prot · H30920 · 2015-11-03 00:00:00 — I och hans partis egen uppfattning om den egna politiken brister logiken återigen. Man inleder den här reformen med att de som är ska få ta del av den välgörande effekten. inser man att det inte fungerade så bra, och då sänker man åldern till under . Om jag förstår saken rätt har man enligt det senaste moderata förslaget nu sänkt åldern ytterligare. Det är de som är som får ta del av denna välgörande politik mot ungdomsarbetslösheten. Det är väl bara att hålla ut och hoppas, för snart är det väl ingen gräns kvar. Orsaken till detta är faktiskt att partikamrater tänker mer logiskt än vad han själv gör. De ser att politiken inte fungerar. Det vore spännande att höra kritisera sin egen förda politik. När man har förnyat den har man minskat andelen ungdomar som ska få ta del av reformen. Någonstans har man väl ändå kastat en blick på verkligheten och kunnat konstatera att denna politik inte fungerar. Det är en lite kontrafaktisk diskussion där vi diskuterar huruvida ”om” fanns. lever vi – som arbetsmarknadsministern mycket riktigt säger – i verkligheten. Då är verkligheten den att detta var en reform som inte fungerade. Alla som studerade reformen konstaterade att den inte fungerade, och avskaffar vi denna mycket dyra reform som kostar och som har gjort att arbetslösheten bland unga har stigit som man har slösat bort stora resurser som kunde ha använts till riktig arbetslöshetsbekämpning. Det är precis det som den nya regeringen gör. 15 (M): Det är skönt att Alliansens politik ger effekt. Det är i princip fortfarande Alliansens budget som gäller. Socialdemokraterna och de rödgröna fick igenom vissa förändringar som började att gälla från , men överlag är det fortfarande Alliansens politik som råder. Regeringens budget har ännu inte gått igenom i , och det är fortfarande 2015, vilket kanske känner till. Apropå verklighetsuppfattning är det intressant att fråga svenska folket: Hur många tror på regeringens jobbpolitik? Då är det som svarar att de tror på den. Det är som svarar att de tror på spöken, och svarar att de tror att det finns utomjordingar som går omkring bland oss. Det är alltså fler som tror på spöken och utomjordingar än på regeringens politik. Det må vara hänt att det är få av väljarna som inte tror på regeringens politik. Men det stannar inte där. Alla oberoende ekonomiska bedömare – , , , IMF – konstaterar att det som regeringen nu gör kommer att leda till färre jobb. Enligt handlar det om ungefär 25 000 färre jobb med regeringens politik. Enligt handlar det om runt 20 000 färre jobb. I en nyligen genomförd opinionsundersökning visade det sig att av företagare menar att den politik som regeringen för kommer att skada deras förutsättningar för att anställa fler och att växa som företag. Det är inte så konstigt att det är så här. Regeringen höjer systematiskt skatterna, men man höjer inte skatterna för att satsa på vård, skola och omsorg – man satsar lite på vård, skola och omsorg – utan det är som går till annat. Av de går det absolut mesta till att höja bidragen, till att införa ineffektiva subventioner och till att införa arbetsmarknadspolitiska åtgärder som det vetenskapligt har konstaterats minskar arbetslösas möjlighet att komma i arbete. Jag kan hålla med om att reformen, som handlade om att sänka arbetsgivaravgiften för unga, inte var Alliansens mest framgångsrika reform. har vi omprövat vår politik och minskat antalet personer som berörs av reformen. Poängen är att även om man tar bort reformen helt och fullt ska man inte tro att det inte får några konsekvenser. man skatten med 15 miljarder för alla företagare som anställer unga kommer detta att få en effekt. Det kommer att påverka näringslivet negativt. I stället för att höja bidragen och införa arbetsmarknadspolitiska åtgärder som låser fast människor i utanförskap ska man använda pengarna till att sänka inkomstskatterna. Det har en bevisad effekt. Sedan vill jag bara nämna detta med arbetslösheten. Vi kan halvera arbetslösheten – det är jättelätt. Det är bara att göra som gjorde: bevilja förtidspension eller sjukskriva alla. fick mycket kritik för det, så den här regeringen kan ju inte göra det så lätt för sig. Den här regeringen försöker smussla genom att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Man inför så kallade extrajobb som alltså är låtsasjobb som regeringen har hittat på för att dölja arbetslösheten. Arbetslöshet har blivit något av ett obsolet mått. Det som man ska titta på är hur många som faktiskt jobbar. Det var 300 000 fler som jobbade med Alliansen, trots den värsta krisen. 16 Arbetsmarknadsminister (S): säger att det gick bra för under den gamla regeringen, och det är ju roligt att han tycker det. Det är inte så många fler som tycker som han. Det var ett av skälen till att den gamla regeringen fick kraftigt underkänt av väljarna. Men det är naturligtvis fritt fram att ha den uppfattningen. Det kanske inte heller är så konstigt att man har det som moderat. Det är intressant att höra uttala sig om det som andra kallar en dyr och ineffektiv reform. säger nu att det inte var den mest framgångsrika reformen och att den behövde omprövas. Jag tror att det är ungefär detsamma. Alltså håller inte ens fast vid den dyra och ineffektiva sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Jag har några kommentarer, fru talman. Låt mig först säga att sjukskrivningstalen har ökat dramatiskt . Den gamla regeringen kunde inte rå på detta, utan satt och såg sjukskrivningstalen öka dramatiskt, år . skar regeringen ned på arbetsmiljösatsningar och andra insatser som har möjlighet att vända utvecklingen. Man ska inte kasta sten i glashus. Även om och regeringen har levt med en borgerlig budget under ett drygt halvår har vi inte fört en borgerlig arbetsmarknadspolitik. Vi har från dag ett lagt om arbetsmarknadspolitiken. Det är en tydlig förändring som märks. Vi har tagit bort två tredjedelar av regleringarna i regleringsbreven till Arbetsförmedlingen. Vi har inlett ett mycket omfattande samarbete med kommunerna. Vi har börjat med en flexibilitet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vi har inlett en stor omläggning, så att Arbetsförmedlingen jobbar mot arbetsgivarna som sin viktigaste kund och inte fokuserar enbart på de långtidsarbetslösa. Det här är en stor förändring. Den är inte färdig ännu utan behöver fortsätta, men det är den vi börjar se effekt av. Låt mig tala om vad det är beskriver som arbetsmarknadspolitiska åtgärder som låser in folk. Det är utbildning. Det är det vi satsar på. Vi satsar stort på vuxenutbildning och på utbildning på folkhögskola, yrkeshögskola och universitet, detta i ett läge där har fler lediga jobb än någonsin som inte tillsätts. I ett sådant läge är det precis den politiken som behövs. Vi måste rusta människor för att kunna ta de lediga jobben. Ett av de allvarligaste hoten mot den ekonomiska tillväxten är att företag och andra arbetsgivare har svårigheter att få tag i relevant yrkeskompetens när de söker sådan. Det här hotar tillväxten i enskilda företag och hela . Det är därför det är så viktigt att lägga om arbetsmarknadspolitiken, satsa stort på reguljär utbildning, föra en flexiblare arbetsmarknadspolitik och möta arbetsgivarnas behov. 17 (M): fick vi upp i debatten också, och jag vill kommentera hans anförande lite. Att man ser verkligheten innebär självklart att man måste ompröva och vidareutveckla sin politik. Det gör vi, och det är väl ingen hemlighet. Vi är tydliga och öppna med det. Vi berättar gärna för alla, även , vad vi gör och varför. Vi har gjort justeringar vad gäller arbetsgivaravgifterna för unga i våra nya förslag. Det tycker jag är rimligt. Däremot är det, som sa, en väldig skillnad mellan att å ena sidan göra justeringar, flytta pengar, sänka kostnaderna för att arbeta och se till att den som arbetar får behålla mer av pengarna och å andra sidan öka bidragen eller göra annat som inte direkt är jobbskapande, framför allt inte kortsiktigt. tar även upp och utredningar. är en annan del av politiken, kan man väl lugnt konstatera, som inte står helt långt från . Men vi ska gå tillbaka till det som interpellationen handlar om: vad som skapar jobb och inte. Det finns säkert förslag från regeringen som är rimliga och har positiva effekter. Men de som ligger framme nu är tyvärr inte framför allt dessa, utan i stället de som leder till ökad arbetslöshet. representerar en regering som dagligdags säger sig vara en samarbetsregering som vill finna breda lösningar och blocköverskridande överenskommelser för att komma till rätta med problem. Men jag tycker inte riktigt att det är försoningens melodi vi hör från vare sig statsrådet eller . 18 (S): Med sådana vänner som behöver inga fiender. säger att det här med sänkta arbetsgivaravgifter för unga inte var alliansregeringens mest framgångsrika reform. Det är faktiskt lite lustigt. I ett anfall av sällsynt klarsynthet fortsätter med att säga att man borde sänka inkomstskatterna i stället, då detta, enligt vad han hävdar, har en bevisad effekt, i motsats till sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga, vilken nu erkänner inte har någon bevisad effekt. Det visste vi visserligen innan, men uttalande är lite lustigt. Det är kul! Jag hoppas att får fler anfall av klarsynthet. Det skulle göra debatterna i den här kammaren intressantare att lyssna på. Jag vill upplysa om att jag hänvisade till en utredning från fackföreningen , inte . Handels är en självständig fackförening som arbetar för sina medlemmars bästa på deras uppdrag. Utredningen byggde på partsgemensam statistik som Handels och handelns arbetsgivarorganisation gemensamt tar fram. Handels är en självständig organisation, liksom handelns arbetsgivarorganisation. Om vill ifrågasätta självständigheten hos de här parterna på arbetsmarknaden och den partsgemensamma statistik som utredningen bygger på är det upp till honom att göra det. Men det är inte ett seriöst sätt att debattera, fru talman. I så fall får man naturligtvis ifrågasätta resultatet av utredningen eller någonting sådant. Men det är partsgemensam statistik som man sammanställt. Det var i alla fall väldigt skönt och klargörande att höra konstatera att den sänkta arbetsgivaravgiften för unga inte var framgångsrik och inte hade någon bevisad effekt. 19 (M): Om arbetsmarknadsministern och hade läst budget – vilket jag förväntar mig att ni kommer att göra, eftersom vi är det största oppositionspartiet – hade ni sett att vi inte föreslår att man ska behålla de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga. Vi behåller bara en liten del för dem som är under 21. Det är en påtaglig förändring. Det vi i stället prioriterar är det vi kallar första-jobbet-avdraget, vilket innebär att vi sänker skatten på ett sätt som särskilt gynnar dem som ska få sitt första jobb. Vi gör detta för att det ska löna sig bättre att arbeta. Jag skulle vilja kommentera några av de saker sa. Hon försökte göra en poäng av att sjukskrivningarna nu ökar kraftigt. Jag har haft exakt samma debatt med socialförsäkringsministern. Till slut blev jag så trött på att höra den här statistiken att jag var tvungen att trycka upp en stor , som jag stod och höll här i kammaren, över hur sjukskrivningarna och förtidspensionerna utvecklats över tiden. Sedan klev av som statsminister har det blivit 150 000 färre förtidspensionärer och nästan 100 000 färre sjukskrivna. Det skedde en dramatisk minskning därför att vi stramade upp regelverket och gjorde det svårare att fuska med sjukförsäkringen och trixa med systemet. gör ni i exakt samma misstag som gjorde. Ni luckrar upp regelverket. Ni gör det lättare att missbruka systemet. Summan av den här diskussionen är klar och tydlig. Socialdemokraterna tror, i strid med alla oberoende ekonomiska bedömare, att en höjning av skatterna med 150 miljarder inte påverkar ekonomin alls. I strid med alla oberoende ekonomiska bedömare tror de också att det bästa sättet att använda pengarna är att höja bidragen. Jag är ledsen, men verkligheten är en helt annan. 20 Arbetsmarknadsminister (S): Jag har tre kommentarer. Vi är i ett läge där vi har rekordmånga lediga jobb. Vi har aldrig haft så många lediga jobb, och många av dem blir inte tillsatta inom rimlig tid. Skattesänkningar löser inte det problemet. Den viktigaste enskilda insatsen är utbildning. Men det behövs också ökad rörlighet på arbetsmarknaden så att fler kan byta till ett annat jobb. Där behövs det bättre matchning och en arbetsförmedling som arbetar med alla de personer som söker nytt jobb och möter de arbetsgivare som söker personal. säger att de har omprövat sin politik. Vi såg under den gamla regeringen otaliga jobbskatteavdrag. Varje nytt jobbskatteavdrag presenterades med förhoppningen att det skulle lösa arbetslösheten. Det gjorde det inte. Då presenterade den ett nytt jobbskatteavdrag. Det löste inte heller arbetslösheten. Då presenterade den ett nytt jobbskatteavdrag. säger man att man omprövar politiken. har man döpt om jobbskatteavdraget när man kommer med ytterligare ett jobbskatteavdrag. Men det är precis samma åtgärd. Nya skattesänkningar leder inte till att det finns fler utbildade plåtslagare, kranförare, starkströmselektriker och många av de andra yrken där vi har brist. Jag vill avslutningsvis säga följande apropå samarbete och breda överenskommelser. Det är jag slöt en bred överenskommelse med fyra av oppositionspartier som bland annat också innefattar åtgärder på arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:75 om jobben i exportindustrin 21 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka arbetsmarknadspolitiska bedömningar jag gör med anledning av ökade kostnader för industrierna. Regeringens övergripande mål är att öka antalet personer i sysselsättning och antalet arbetade timmar så att vi når den lägsta arbetslösheten i EU . I budgetpropositionen har regeringen därför föreslagit stora framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning, infrastruktur och en aktiv näringspolitik för fler och växande företag. Sammantaget innehåller vårpropositionen och budgetpropositionen investeringar för jobb som uppgår till för . Energipolitiken är avgörande för att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Investeringar i energisystemet är ofta långsiktiga till sin natur och har långa ledtider. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en med syftet att lämna underlag till en bred politiskt överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Även den svenska exporten är en grundbult i vår ekonomi som skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. Genom att exportera och importera varor och tjänster har näringsliv kunnat växa sig starkt långt utanför vårt lands gränser och ta del av den globala marknaden. sysselsätter exportindustrin direkt och indirekt över 1,3 miljoner personer i . För att värna den svenska exportindustrin har regeringen beslutat att utarbeta en exportstrategi med insatser för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och öka antalet exporterande företag. Särskilt fokus har lagts på små och medelstora företag för att det är här framtidens storföretag finns, och det är främst i dessa företag som nya arbetstillfällen skapas i . Den svenska industrin och de svenska exportföretagen ställs ständigt inför stora utmaningar och en stark global konkurrens. Men regeringens tillsättande av en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken samt regeringens exportstrategi kommer att bidra till en fortsatt stark exportindustri i . 22 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på min interpellation! Debatten blir delvis på samma tema som i den tidigare interpellationsdebatten. Det handlar i grunden även här om jobben. Jag skrev interpellationen eftersom jag känner en oro för hur ska utvecklas framgent. Jag kommer själv från en valkrets i där vi har mycket av traditionell tung basindustri och också mycket annat. Vi har många företag inom skogs- och järnbruk som är energiintensiva och kräver god tillgång på bland annat energi och energi till rimliga priser. vet vi att arbetsmarknadsministern har ett besvärligt läge. Hon och regeringen samarbetar med ett parti som är näst intill militant motståndare till kärnkraft. Vi har en statsminister som innan han blev statsminister hade en ganska nykter syn på detta och vikten för industrin av att vi har en fungerande energipolitik i . vill regeringen höja effektskatten. Det skulle kosta kärnkraften . Det gör man i ett läge med sjunkande energipriser där konkurrenskraften är svagare än vad den brukar vara. Den signal man då sänder är självklart att detta inte är någon bransch att fortsätta att satsa på. Detta är en bransch som vi inte vill se mer av utan snarare mindre av. Man sänder signalen att den ska avvecklas. Vissa partier har skarpare skrivningar om snabbavveckling än andra. Med anledning av oron för de svenska jobben även på denna punkt skrev jag interpellationen och frågade om effekterna av den höjda effektskatten och arbetsmarknadsministerns syn på det. Det är många diskussioner som tas upp i svaret. Men ordet effektskatt och kommentarerna om effektskatten lyser totalt med sin frånvaro. Jag förstår att det är svårt att försvara den. Det är ytterligare en del i detta som kommer att försvåra för regeringen att leva upp till sitt löfte att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Jag har kanske aldrig trott på det, och jag har inte hört någon seriös bedömare som har trott på det. Men jag hoppas ändå att man går i rätt riktning. Jag vill därför återigen ställa frågan muntligen till arbetsmarknadsministern: Vad är, enligt arbetsmarknadsministern, den direkta effekten på arbetsmarknaden och de svenska jobben av den höjning vi nu kommer att se av effektskatten för kärnkraft? 23 Arbetsmarknadsminister (S): Man får kanske välja sitt perspektiv och om det i första hand är kärnkraften man vill värna eller om det är jobben och exportindustrins konkurrensmöjligheter man vill värna. Jag väljer det sistnämnda. Då är det viktigt att säkerställa att vi har en god, säker och långsiktig energiförsörjning och att inte minst den energiintensiva industrin har tillgång till el till mycket konkurrenskraftiga priser. Det är regeringens fokus. Vi har just nu rekordlåga elpriser i historiskt sett. Vi har också ett läge, som säkert mycket väl känner till, där den energiintensiva industrin i har en energiskatt på el som är nedsatt. Den har därmed i princip lägsta energiskatt på el. Regeringen har tagit det initiativ som den gamla regeringen inte gjorde, nämligen att bjuda in till breda politiska överenskommelser när det gäller den långsiktiga energipolitiken. Inom ramen för arbetet i är naturligtvis flera olika förslag möjliga att pröva och komma överens om. Det är ett arbete som leds av , och ytterligare frågor om detta kan ställas till honom. Fokus för regeringen är jobben och varaktig, säker och trygg tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. 24 (M): Jobb och konkurrenskraft går före kärnkraft. Det är inte så att det är svart eller vitt, eller endera eller. Jag ställde frågan i interpellationen för att kärnkraften och en god energiförsörjning till rimliga priser är en förutsättning för fler jobb. Det är så det hänger ihop. Det är väl bra att man har en . Där kan man säkert kränga in en industrikansler och också lite annat. Men är det inte ogenomtänkt att genomföra kostnadshöjningarna, skattehöjningarna och försämringarna på energimarknaden innan har kommit fram till något logiskt som följer därefter? Man måste i så fall göra en utredning och komma fram till: ska vi staka ut vägen framåt, och för att göra detta behöver vi göra det här för att sedan göra det här. Då kan jag köpa det. Om man hade en färdplan som visar att detta är det bästa för , för svenska jobb och för svenska företag vore det en sak. Men skulle jag tippa att det är högst politiskt motiverat att man vill se mindre av kärnkraft, och därför gör man på det här sättet. Problemet är att man sänder signaler till energibolagen när man gör på det här sättet. Vi har redan sett effekten när det gäller beslut om att man ska avveckla snabbare. Då är det inte bara att vrida tillbaka klockan och ändra. Det här är nämligen investeringar som kräver långsiktiga beslut. Det är stora investeringar. Det är självklart att det får konsekvenser om regeringen för en politik som gör en sådan bransch olönsam och som gör energin dyrare, även om vi har goda priser . Vi har förhållandevis bra priser på energi i , men vi har å andra sidan långa transportsträckor till stora delar av våra marknader. Vi har alltså både plus och minus. Jag tycker att vi ska jobba mot de negativa effekterna, och de positiva ska vi förstärka ytterligare – inte tvärtom. Här ser vi att man ökar kostnaderna men inte gör några lättnader. Det ser jag som ett allvarligt hot mot den svenska arbetsmarknaden, de svenska jobben och den svenska basindustrin. 25 Arbetsmarknadsminister (S): Nej, kärnkraft är inte en förutsättning för jobben. Det handlar om energi som är varaktig, säker och långsiktigt hållbar. Det handlar om tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser. Det är det som är viktigt för jobben, och detta kan tillhandahållas på flera olika sätt. Den ökning av effektskatten som regeringen föreslår bedöms ha en marginell påverkan på kärnkraftens lönsamhet. Den stora sak som har hänt är ju att elpriset på marknaden har sjunkit med nästan . Det är klart att det pressar lönsamheten i till exempel kärnkraftsbolagen. Även representanter för ägarna har bekräftat att det är på det sättet. Det är inte förändringar i effektskatten som gör att man lägger ned, utan det är lönsamheten i bredare bemärkelse. Framför allt påverkar de låga elpriserna. Energiförsörjningen ser bra ut för . Även med de aviserade nedläggningarna av kärnkraftverk kommer framgent att vara nettoexportör av el. Vi har en god tillgång till el, och vi har låga elpriser. Vi är inte nöjda med det. Det är viktigt att vi hittar långsiktiga spelregler och ger en precis grund för långsiktiga investeringar, eftersom det är det som det ofta handlar om i den här sektorn. Det är därför som regeringen har tillsatt . 26 (M): Ja, självklart är det en långsiktigt hållbar energiproduktion som är det viktiga. I grunden är det mindre relevant varifrån den kommer. Men när det gäller vet vi att det är som kommer från kärnkraften och som kommer från vattenkraften. Sedan kommer det lite från annat. Vi har inte kolkraft. Det vi kan se i vår omvärld är att när man snabbavvecklar kärnkraft ökar konsumtionen av kolkraft. Det kan på inget sätt vara bra vare sig för miljön eller för energiförsörjningen i övrigt. Att vi har sjunkande priser på elen som försämrar villkoren eller försämrar konkurrensen är en sak. Men att ytterligare påskynda detta genom att öka vissa pålagor och därmed tvinga fram en avveckling kan inte vara något annat än kapitalförstöring. Det är bra att är en stor energiproducent. Oavsett hur vi producerar vår el producerar vi internationellt sett väldigt ren och väldigt bra el. Det tycker jag är bra. har det byggts kabel mot , vilket är jättebra. Det kan nämligen göra mindre energiberoende av . Om för en klok och bra energipolitik kommer det att ha en positiv jobb- och tillväxteffekt. Det kommer att ha en bra miljöeffekt. Det har också en viktig säkerhetspolitisk effekt. Därför blir det för min del helt ologiskt att se den politik som regeringen för på det här området i kombination med övriga delar som innebär fördyringar i fråga om att driva företag och utveckla.