prot · H20945 · 2015-01-14 00:00:00 — Med andra ord: Ska hållbarhetsperspektivet genomsyra samtliga statliga bolags verksamheter måste man tänka socialt, miljömässigt och ekonomiskt. En av tre räcker inte. Alla tre delarna måste kunna utvärderas för att bolagen ska fortsätta att finnas i statens ägo och därmed ha ett berättigande. 159 (V) replik: Jag vill tacka . Jag blev lite bekymrad när du var inne på detta med och Postnord, men du slätade till det lite grann efteråt. Det finns de som har ett samhällsuppdrag som de försöker fullfölja. Sedan delar man ut uppdragen, och som du själv sa kanske det är befogat att staten går in när privata inte kan få lönsamhet i något uppdrag. Men det som är problemet är att man går in med ett samhällsuppdrag och delar sedan ut uppdragen till dem som kan få en lönsamhet. Man kan dela ut Posten. Det är jättelönsamt, men där ute på vischan, i periferin, är det ingen som tar på sig uppdragen. Sedan ska de tävla på samma villkor. Det blir galet. Därför säger jag att några branscher inte alls borde konkurrensutsättas. Det är samma sak med . Det är ingen som står i kö för att bilda en i eller , och de ska tävla på samma villkor. Det blir galet. Ser du inte något problem i några branscher som vi ska behålla i statlig ägo? Jag tycker att vi ska behålla det som är samhällsuppdrag och sköta det gemensamt så att det blir bra för alla. 160 (KD) replik: Jo, jag ser bekymmer i vissa av de här delarna. Jag tror att vi behöver ha en samhällsstruktur som är en grund för oss, oavsett hur vindarna blåser, och att alla i till exempel bör få sin post. Och det måste finnas vägar, kommunikationer, bredband och en samhällsstruktur som fungerar. Jag kan återigen ta som exempel. Jag nämnde och från min egen valkrets. Det är sannerligen inga orter där det har stått företag i kö för att starta upp verksamheter av den kalibern. Att de nu får var sin är oerhört uppskattat av folket på landsbygden. Om det ännu inte är någon som hört av sig till beklagar jag det, för jag tror att det hade varit väldigt bra. Att släppa fram möjligheten för företag i olika branscher just från det statliga perspektivet tror jag är bra. Men jag delar din uppfattning, , att det kan finnas verksamheter som vi inte ska släppa till någon annan utan kanske är bättre att staten behåller för att säkerställa tillgången för alla medborgare. 161 (V) replik: Det jag frågade var om inte ser ett problem med att man inom samma bransch har så olika förhållanden och att man måste ta ansvar för de mindre orterna där man har mindre kunder. När det gäller apoteken öppnades det nya apotek på i varenda knut. Det var inte något konstigt. Men servicen blev inte bättre ute på vischan. Där kan du få vänta på en medicin längre. Det fungerar så att de som hade mest kunder kunde öppna ett apotek, medan servicen bara blev sämre där ute på vischan när man släppte apoteken fria. Samma sak är det när det gäller många andra branscher. Du tycker att så länge någon annan kan få lönsamhet ska de syssla med verksamheten under samma tak, att man ska tävla med dem. Men det är ingen som kommer och skriker efter dem som är minst lönsamma. Det är samma sak i järnvägsbranschen. Det är ingen som vill trafikera de lågtrafikerade banorna. Problemet när man säger att marknaden ska sköta allt är att det inte funkar överallt. Det var i alla fall bra att du såg lite grann av problemet i det hela. 162 (KD) replik: Det handlar om att se på bredden av statens ägande. Efter att ha gått igenom listan med 49 företag tycker jag fortfarande att frågan är relevant om staten ska syssla med allting som finns uppräknat där. Jag är inte säker på det. Då handlar det inte alls om att inte tillgodose landsbygdens behov, utan jag ifrågasätter om vi ska ha bolag tillsammans med eller om vi ska syssla med lantmäteriverksamhet utomlands. Vad är det i så fall för kärnverksamhet som är viktig att ha i statliga bolag? Där måste vi gemensamt fundera över vad som är rätt och riktigt, så att vi lägger svenska skattebetalares pengar på rätt ställen. Om vi återgår till Postnord igen tycker jag att det borde finnas ett samhällsuppdrag även i fortsättningen så att det finns en vettig postgång i det här landet, absolut. Jag som bor i centrum av en stad kan ifrågasätta att jag inte får min post förrän solen nästan har gått ned varenda dag i motsats till hur vi hade det . Då delades post ut , vilket inte görs längre. Det finns ständiga förbättringsområden, och det tror jag att inser om han tittar på listan. 163 (S): Jag yrkar bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande NU4 om statligt företagande och avslag på reservationerna. Statligt företagande ska vara långsiktigt och strategiskt. Ett övergripande mål för statens ägarpolicy är värdeskapandet. Staten är en av största bolagsägare, vilket vi har talat om . Bolagen representerar mycket stora värden och är en stor och betydelsefull arbetsgivare i . Det handlar ytterst om att vi som medborgare är gemensamma ägare, och som riksdagsledamöter företräder vi ägarna i detta sammanhang. Företagen ska få förutsättningar och möjligheter att utvecklas och vara konkurrenskraftiga på sina marknader. Så länge staten är ägare ska man vara en aktiv sådan. Den samhälleliga styrningen av de statliga företagen behöver snarare stärkas än avmattas, för det är tydligt att staten i sin roll som en mycket betydande ägare har ett stort ansvar inte bara för de enskilda företagen utan också för samhällsutvecklingen i stort. Staten ska vara en aktiv och engagerad företagsägare. Samtliga statliga företag ska vara ledande inom sina respektive branscher och marknader när det gäller att ta ansvar för samhällsutvecklingen ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. Strategiska funktioner och tillgångar med stor betydelse för samhällets utveckling är viktiga att behålla under gemensam kontroll. Ett sådant exempel är infrastruktur. Annat kan vara att säkerställa en god samhällsservice i hela landet. Det statliga ägandet kan också i vissa fall motiveras genom att företagen erbjuder verktyg för att skynda på samhällsutvecklingen åt önskvärt håll. Ett mycket tydligt exempel är beställare av ny, oprövad teknik. På så sätt underlättas steget från idé till produkt och den viktiga första referenskunden. Vi vill använda kraften i de statliga företagens investeringar till industriella partnerskap för att stärka konkurrenskraft och skapa nya jobb. Syftet med det statliga ägandet kan också vara att öka konkurrensen på lite sämre fungerande marknader. Det kan i vissa fall vara effektivare än regleringar. Sociala skäl kan också vara grund för statligt ägande. Det kan också vara lämpligt att staten går in som ägare för att stabilisera en marknad eller investera i framtidens miljöteknik när marknadsmisslyckande föreligger. Utförsäljningar av statliga företag får inte ske av ideologiska skäl. Ekonomiska överväganden och väl underbyggda konsekvensanalyser måste ligga till grund för de beslut som fattas i sådana sammanhang. De statliga bolagens roll som verktyg för att påverka den allmänna normbildningen i näringslivet ska heller inte underskattas. ska föregå med gott exempel. Genom att äga företag helt eller delvis betonar staten det samhällsnyttiga perspektivet. Det gör vi genom att utforma ägardirektiv och tillsätta styrelserna, vilket också tagits upp här . Ett av de viktigaste instrumenten för ägarstyrning är just att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. De ska vara sammansatta så att de kan genomföra sitt uppdrag utifrån affärskompetens, integritet, effektivitet och branschkunskap. Frågan om en jämn könsfördelning har varit uppe, och det är självklart att den kommer att prioriteras ytterligare. Det är nog viktigt att de statliga bolagen fortsätter att ligga i framkant när det gäller denna fråga och också här föregå med gott exempel. Statens bolag finns inom en rad sektorer med olika uppdrag och förutsättningar. Det är därför naturligt att målen som sätts upp täcker en palett av frågor. Mångfald och minskad miljöpåverkan är återkommande mål för många av bolagen. Förutom rent finansiella mål betonas också frågor om hållbarhet, etikpolicyer, jämställdhetspolicyer och annat. Det är ett tag sedan tog beslut om vilka huvudprinciper som ska gälla för förvaltningen av statliga bolag. Enligt de uppgifter jag har var det 1996. har det rått enighet kring dessa förutsättningar, vilket har skapat arbetsro och tydlighet. Dessa huvudprinciper handlar om att statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. Uppföljningen av utveckling, effektivitet och annat som har nämnts ska ske av den som utövar förvaltning. Bolag med statligt ägande ska göra många bra saker. De ska integrera hållbarhetsfrågor i sin affärsmässiga strategi. Det är viktigt att betona det gemensamma ansvar vi alla har som företrädare för medborgarna när det gäller att driva på för klimatpolitik och goda livsmiljöer. När det gäller företagande kan det också ses som en konkurrensfördel. Att ta ansvar för klimatet och miljön är att jobba framtidsinriktat. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Det är många saker, och vi har en viktig uppgift i att följa upp att detta sker och att bolagen lever upp till de principer som vi vill att de ska leva upp till. Jag yrkar åter bifall till utskottets förslag i betänkandet. 164 (M) replik: har det givits lite olika besked från socialdemokratiska och miljöpartistiska ledamöter och statsråd. När det gäller och energiöverenskommelsen har ni sagt att ni är överens om er energipolitik. Men när säger att reaktorer ska stängas, vilket också sägs i den budget som föll, säger att man ska analysera. Ägardirektiven ska först utredas och sedan kanske inte utredas. Jag skulle vilja veta vad som egentligen gäller i denna fråga. Vidare har kommit fram till att man vill utreda kärnkraftsfrågan. har vi hört partiledare säga att kunskap aldrig kan vara farligt. Jag tycker att det är ett bra uttryck. Med tanke på långsiktighet är det bra att gå igenom vad man har, vad man får och hur det ser ut . Det är många som använder uttrycket utförsäljning. Utförsäljning är rea. Det finns ingen anledning att sälja något billigt. Det man gör är att sälja bolagen för att få in pengar att använda på bästa sätt till nya reformer. 165 (S) replik: Jag uppfattade av anförande att vi delar uppfattningen att det handlar om långsiktighet och att vi ska ha strategiskt tänkande och agerande när det gäller de statliga företagens framtid. Självklart kommer att ha en betydande del i att vara med och verka för den energipolitik som vi kommer fram till och som ska gälla långsiktigt för . Vi ser fram emot de samtal som kommer att ske inom hägn under inledningen av våren. Det är verkligen att tala om långsiktighet och strategi att diskutera hur vi kan se framåt och skapa tillväxt och utveckling i med en energipolitik för framtiden. 166 (M) replik: Jag skulle vilja återkomma till det svar jag fick. Men först vill jag ställa en fråga med anledning av de luddiga svar som har givits. Statsrådet har å ena sidan sagt saker och ting om ägardirektiven, å andra sidan inte. Jag vill bara vara tydlig med att jag vill ha ett besked om att ni enligt ordning och reda tänker inhämta erkännande om någonting annat ska ges . Jag vill fråga om vi då kan räkna med att det inte stängs några reaktorer – med tanke på att samtalen ska föras och man vill komma framåt i en gemensam diskussion. Med tanke på ägande av bolag vill jag också höra i vilka lägen man ska lämna bolag. Ska man göra det , som Socialdemokraterna ser det? Tänker man sådana tankar nu under de år som man sitter vid regeringsmakten? Angående utredning undrar jag om ni socialdemokrater tycker att det är en bra idé att vara inne och detaljstyra i frågor där ett bolag vill göra analyser med kunskap för framtiden. 167 (S) replik: Återigen handlar detta om de statliga företagen, som har att jobba efter de beslut och de föresatser som vi ställer ut, . När det gäller den energipolitiska delen av diskussionen är det en fråga av betydligt större art, kan man säga, eftersom det kommer att vara föremål för energikommissionssamtal framöver. uppdrag är tydligt. Det handlar om långsiktighet och strategiskt tänkande, och det gäller att jobba med framtidens energilösningar för att säkerställa en trygg energiförsörjning för . 168 (C) replik: Jag tackar ; jag tycker att stora delar av hans inlägg var kloka. Men jag har några frågor, bland annat när det gäller försäljning av bolag och nödvändigheten av detta. Det är ingen hemlighet att många banker är restriktiva med att låna ut pengar , speciellt på landsbygden. Många företagare har problem med att få låna över huvud taget, och om man får låna är det till ockerräntor. Det är klart att det skapar olika förutsättningar i olika delar av landet. Jag vill komma tillbaka till , som är en statlig bank. Jag talade också en del om det i mitt eget anförande. Jag tycker att statliga nu bara lämnar landsbygden vind för våg och fokuserar på storstäder i . Kunder norr om ska inte göra sig besvär längre. Vad är detta för någonting egentligen? Är det ansvarsfullt? Jag undrar hur Socialdemokraterna ser på det här och hur ni kommer att agera. 169 (S) replik: Jag delar självfallet din uppfattning, . Jag tror att den är självklar för de flesta när det gäller statens och även de statliga företagens ansvar. Det ska gälla för hela . Hela ska leva, och det har vi att skapa förutsättningar för på olika sätt. Vi vill utveckla till att låta dem låna ut även till dem som vill bygga och investera i bostäder i på olika sätt. Det kan vara i hela . Jag vill vända mig emot att vi ska ha företag som jobbar särskilt med vissa delar av landet, utan vi ska självklart jobba med hela landet för allas bästa. 170 (C) replik: Jag tackar för svaret. Om jag uppfattade det rätt innebär det alltså att ni inte kommer att sälja . Jag tycker gott och väl att man skulle kunna göra det. Om inte uppfyller statens intentioner att verka i hela landet kan jag börja fundera på varför över huvud taget ska finnas. Det finns så pass många banker och riskkapitalister i storstäderna ändå så det räcker. Om jag har uppfattat det rätt kommer alltså Socialdemokraterna att agera med nya ägardirektiv till när det gäller att verka i hela landet. Har jag uppfattat dig rätt då, ? 171 (S) replik: När det gäller frågan om mer ägardirektiv kan jag inte specificera det just . Men inriktningen i vår politik för är att vi vill se dem som en viktig aktör för samhällsutvecklingen, till exempel när det gäller att stimulera mer bostadsbyggande i från norr till söder. 172 (SD) replik: Jag tänker tala om statliga företag, , men jag tänkte också blanda in myndigheter lite grann och ansvaret för utvecklingen på våra landsbygder. Jag kommer själv från . Man får gärna bilden av att det är de privata företagen som lämnar småkommunerna. Men den bilden får man inte om man bor i , och inte heller när man talar med människor i många andra kommuner. Vilka är det som har lagt ned sin verksamhet i ? Det är SJ. Det är det numera nedlagda , som i och för sig är en myndighet. Det är posten, och det är som lägger ned. Gång på gång är det statliga myndigheter och statliga företag, medan de privata företagen utvecklar sin verksamhet i . De har byggt nya anläggningar och nya enheter, och de har utvecklat – också på affärsmässiga grunder. Detta är en diskussion som jag tror att vi får föra med de statliga företagen. Sker det här alltid på affärsmässiga grunder? Jag är mycket tveksam till det. Den signal jag får från övriga glesbygdskommuner är att de har en liknande utveckling. Men det var inte därför jag begärde replik. Anledningen är en annan: skrivningen i er budget om att planer på att förbereda för byggande av ny kärnkraft avbryts. Min fråga är helt enkelt om detta är socialdemokratisk politik. Ska man äventyra den svenska basindustrins energiförsörjning, kanske , genom att ge sig in på utvecklingen av enbart förnybara energislag i regi? Vi vet ju egentligen inte om det kommer att kunna täcka upp kapacitetsbehovet . Eller är detta en eftergiftspolitik till det tillväxtfientliga ? Jag skulle vilja ha ett svar på frågan. Är detta Socialdemokraternas politik, eller är det en eftergiftspolitik till det tillväxtfientliga ? 173 (S) replik: Herr talman och ! Dessa tillmälen får stå för själv. Vår politik bygger på tillväxt. Vår politik bygger på att vi ska värna den svenska basindustrin och utveckla industrin efter de förutsättningar som krävs för att skapa en så god grund som möjligt för detta. För detta behöver vi en energihushållning som vi kan se framåt för flera decennier för att göra rimliga och goda investeringar. Av det skälet har vi tagit initiativ till en för att diskutera fram långsiktiga lösningar. Avsikten med det är just att säkra den svenska basindustrin och att utveckla ny tillväxtindustri i . 174 (SD) replik: Men snälla – i er budget, som lyckligtvis inte röstades igenom, säger ni uttryckligen att planer på att förbereda för byggande av ny kärnkraft avbryts. Det går inte att misstolka. Det är implicit ett ägardirektiv i budgeten. Återigen: Är detta en eftergift till tillväxtfientliga politik? Eller är det socialdemokratisk politik? Jag delar din uppfattning att vi måste ha en trygg energiförsörjning för svensk basindustri. Det gäller inte minst i det län som jag kommer ifrån, , där i synnerhet skogsindustrin, en del smältverk och annat är fullständigt beroende av billig, säker och leveranssäker energi. De flesta av de förnybara källorna kan inte leverera sådan energi. Hur det ser ut vet vi inte. Men det vi vet är att vattenkraften och kärnkraften levererar just detta: förutsägbarhet och relativt låga prisnivåer. För att tillförsäkra industrierna detta återinför ni nu ett tankeförbud om att utveckla svensk kärnkraft. Jag vill ha svar på frågan. Är det en eftergiftspolitik eller är det socialdemokratisk politik? 175 (S) replik: spelar en viktig roll för vår gemensamma energiförsörjning. Det är väl det som åsyftar. Det kan handla om kärnkraft i många sammanhang. Men självklart handlar det också om nya energikällor med vilka man kan ta rimlig miljöhänsyn och sätta fokus på klimatpolitiken för framtida lösningar. Här krävs långsiktigt hållbara lösningar. Där kommer att spela en viktig roll. Det är också själva som har avbrutit det arbete med kärnkraften som du hänvisar till, . framtidsscenarier innefattar en satsning på energilösningar av modernt slag för att trygga hållbar försörjning för . 176 (MP): En av de uppgifter som har är att granska regeringens förvaltning. Det är vi många som har kommit fram till . Statens bolagsinnehav är betydande med 49 hel- och delägda företag varav två är börsnoterade, och . Bolagen finns representerade i en rad olika branscher med skilda uppdrag och storlekar. Förvaltningen av bolagen är knuten till flera olika departement. Den sammanlagda nettoomsättningen är på ca och ger statskassan en utdelning. Visserligen var det nu en stor minskning jämfört med föregående budgetår. Det beror på den olycksaliga Nuonaffären som genererade en stor engångsavskrivning för . Och vinst minskade på grund av prisraset på järnmalm och avsättningar som avser i huvudsak gruvdriftens påverkan på samhällena i och . De statliga företagen är också landets största arbetsgivare med ca 140 000 anställda och utgör en stor del av arbetsmarknad. Staten har i sin roll som betydande bolagsägare ett omfattande ansvar, inte bara för enskilda företag utan också för bolagens bidrag till samhällsutvecklingen i stort. Regeringen förvaltar bolagen på uppdrag av . Ytterst är det de svenska medborgarna som äger dessa företag. Staten har genom riksdag och regering därför ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. För att det statliga ägandet ska vara relevant och meningsfullt krävs engagemang och tydliga mål med den statliga ägarpolitiken. Vi i vill att de statliga bolagen genom samhällspolitisk hänsyn och målsättning ska bidra till ökad välfärd och större socialt och miljömässigt ansvarstagande. Det statliga ägandet måste struktureras så att man stärker den demokratiska kontrollen och möjligheten att utkräva ansvar. Det är en förutsättning för att och medborgarna ska kunna granska regeringens förvaltning av de gemensamma tillgångarna. Jag har, precis som , gått igenom listan. Och det var fantastisk läsning. är ett statligt företag. Det tycker jag är fint. Om jag inte missminner mig ligger det under . Flera av bolagen med statligt ägande har ett av särskilt beslutat samhällsuppdrag. Ett särskilt samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet i syfte att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägarna. Som exempel kan nämnas så skilda bolag som Kungliga Dramatiska teatern och . Som nationalscen ska vara den ledande institutionen inom teaterns område. har som uppdrag att som en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken producera varor och tjänster. Genom detta ska skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I AB:s bolagsordning stadgas att ska vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Regeringen har ställt som mål att ska vara ledande inom energiomställningen. Som vi ser det bör styrningen av bolaget skärpas så att andelen förnybar energi ökar och på ett kraftfullt sätt bidrar till omställningen. Framtiden för bolaget måste ligga i att utveckla förnybar energi och inte kol och gas. SOS Alarm, som ägs till av staten och till av kommuner och landsting, har som huvuduppgift att på uppdrag av staten ansvara för SOS-tjänsten i genom att ta emot och förmedla larm på nödnumret 112. Jag önskar att ett väsentligt tydligare uppdrag för SJ och en bredare definition av företagets målsättningar kommer till stånd. Jag önskar att SJ ska få ett reellt samhällsuppdrag som ger SJ möjlighet att bli en positiv aktör som tillhandahåller pålitlig kollektivtrafik och att tillgodoser samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Staten är även en stor och viktig aktör i det svenska näringslivet. Att ge små och medelstora företag tillgång till rådgivning, mentorsprogram, investeringslån och andra verktyg som underlättar är nödvändigt för att människor ska våga satsa. Regeringen har en ambition att tillföra pengar till för att ge dem ökade förutsättningar att stödja små och medelstora företag genom rådgivning och finansiering i tidiga skeden där den statliga aktören ofta är en förutsättning och en katalysator för privata banklån. Andra statliga aktörer till stöd för näringslivet är Inlandsinnovation och som har till uppgift att investera i företag. De får nu tydligare uppdrag riktade mot tidiga skeden och sektorer som har långa ledtider och där det råder brist på privat kapital, till exempel life science och miljöteknik men även andra typer av företag. Det är naturligt att staten och de statligt ägda bolagen går i spetsen inom hållbart företagande i syfte att agera föredömligt. Hållbart företagande handlar om mer än att följa lagar och regler. Arbetsgivare med goda värderingar kommer att attrahera och behålla de bästa medarbetarna. Bolag som utvecklar produkter och tjänster som hjälper kunderna att minska energiförbrukningen och koldioxidutsläppen kommer med stor sannolikhet att tjäna pengar även . Hållbart företagande innebär att bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att den tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillfredsställa sina behov. Alla bolag med statligt ägande bör ges ett gemensamt mål om att vara ledande när det gäller jämställdhet samt hållbar ekologisk och social utveckling.