prot · H3093 · 2015-09-17 00:00:00 — Vi är helt överens om att det är bra att vi har en stor internationell flygplats i med allt vad det innebär av fördelar. Swedavia har här en jätteuppgift i att matcha andra flygplatser i vår närhet med direktlinjer och så vidare. och spelar en helt annan roll. Det är en flygplats för destinationen och inte en internationell flygplats. Med lite mer tydlighet från ministern skulle vi kunna lägga diskussionen åt sidan. I svaret sägs tydligt att det inte har fattats något beslut. Men frågan är om det kommer att fattas något beslut. Denna tydlighet är det viktigare att komma med. 109 (S): Låt mig rikta ett stort tack till regeringen. Det var mycket bra att regeringen tillsatte samordnaren. I hamnar vi ofta i en diskussion om vara eller inte vara, men i förlängningen handlar det varken om eller utan om vårt lands konkurrenskraft. Ser vi det i detta perspektiv är det inte rimligt att ha två flygplatser. Därför är det bra att man utifrån ett tillväxtperspektiv tittar på just detta. har drygt 20 miljoner invånare, och är outstanding den största staden. Regionen har nästan 2,2 miljoner invånare. och har vardera 1,2 miljoner och ungefär 1 miljon i befolkningsunderlag. Men om vi tittar på vilka flygplatser som är störst och har flest resenärer är det inte . Vi kommer först på tredje plats. Både och har betydligt fler resenärer än . Det är en stor fara för vår konkurrenskraft. Storföretagen väljer såklart att lägga sina Skandinavienkontor där det finns flest flygförbindelser. Den fjärde största, som kommer strax efter , är , och den har flest långdistanslinjer av alla skandinaviska flygplatser. Vi ligger alltså på efterkälken, och i riksdag borde vi klara av att fokusera på den svenska konkurrenskraften. Med all respekt, fru talman, hävdar jag att inte alla gånger är rationell. Hur kan man fatta ett beslut om att det inte ska tillsättas en samordnare som ska se över den svenska konkurrenskraften? Denna församlings viktigaste uppdrag borde vara att se till att vårt land kan stå starkt i den internationella och skandinaviska konkurrensen. Därför måste vi ha en flygplats som står sig väl vid en jämförelse, men det har vi inte . faller gång på gång. I stället hamnar vi i denna sal i en diskussion om huruvida vi ska ha snabba och bekväma transporter till och från riksdag. Men det är inte det som det handlar om. Det går lika snabbt och smidigt att ta sig till och från . Diskussionen om peaktider är i det närmaste fånig. Förskjuter vi peaktiden och lägger den i stället skulle vi klara att fylla den utan problem. Utifrån peakdiskussionen är det inget större problem att flytta över flyget från till . Det vi borde fokusera på är inte vara eller inte vara, utan det är konkurrenskraft, hur vi står internationellt och hur vi ska klara oss . Gör vi inte det kan vi lägga ned de andra diskussionerna om hur vi ska skapa jobb och nya arbetstillfällen i vårt land. 110 Statsrådet (S): Jag vågar påstå att även om och inte har förstått regeringens hållning i denna fråga så verkar de allra flesta människor utanför denna sal som jag har talat med ha förstått regeringens hållning i denna fråga. Jag redogör dock gärna för den : Regeringen anser att inte ska läggas ned om det inte kan ske med bibehållande av nuvarande kapacitet och att man också tillgodoser kommande kapacitetsbehov. Låt mig säga det igen: Vi kommer inte att förorda att läggs ned om det innebär att nuvarande eller kommande kapacitetsbehov av flygförbindelser mellan och övriga landet inte kan tillgodoses. Jag hoppas att det i och med detta har tydliggjorts ytterligare och att det trillar ned även i denna sal. Samordnaren ska bland annat titta på huruvida man kan flytta över den trafik som finns på till med nuvarande kapacitet på . Då får man ta i beaktande vad det finns för utbyggnadsmöjligheter på . Vad krävs för investeringar för att ska kunna ta över denna kapacitet? Vad får det för konsekvenser när vi har höghastighetsbana mellan våra tre största städer, förhoppningsvis med anslutning till ? Vad får det för konsekvenser för inrikesflyget om resandet från stora delar av kan företas med tåg med korta restider och direktanslutning till en internationell flygplats? Det är frågor som behöver hanteras i större omfattning. Därför hade det varit glädjande om de borgerliga ledamöterna i slutade krama och i stället började diskutera hur vi kan stärka konkurrenskraft genom att göra strategiska val för flyget i . Regeringen har påbörjat arbetet med en flygstrategi. Det ska bli spännande att ta del av hur alla de intressenter som finns – regioner, olika intresseorganisationer, miljörörelse och flygets aktörer – ser på flygets utveckling, på hur vi ska kunna minska miljöpåverkan och på hur vi ska kunna öka konnektiviteten inom men framför allt med andra delar av världen, det vill säga de viktiga exportmarknaderna där vi behöver finnas. Vi behöver finnas där för att de svenska företagen ska kunna bli framgångsrika i sin export. Vi behöver också kunna attrahera företag så att de förlägger sin verksamhet och sina kontor hit. I detta är flyget av avgörande betydelse, men som fysisk plats har faktiskt ytterst lite med den frågan att göra. Vad det handlar om är att tillgodose flygkapacitet. Det är det vi kommer att ägna tid åt, inte åt en fysisk plats i . 111 (M): Ministern vill att vi ska prata om vilka strategiska val vi ska göra för att utveckla flyget i . Låt mig då vara tydlig. En helt samlad svensk flygindustri och flygnäring säger en sak: Inför ingen flygskatt! Det vore det enskilt största våta täcket över möjligheterna att utveckla det svenska flyget. Vi får se om ministern menar allvar med någonting hon säger här i talarstolen. Låt oss då prata om den svenska konkurrenskraften! Jag håller med, och jag har själv tagit upp just de delarna. , och även har konkurrentflygplatser. Om de flygplatserna tillåts växa starkare än gör det att huvudkontor för stora företag som ska etablera sig i inte hamnar i och inte hamnar i . Då har vi problem. från Socialdemokraterna går till och med så långt att hon säger att vi har hamnat på efterkälken. Jag håller absolut med. Men låt oss då prata om hur vi utvecklar det svenska flyget, inte om hur vi skapar problem för flyget! Det borde väl vara det vi ska diskutera. Om problembilden är att vi är på efterkälken, låt oss då inte sätta krokben för det svenska flyget på det sätt som ni vill göra! säger också att hon tycker att debatten om peaktider är fånig. Ja, den må tyckas vara fånig. Jag kan då tala om för dem som lyssnar på debatten att själv kommer från och inte ser några problem i att människor från andra delar av landet kanske måste förlägga en eller två hotellnätter hit i stället för att åka till huvudstaden för möten. Man kan kosta på sig den lyxen när man bor i storstadsregionen. Jag vill tacka ministern för debatten. Med tanke på de svar vi har fått lär vi återkomma. Jag känner mig inte nöjd när det gäller synen på flygets utveckling. Vi kommer nog att ha många debatter här i fortsättningen. Men med bättre svar kommer vi att slippa de här debatterna i kammaren. 112 (S): Jag har ett förtydligande när det gäller peaktiderna. Det är 10–då peaken är full. Om man i stället får flyga fem eller eller senare tror jag inte att det spelar så stor roll. Detta behöver inte betyda en övernattning i om man flyger . Jag vill att det ska stå väldigt klart. Därav tycker jag att den här diskussionen blir lite fånig. Jag vill ge ett perspektiv på vad de här frågorna handlar om. När vi pratar om konkurrenskraft och våra tillväxtmöjligheter går det inte att blunda för att huvudstaden är tillväxtmotorn. Om det inte går bra för går det inte heller bra för resten av landet. Jag tror inte att jag som stockholmare är ensam om att säga det, utan de flesta både i riksdag och i vårt land är beredda att skriva under på detta. När internationella institut tittar på vad det är för tillväxtproblem som finns i handlar det om två saker. Det ena är att man inte har en sammanknuten arbetsmarknadsregion, och det gäller främst resor med flyg, tåg och andra transportsätt. Det andra, och kanske allra viktigaste, är bostadsbristen. De här frågorna hänger ihop, vare sig vi vill eller inte och oavsett vad vi tycker om Brommaflyget. Den uppgradering som man har gjort av till en 2C-flygplats har lagt ett byggförbud på väldigt stora delar av både och kranskommunerna runt omkring, där man inte längre heller får bygga på höjden. Det är väldigt många byggprojekt som står still just nu och som inte kommer att kunna genomföras på grund av utvecklingen, uppgraderingen och det utökade flyget på . Frågorna hänger ihop. I slutänden är det vi i som förlorar i konkurrenskraft gentemot andra länder. 113 Statsrådet (S): Frågan om flygskatt eller inte missade jag nog i interpellationerna. Den fanns inte där vad jag kunde utläsa. Det fanns en fråga om huruvida det finns någon konkurrens mellan och , och den har jag svarat på. Jag tycker ändå att vi rör oss i den här diskussionen på ett sätt som gör att vi faktiskt kanske kommer till ett läge där vi kan börja diskutera mer strategiska frågor för flyget – inte krampaktigt hålla oss fast vid en fysisk plats i utan prata om hur vi kan utveckla flyget, så att vi får en bättre konnektivitet med våra viktiga exportmarknader, kan utveckla den svenska turismen, kan få bättre kopplingar från övriga landet via ut i världen och kan minska klimatpåverkan för både flyget och transportsektorn som helhet. Det där är ett beting som vi har att jobba med allihop. Jag tycker som sagt att vi har rört oss framåt i debatten. Vi kanske närmar oss ett mer strategiskt förhållningssätt . Jag ser fram emot att fortsätta att diskutera flygets roll för framtida konkurrenskraft för . Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:696 om nivån på myndighetsavgiften för flyget 114 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att hantera tillkännagivandet om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn och gå vidare med ärendet. I mitt tycke var den reform av Transportstyrelsens finansiering som den tidigare regeringen genomförde 2011 rimlig. Den huvudprincip som gäller är att de avgifter som myndigheten tar ut för bland annat tillsyn baseras på självkostnadsprincipen. Det gäller för alla trafikslag. Samma spelregler för alla bidrar till rättvisa mellan trafikslagen. Jag är överens med om att det kan behövas undantag. Det finns marknadssegment som inte har förutsättningar att bära hela kostnaden för Transportstyrelsens tillsyn. Därför tycker jag också att de möjligheter för Transportstyrelsen att subventionera avgifterna för vissa grupper som infördes är rimliga. Som säkert känner till gäller det bland annat vissa grupper inom luftfartsområdet, men även grupper inom andra trafikslag. Det är naturligtvis inte självklart att de analyser som gjordes 2013 träffar helt rätt . Jag ser det som naturligt att med jämna mellanrum följa upp hur en myndighet tillämpar de bemyndiganden den har fått och hur det har fallit ut. Regeringen fattade därför så sent som beslut om att uppdra åt Transportstyrelsen att göra en sådan uppföljning. Uppdraget har en bred ansats och fokuserar inte på något enskilt trafikslag eller någon i förhand utpekad grupp. Om analysen visar att det är motiverat kan Transportstyrelsen föreslå ändringar i tillämpningen eller i själva bemyndigandena. Uppdraget ska redovisas . 115 (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag frågade ministern hur hon tänker hantera tillkännagivande om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn. Jag måste säga att jag tycker att svaret från ministern till viss del känns nonchalant gentemot det tillkännagivande som riksdag riktat till regeringen. Det tycker jag är tråkigt, uppriktigt sagt. Vi valde i den här frågan, trots en tydlig majoritet mot regeringen, att ändå sätta oss ned och samtala tillsammans med ministerns eget parti, Socialdemokraterna, för att hitta ett tillkännagivande som skulle vara bra så att vi kunde lösa själva sakfrågan. Transportstyrelsen frös tidigare de planerade höjningarna av myndighetsavgifterna, som ministern läste upp i sitt svar. Men har man från Transportstyrelsens sida aviserat att man ska fortsätta att sänka myndighetsavgiften, den här gången från till . Det här sker trots att den motion som jag väckte /2015 delvis bifölls av riksdag i samband med att vi diskuterade hur vi skulle gå fram med det här. Jag tycker att detta är jättetråkigt och vill egentligen bara fråga ministern hur hon tycker att hon agerar. Agerar hon i tillkännagivandets anda utifrån det vi satt ned och diskuterade? 116 Statsrådet (S): Den motion som hänvisar till bifölls delvis, som Riedl också säger. De delar av motionen som bifölls och som sedan kom att ingå i tillkännagivande till regeringen anser jag att vi har tagit om hand i och med att vi nu ger Transportstyrelsen i uppdrag att se över hur man tar ut myndighetsavgifter. Transportstyrelsen tar in avgifter för tillsyn där den som blir utsatt för tillsynen ska betala så att man får en kostnadstäckning. Sedan har man en myndighetsavgift som alla som verkar på området betalar till myndigheten. Det har visat sig att det ser lite olika ut. På en del konton har man ett överskott och på andra ett underskott. Totalt sett behöver Transportstyrelsen se över så att man har kostnadstäckning där man ska ha det, att man ska kunna undanta de segment av marknaden som inte har förutsättningar att bära kostnaderna och att man totalt sett får en intäktsström som motsvarar det som myndigheten bör ha. Det ligger i uppdraget att Transportstyrelsen ska se över sina tillsyns- och myndighetsavgifter så att man får rätt balans. Jag hoppas att kommer att bli nöjd med resultatet av uppdraget, när Transportstyrelsen återredovisar detta. Syftet är naturligtvis att ha avgifter som är både rättvisa och möjliga att överblicka och som ser till att man har rätt konkurrensvillkor och rätt kostnadstäckning för Transportstyrelsen. Det är som sagt avsikten med det uppdrag som regeringen har lagt. 117 (M): Som ministern påpekar var skälet till att motionen bifölls delvis att vi involverade ministerns eget parti i diskussionerna. Från början var det tänkt att motionen skulle bifallas helt, men vi kom överens med ministerns parti Socialdemokraterna om att delvis bifalla den och lösa sakfrågan. Om man ska kunna ta i hand och lita på varandra måste det fungera hela vägen. Jag tycker inte att det är en konstigt lång utredningstid. Man behöver ha på sig, och jag har ingen kritik mot ministern i detta. Mars 2016 är ganska snabbt jobbat, men det hinner hända en hel del på vägen, framför allt om man har statliga myndigheter som jobbar i precis motsatt riktning mot vad tillkännagivandet gav skäl till. regeringar har fryst myndighetsavgiften utifrån att vi tvingade ut svenska företag från marknaden på grund av den. Det är fullt möjligt att ha avgiften fryst i avvaktan på att man kommer fram med detta. Min fråga till ministern är: Vore det inte rimligt att myndighetsavgiften är fryst till dess att utredningen är klar i stället för att vi lägger ytterligare börda på lasten i avvaktan på att vi ser vad utredningen kommer fram till? Det tycker jag vore rimligt. Jag önskar att ministern kan ta sitt ansvar i det fallet och se till att vi inte tvingar svenska företag att flagga ut från i avvaktan på detta. 118 (S): kan vara helt lugn. Det handslag, den överenskommelse och det samtal vi hade om tillkännagivandet gäller. Jag konstaterar med glädje att statsrådet har redogjort för vad utredningsuppdraget går ut på. Jag förstår inte riktigt vad tycker att problemet är. Vår regering utvärderar nu vad den tidigare regeringen införde på inrådan av . Det tycker jag är bra. Man måste förstås titta om det blev så lyckat med den proposition som antog 2010 och som regering lade fram. Jag tycker att utredningsuppdraget är alldeles ypperligt och väldigt klart och tydligt. Dessutom står det att det ska lämnas en redovisning av om det utifrån en sammantagen bedömning finns skäl att i några fall ändra tillämpningen av undantagen från principen om full kostnadstäckning. Tillsammans med de tre övriga strecksatserna täcker detta hela problematiken. Ingen av oss, varken jag, , eller någon annan i den här salen, vill att svenska flygföretag ska flagga ut. Så är det definitivt inte. Det kan vara lite knepigt för en oinvigd att förstå vad vi pratar om. Det är oftast positivt om en myndighet vill sänka sin avgift, men i det här fallet pratar vi som om det vore något väldigt dåligt att man sänker från nuvarande per passagerare till . Det beror helt enkelt på att Transportstyrelsen har blivit väldigt effektiv. Man gör liksom inte av med mer pengar, och man ska helst inte ta ut mer pengar än vad man gör av med. Dessa pengar har betalat annan verksamhet som är nog så viktig för flyget och som kan bli väldigt hårt belastad om man ska ta ut dem på annat sätt. Men man kan inte koppla det så tydligt som gjorde i sitt första inlägg. Bara för att myndighetsavgiften sänks kommer inte tillsynsavgiften per automatik att höjas. Det finns ingen direkt koppling där, det vill jag tydliggöra. Jag tror att vi är överens. Jag vet att vi är det, . Det tillkännagivande som riktas till regeringen är härmed till fyllest. 119 Statsrådet (S): har på ett förtjänstfullt sätt redogjort både för hur den överenskommelse som gjordes mellan partierna såg ut och hur sakförhållandena är. Detta är en ganska teknisk och inte alldeles lättgenomtränglig materia. Jag vill ändå förtydliga att det inte är kommunicerande kärl mellan de olika typer av avgifter som Transportstyrelsen tar in, det vill säga att om man höjer den ena så sänker man den andra och vice versa. Respektive typ av avgift har helt olika funktion och är uppbyggd på helt olika sätt. Det innebär att om man sänker den ena avgiften blir det inte per automatik en höjning av den andra. Jag vill poängtera att myndigheten, med det bemyndigande man har, har möjlighet att göra avsteg från principen och ge företag eller aktörer rabatt på avgiften om man bedömer att det finns aktörer som av olika skäl inte kan bära kostnaden. Detta bemyndigande har ingen tagit ifrån Transportstyrelsen, utan det är fullt möjligt att fortsätta att arbeta på det sättet också som utredningen pågår. I och med att vi har lagt detta utredningsuppdrag med denna breda ansats, där vi fångar in den problematik som lyfter fram i interpellationen, anser jag som jag sa i mitt första inlägg att det tillkännagivande som regeringen har fått från är omhändertaget. kommer Transportstyrelsen tillbaka med ett svar på utredningen om hur man har för avsikt att hantera sin avgiftsfinansiering framöver och se till att de olika avgifterna inte korssubventionerar varandra. Detta är nämligen inte tillåtet enligt , och det är därför vi vill att Transportstyrelsen förtydligar hur det ska gå till framöver. 120 (M): Tack, , för att handslaget gäller! Det låter bra. Det innebär att vi kan prata med varandra även fortsättningsvis. Vad är då problemet? Jo, det är som följer. Motionen bifölls delvis med intentionen att förbättra för företagen i avvaktan på att regeringen uppfyller det som sa åt den, det vill säga se över detta. passade man på att försämra för företagen. Det ser jag som ett problem. Om man inte hade några avgiftshöjningar för de olika företagen vore det inte något problem, men så ser det tyvärr inte ut. Vi har väldigt många företag som lever alldeles på gränsen därför att avgifterna har skenat iväg . Det är bekymret. Jag uppmanar ministern och hennes partikamrater att besöka dessa företag. Det är helikopterskolor, olika verksamheter inom flyget med flera. Titta på deras balansräkningar! De visar gärna hur det ser ut och hur avgifterna har slagit och utraderat all vinst och gör att de i praktiken får låna pengar för att klara sin verksamhet. Det är min uppmaning till er. Jag hoppas att ministern tar sitt ansvar och fryser myndighetsavgiften utredningen pågår. Det är fullt möjligt. Det gjorde den tidigare ministern. Den var förvisso moderat, men jag tror att även en socialdemokrat klarar av att göra på det sättet när man sitter i regeringsställning. I övrigt kan jag bara säga: Det är glädjande att regeringen har hörsammat och tillsatt denna utredning. Förhoppningen är att vi i slutändan kommer att hamna på precis samma fot, att det kan bli något bra av detta. Men låt oss inte förstöra på vägen dit! Det är min uppmaning till regeringen. 121 (S): Mycket kort: Tack, ! Vi är överens. Tillkännagivandet är genomfört. väntar vi på resultat och hoppas förstås också att vi kan jobba lika fint tillsammans i andra frågor. 122 Statsrådet (S): Jag förutsätter naturligtvis att Transportstyrelsen agerar som en ansvarsfull myndighet och har nära kontakt med de företag som är berörda av de här avgifterna och att man också som utredningen pågår ser till att det inte sker några dramatiska försämringar. Det ligger redan inom myndighetens bemyndigande. Men hur de här avgifterna ska tas ut sedan ligger i utredningen, och där kommer Transportstyrelsen tillbaka. Jag ser inte riktigt att vi har så olika uppfattning i frågan. Jag tror att både och vi i regeringen vill att Transportstyrelsen ska få finansiering för sin verksamhet, att vi ska ha konkurrensneutralitet mellan trafikslag och att det fortsatt ska finnas en möjlighet för Transportstyrelsen att undanta vissa segment som har svårt att bära kostnaderna. ger vi ett uppdrag till Transportstyrelsen att se över hur detta ska kunna förverkligas, och jag ser fram emot att ta emot resultatet av den utredningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:754 om finansiering av räddningsinsatser 123 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser det rimligt att sjöfarten och dess privata företag ska finansiera räddningsinsatser på land och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av beslut. Jag vill börja med att understryka att är ansvarig myndighet för sjö- och flygräddning inom svenskt ansvarsområde enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. Ett statligt anslag utgår för ersättning till de utgifter som har för kostnader som uppstår vid olika sjöräddningsuppdrag som ligger utanför handelssjöfartens betalningsskyldighet men som ligger inom verkets ansvarsområde. Enligt lagen om skydd mot olyckor ska statliga resurser finnas till hands när kommunala räddningstjänster behöver dem. Det är riktigt som skriver att beslutade om att helikopterresurser ska kunna stå till den kommunala räddningstjänstens förfogande kostnadsfritt under vissa givna förutsättningar i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Om beslut får till följd ett markant ökat antal helikopterinsatser till olika kommunala räddningstjänstoperationer kan det finnas anledning att återkomma i denna fråga. 124 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kan börja med att understryka att det viktigaste alltid, liksom i det här fallet, är att rädda liv och att det måste ha högsta prioritet. Om det har varit så att kommuner har sagt nej till räddningsinsatser av kostnadsskäl, där helikoptrar hade kunnat göra skillnad, är det naturligtvis inte bra. Men diskussionen måste handla om hur finansieringen av de här räddningsinsatserna ska göras – inte om de ska bli av eller inte. Beslutet från väcker en del principiella frågor. Beslutet om att kommuner inte längre ska behöva betala för att nyttja verkets räddningshelikoptrar väcker principiella frågor eftersom är ett affärsverk, som huvudsakligen finansieras av svensk sjöfart. Den kommunala räddningstjänsten är däremot skattefinansierad. Det är, fru talman, tveksamt om den svenska sjöfarten ska belastas med kostnader för räddningsinsatser på land. Vi har otaliga gånger stått i den här kammaren och diskuterat att vi har en svensk sjöfartsnäring som är hårt belastad och utsatt för tuff konkurrens och kostnadspress.