigheter varnar för, nämligen att den nu aktuella mycket stora sänkningen av avdragsrätten, som ju innebär att man ökar kostnaderna för att göra ROT-avdrag , bedöms leda till ökat svartarbete – ett problem som tidigare, innan ROT-avdraget infördes, var stort i den här sektorn? , som ju får anses vara en expertmyndighet på det här området, säger: ”Om det nu aktuella förslaget genomförs innebär detta enligt myndighetens bedömning risk för att svartarbete kommer att öka i väsentlig mån och därigenom den ekonomiska brottsligheten.” Vad räknar finansministern med att skattebortfallet blir på grund av det ökade svartarbete som förväntas inträffa i den här sektorn till följd av regeringens undermåliga politik? Det vore intressant för den här kammaren och för svenska folket att få reda på detta. Där hoppas jag att finansministern svarar. Jag har tidigare hört att finansministern refererar till att skulle ha uttalat att problemet kanske inte är så stort ändå. Var och när har sagt detta? Jag har gått igenom remissvar och läst det remissvar man avgav på förslaget om att förändra ROT-avdraget. Där nämns ingenting om den här saken. Var och när har meddelat finansministern att detta inte skulle bli något problem? Det enda jag har kunnat ta del av är att två tunga expertmyndigheter, och , varnar för att svartarbetet bedöms kunna öka kraftigt om det här förslaget genomförs. Detta vill vi ha svar på av . 75 Finansminister (S): Till vill jag säga att svaret från är en undersökning som har gjort, där man har frågat personer om de skulle fortsätta att köpa vitt i samma utsträckning om ROT-avdraget inte hade funnits. Det är alltså en undersökning som har gjort. Om hör av sig till kan vi säkert ge en närmare beskrivning av exakt vad det är för nummer och datum på den undersökningen. Jag vill också påpeka att det finns en rad myndigheter som inte har gjort samma bedömning och konsekvensanalys som , till exempel och , som ju också har kommit in med remissvar på förslaget. Bland expertmyndigheterna finns det uppenbarligen olika syn på detta. Det är viktigt att påpeka att stödet till branschen som helhet inte kommer att minska; däremot flyttas delar av det stöd som går till renovering och ombyggnation över, så att det i stället kommer att gå till nybyggnation. Stödet till byggbranschen kommer alltså inte att minska. Vi kommer att ha kvar de stora subventioner till byggbranschen som den moderatledda regeringen införde. Däremot flyttas det mer till att ta itu med de problem som finns växande i allt fler av landets kommuner, där det alltså råder bostadsbrist. Därför går vi fram med investeringsstöd samt ett stöd till kommuner som ser till att det kommer fram mark som det kan byggas på. I många regioner där det råder stark tillväxt är det nämligen en trång sektor att det inte finns tillräckligt mycket mark att bygga på. påstår att jag har sagt att det här ska sätta stopp för lyxrenoveringar. Jag kan inte påminna mig att jag skulle ha sagt det. Jag skulle gärna vilja veta var har hört mig säga det. sätter sig på höga hästar vad gäller vallöften och hänvisar till det faktum att vi nu tar itu med problemet att ROT-avdragen skenar i kostnader och att kostnadsnivån nu är hela 17 miljarder. Om han tycker att det är problematiskt för demokratin vill jag påminna om ett vallöfte som ställde ut i valet . Inför det valet ställde Alliansen i sitt valmanifest mycket tydligt ut löftet att man inte skulle sänka skatten om man inte hade säkrat ett överskott. Detta stod i Alliansens valmanifest. Ändå föreslog man i att man skulle sänka skatten via ett femte jobbskatteavdrag och förändra brytpunkten, trots att det rådde stora underskott i statens finanser och trots att förslaget faktiskt ökade underskottet i statens finanser . Det försämrade alltså statsfinanserna radikalt trots att vi befann oss i ett konjunkturläge som förbättrades. Det är ett mycket tydligt vallöftesbrott, och jag undrar om gör samma bedömning av det vallöftesbrottet som det vallöftesbrott han påstår att Socialdemokraterna har begått. 76 (M): är det inte bara jag som är kritisk till det kapade ROT-avdraget utan också en rad tunga remissinstanser, precis som min kollega också nämnde. Då statsminister före valet lovade att inte röra RUT-avdraget väntade sig väljarna att så också skulle bli fallet. Men icke sa – inte heller det löftet hölls. tar också upp detta i sitt remissvar, som avstyrker förslaget och varnar regeringen för att gå för fort fram. Man säger: ”Ett förslag med en stor minskning av subventionen i ett steg slår undan förutsättningar för många hushåll som har planerat och eventuellt kontrakterat hantverkare för renoveringar.” Det vill säga hushåll som sparar och måste ha lång framförhållning för att familjeekonomin ska klara av en renovering. Familjer med små marginaler blir de som drabbas. Samma myndighet är också starkt ifrågasättande till skälen för att sätta gränsen vid och har ifrågasatt påståendet att kostnaden för ROT-avdraget är hög och självfinansieringsgraden låg.