prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Tvärtom har det alltid handlat om hur man ska skydda den svenska kulturen från andra intryck, som om alla perspektiv och influenser utifrån är någonting hotfullt och negativt. När det gäller att det skulle vara en missuppfattning kan jag alltså inte alls hålla med. Det är samma sak när det gäller synen på kulturarv. Jag har läst förslag på kulturarvsområdet. Jag blir bekymrad när jag träffar politiker som vill definiera och låsa in vad som är och vad som är svensk kultur och svenskt kulturarv. Jag är stolt över de värderingar som präglar vårt land. ska vara en för öppenhet, tolerans, yttrandefrihet och religionsfrihet, man ska kunna testa ordets gränser och yttrandefriheten ska råda i alla sammanhang. Man ska också kunna utvecklas i den kultur man kommer från eller ta till sig nya influenser. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det skiljer väldigt mycket mellan politik och den som driver. Nej, , det är inte en missuppfattning. Det är glasklart. Det är bara att läsa ert förslag så ser man det. har det aviserats från kulturministern att det kommer en kulturarvsproposition längre fram. Den ser jag och vi i fram emot. När den kommer kan vi ha en längre diskussion om det svenska kulturarvet och hur vi fyller på det på bästa sätt. 158 (V) replik: ägnade en stor del av, eller snarare hela, sitt anförande åt att kritisera regeringens budget, som också står bakom, och att man inte gör några satsningar på kulturarbetare. retorik framkallade visst skrockande i bänkarna, hörde jag. Problemet är bara att om man tittar på vad själva tycker ser man att de drar ned med på kulturområdet. Det känns inte riktigt som att de satsar på kultur eller kulturarbetare. Det finns en post där det skiljer sig från regeringen, och det är trossamfunden som man lägger 3 miljoner på. Det är kanske inte just i trossamfunden som man föreställer sig att kulturarbetarna är. Överlag handlar det om nedskärningar rakt av. Vad är det själv vill? Vad kommer det att vara för satsningar för kulturarbetarna? Jag kan lugna med att när det gäller har varit mycket noga med att det här inte ska gynna rika kommuner som kanske inte heller har brytt sig om att hålla låga avgifter för tidigare. Vi håller på med det arbetet nu för att få en bra fördelning av de pengarna så att inte de kommuner som har gått lite före regeringen när det gäller sänkta avgifter till missgynnas. 159 (M) replik: Tack för frågan, ! Det är intressant hur man räknar vad som är nedräkningar och vad som är uppräkningar, vad som är besparingar och vad som är nedskärningar. Jag är van vid att man när man har en budgetdiskussion utgår från vad man har och hur nästa års budget ser ut. Det är ganska rimligt. Sedan finns det de som satsar mer och de som inte satsar fullt så mycket. Jämfört med hur budgeten ser ut är även vår budget en uppräkning och en nysatsning. Däremot, vilket är helt sant, och det sa jag också i mitt anförande, har vi en betydligt stramare budget än vad regeringen har med stöd av . Jag har suttit i , och jag har aldrig varit med om att lägga en budget som inte är stramare än . När lägger fram sina förslag finns det obegränsat med resurser. Jag vet inte riktigt var man tar alla pengar från. Vi har ställt frågor om det . sitter partiet i en ansvarsposition där man agerar stödpatrull till regeringen, så det är väl lite svårare framöver att använda samma pengamaskiner som man har använt tidigare. Kultur, medier, trossamfund och fritid När det gäller ska det inte gå till rika kommuner, säger . Det var ett tydligt besked, och det tackar jag för. Jag kommer att fråga kulturministern om hon ser det på samma sätt. Jag undrar hur man ska fördela pengarna. Vad har ni kommit överens om i förhandlingarna? Ska de gå till de kommuner där avgiften är lägre eller där avgiften är högre? Eller ska de gå till ökad tillgänglighet, kompetensutveckling, omvärldsbevakning eller något annat av allt det som vi har hört om i debatten? Det är ändå . I så fall går pengarna till något helt annat än det som sägs i budgettexten, för där fastställs att de ska gå till sänkta avgifter och ingenting annat. 100 miljoner är ganska mycket pengar. har man en utredning som inte ska vara klar förrän . Hur kan man säga ja till 100 miljoner om de inte ska gå till de kommuner där avgiften är som högst? 160 (V) replik: Jag noterar att fortfarande undviker att svara på frågan vilka satsningar gör för kulturarbetarna som han värnade när han stod i talarstolen förut. På vilket sätt satsar på kulturen? Jag förstod inte riktigt grejen med att prata om obegränsade resurser och pengamaskiner. har gjort upp om en riktig budget med regeringen. Jag hade gärna sett att den genomfördes , men det var ju ni som skapade kaos, om du minns, även om du inte satt i utskottet då. Som svar på fråga – det kanske kan leda till att han svarar på min – har det varit tydligt att pengarna ska gå till sänkta avgifter för . 100 miljoner kan vara mycket pengar, men i de här sammanhangen är det också viktigt att man använder pengarna till det som de är avsedda för. Om de ska spridas ut på allt möjligt kan det annars bli ganska lite pengar. Precis som jag sa i förra repliken tittar vi just nu på hur pengarna ska fördelas. Men det ska inte vara på det sättet att rika kommuner som inte har brytt sig om att hålla nere avgifterna tidigare, nu plötsligt ska kunna sänka sina avgifter bara för att få ta del av de här pengarna. Det ska inte heller vara på det sättet att de kommuner som redan har gått före och sänkt sina avgifter ska gå miste om de här pengarna. Det har varit en viktig del för . 161 (M) replik: Låt oss fortsätta vara överens om en sak som vi har varit ganska överens om här i kammaren, . Det gäller vad som ställde till kaos . Det var knappast att och Alliansen lade fram ett budgetförslag och röstade på sin egen politik. Det som skapade kaos var att ett parti bestämde sig för att inte rösta på sin egen politik utan på någon annans politik. Man skulle under alla omständigheter fälla en regering. Det skapade kaos i riksdag. Det var inte att Alliansen röstade på sin politik eller att röstade på sin. Jag vet inte om svar när det gäller kulturskolorna var mer av en fråga än ett svar. Ja, pengarna ska gå dit där avgifterna är som högst för att harmonisera det hela och hjälpa de elever som betalar de högsta avgifterna. Vi kan konstatera att avgifterna är högst i de rika kranskommunerna runt våra storstäder. Men de ska inte få ta del av pengarna. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag får inte ihop detta. säger att de tittar på det just nu och ska lösa det och ta fram regler och annat för det. Det är det som är problemet på område efter område. Man ska titta på, man är inte klar och man har inte tänkt färdigt. Men man skjuter från höften och lägger lite pengar så att det ser bra ut. Det håller inte. När det gäller vad som skapade kaos skulle det också kunna ses som att ni faktiskt fick extra på er att förbereda er politik. Borde ni inte ha använt det året lite bättre i så fall för att kunna lägga fram lite mer väl förankrade förslag? 162 (SD): Vi står nu mitt i årets kulturpolitiska utgiftsområdesdebatt. Det är en debatt där vi kan och bör stöta och blöta våra utgångspunkter för nationella kulturpolitik. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation för nya kulturpolitiska mål i betänkandet. Vi står också bakom vårt särskilda yttrande i betänkandet. Låt oss börja med målen, kompassen. Det är en kompass som stakar ut riktningen, avgör medelstilldelning och prioriteringar och navigerar oss mot en kulturpolitik värd namnet. Jag ska börja med att tillstå att jag är smått imponerad över med vilket engagemang utskottsmajoriteten vill avstyrka förslag till nya kulturpolitiska mål. Det är mål som är genomarbetade och som skulle bredda, fördjupa och vitalisera kulturen. De skulle framför allt höja ambitionsnivån från den statliga nivån. Övriga partier talar om insnävning när vi breddar uppdraget, tänker nytt och tvärsektoriellt för att införliva kulturella perspektiv inom fler samhällssektorer. Det håller inte. Tillgänglighet, folkhälsa och kulturarvsengagemang måste betonas, och verktyg och resurser måste sättas bakom ord. SD:s kulturpolitiska mål bygger på möjligheter och behov i Kultursverige. Allt som är beror på vad som varit. Ju fler som tidigare förstår värdet av kulturell odling och dess växelverkan med det förflutna, desto bättre är det. Särskilt viktigt är det för den politiker som, i ohämmad framstegsoptimism och utvecklingsteori, inte förstår värdet av det kulturella arvet, fundamentet vi tar spjärn ifrån mot framtiden. Utan backspegel navigerar man inte tryggt framåt. Såväl regeringen, som förvisso satt ord men inte verktyg och vilja bakom kulturarvet ännu, som Alliansen, som alltför länge haft alltför låga ambitioner för alltför mycket av kulturarvets former, är skyldiga svar. Jag brukar när jag är ute och föreläser, liksom även delar av professionen, tala om att ingen grupp och inget samhälle, särskilt ingen demokrati, kan fungera utan en gemensam föreställningsvärld med rötter i gruppens förflutna. Till den ska man vara välkommen. Men stommen i och respekten för det svenska kulturarvet är central, oavsett om det gäller värderingar och seder eller lämningar och artefakter. Det bärs av många, särskilt civilsamhället, men det förtjänar politisk vilja och politiskt stöd. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi har skarpa förslag och lanserar i utgiftsområdesmotionen ytterligare förslag för kulturmiljövården med eftersatta behov, för kulturmiljökompetens i landets kommuner och för forskning och utveckling på kulturarvsområdet. Vi väntar också med spänning på regeringens verktyg, medel och mål för kulturarvets former i den aviserade propositionen. Såväl regeringen som Alliansen har nämligen mycket att bevisa för Kultursverige. fortsätter att leverera bredd och djup i den kulturpolitiska paletten, även . God idéutveckling, hårt arbete och duktiga tjänstemän jämte rapporter från Kultursverige för väl underbyggda förslag. Det är ett arbete som fortsätter. Våra satsningar inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur, utöver vad man skulle kunna kalla VVV – att vårda, värna och visa kulturarvet – till insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för funktionsnedsatta och för äldre. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och idrotten tillförs medel för att permanenta elitsatsning och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vi ger också idrotten ökade anslag till följd av en pris- och löneomräkning. Vidare anser vi att det är viktigt att kulturen når medborgarna och stöder därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och mer regionalt och lokalt. är det viktigt – det visar vi också i vår utgiftsområdesmotion – att staten kan ta ett stort ansvar för verktyg, ramar och medelstilldelning. Kulturen är inte bara en central byggsten i vårt samhälle eller för vår nationella identitet, som de facto finns. Den är dessutom en värdefull beståndsdel i varje individs liv. Att skapa och ta del av kulturupplevelser bidrar till den personliga utvecklingen och höjer livskvaliteten. ser det som självklart att denna möjlighet ska finnas för människan genom hela hennes liv, från skapande förskola till skapande äldreomsorg. Vi välkomnar därför att regeringen och även allianspartier börjar anamma förslaget om skapande skola också i förskolan, inte bara i förskoleklass. Det är glädjande. Vi eftersträvar bred och livskraftig svensk kultur och kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur beaktas från vaggan till graven, men också från stad till land. Låt mig avslutningsvis nämna ett par av våra nya förändringar. tillförs i våra anslagsramar ytterligare för att kompensera för det större administrativa arbete som följer med den nya lagstiftningen om allmänna handlingar. Vi skapar också möjligheter för kommunerna att stärka sin antikvarie- och kulturmiljökompetens. Det är välbehövligt, efter larmrapporter om bristande förståelse och engagemang för hantering av kulturmiljöer. 163 PER LODENIUS (C): Vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. För mig och är det därför viktigt att kulturen är tillgänglig. Civilsamhället är en väsentlig del av kulturliv. Civilsamhället är också ofta snabbt på plats när det uppstår behov av organiserat samarbete mellan människor. Inte minst den nuvarande situationen i omvärlden, som gör att många människor söker skydd här, har visat på kraften i civilsamhället. Kultur, medier, trossamfund och fritid Inom tycker vi att det är viktigt att alltid se till individen, oavsett om den personen troligen kommer att få stanna i eller inte. Vi vill att den enskilda människan ska få utvecklas med stöd av bland annat folkbildningen. Det handlar om mänsklig bildning, inte bara utbildning. En del av anslagen för civilsamhället ligger i budget under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Där tillför i sin budgetmotion 2016–2019 för att främja civilsamhällets integrationsarbete. Jag vill förtydliga detta då budget för kulturutskottet annars kan verka missvisande. vill tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och betydelse. Vi vill uppmärksamma de viktiga insatser som civilsamhället gör och skapa rimligare regelverk. Vi vill förbättra möjligheterna för civilsamhället att medverka till integration och ökad delaktighet i samhället. En viktig del i detta är att det finns mötesplatser för dessa möten och arrangemang. Därför vill vi satsa extra resurser på stöd till samlingslokaler. är attraktionskraften för som nation och alla delar i landet en viktig framtidsfråga. Kultur med både spets och bredd är betydelsefull som exempelvis lokaliseringsfaktor. Ett ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar skapar ökade förutsättningar för jobb, lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Men det skapar också i hög grad förutsättningar för integration, delaktighet i samhället och ökad förståelse och tolerans mellan människor. Och vi vet ju inte vilka nya kulturella yttringar som kommer att uppstå. Det krävs därför ett öppet förhållningssätt från offentligt håll så att även exempelvis ungas aktiviteter på internet kan få stöd. Kulturen är en viktig del av vårt samhälle. Kulturen har sitt egenvärde, men vi kan konstatera att den också bidrar till så mycket mer. Vänsterregeringen med socialdemokrater och miljöpartister ger sin kulturbudget till vuxna i genom att införa fri entré till statliga museer som man aviserar en kraftig momshöjning på biobiljetten. har vi fri entré för barn och ungdomar till statliga museers samtliga utställningar. Det är ett beslut från alliansregeringen. Fri‑entré-reformen som vänsterregeringen har föreslagit är däremot till största delen en satsning för vuxna i storstäder och kommer i huvudsak att gälla för de statliga museernas permanenta utställningar. vill regeringen också höja momsen på biobiljetten – ett förslag som slår hårt mot landsortsbiografen och filmintresserade ungdomar. Filmen är en av de mest demokratiska kulturyttringarna. Den vill vänsterregeringen ge en mycket högre momssats än annan kultur. Är filmen inte fin nog? Eller vad är det regeringen försöker säga? Nej, vi i har en helt annan inriktning på vår politik. Vi satsar på kultur i hela landet med fokus på barn och unga. Alliansregeringen genomförde kultursamverkansmodellen och Skapande skola. Det var tydliga centerförslag med tydligt fokus på hela landet och barn och unga. Vi har en kulturpolitik där vi ser hela landet. Därför vill vi också se en kultursamverkansmodell för hela landet där regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Och vi vill också att de statliga kulturinstitutionerna ska vara mer tillgängliga för hela landet, och inte bara i storstaden. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag vill också passa på att ta upp Skapande skola, som är sprunget ur en Centerpartimotion, där alla elever i en klass får uppleva och delta i kulturskapande under ledning av professionella kulturarbetare. Skapande skola är en viktig insats för barns och ungdomars möjlighet till kontakt med kultur men också deras möjlighet att utöva kultur. Att få ta del av, men kanske ännu mer att få utöva, kultur ger otroligt mycket tillbaka. Men det är inte bara det kulturella skapandet i sig som utvecklar. Oberoende av om det är att skriva, måla, dansa, spela musik eller något annat kulturellt uttryck utvecklas individen på många sätt. Att få utveckla sin talang i en kulturell verksamhet stärker barnets tro på sig själv och förståelse för andra. Utvärderingar av Skapande skola visar också på hur barns och ungas delaktighet och inflytande utvecklas när kulturen får ta plats i skolan. Det bidrar till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna, och elevernas självkänsla och självförtroende stärks. En viktig aspekt på är också att det breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare, som dessa kulturskapare får en möjlighet att utveckla sitt konstnärskap liksom en möjlighet till inkomst. Just mötet mellan eleverna och den professionella kulturskaparen, som kanske annars inte skulle hamna i detta möte, är en kärna i Skapande skola – ett möte som sker under lektionstid. Skapande skola är en unik satsning som måste få fortsätta att leva och utvecklas under sina egna villkor. Nästa naturliga steg borde ha varit att också gymnasiet hade fått ta del av Skapande skola. Skapande skola bör inte heller blandas samman med den lika viktiga kommunala , där det kommunala självstyret och elevens frivilliga skapande är två grundpelare. Kulturskoleverksamheten ser olika ut i landets kommuner. De pengar som regeringen nu lägger på sänkta kulturskoleavgifter kommer främst att hamna hos storstadsnära och välbeställda kommuner. Vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. Med det, fru talman, vill jag hänvisa till särskilda yttrande. 164 (L): Vi lever i en svår tid! känns det till och med som att vi lever i en tröstlös tid. Men: Seger till varje pris, seger trots all terror, seger hur lång vägen än blir, ty utan seger finns ingen överlevnad. Så beskrev vad som var vägen i en annan mycket svår tid för tre sedan. ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig både inåt och utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område där de internationella impulserna alltid har varit avgörande. Öppenheten och mångfalden är avgörande för vårt lands välstånd och för vår kreativitet och kulturella kraft. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det som vi känner som svenskt kulturarv har skapats i ett intimt samtal och utbyte med omvärlden. Attraktiva förutsättningar för etablering och upprätthållande av konstnärliga miljöer på hög internationell nivå måste bibehållas och skapas. Dagens kultur, morgondagens kulturarv, skapas , i detta . Den skapas i kreativitetens smältdegel – samma smältdegel som formade citat som jag inledde med. Där formas nu det som vi alla formas av, nämligen vårt gemensamma samhälle, vår gemensamma framtid. behöver en kulturpolitik för alla människor, för hela landet. Vi liberaler vill att förutsättningar skapas för kulturupplevelser av högsta kvalitet och stimulera eget deltagande och skapande överallt. Det är dags att väva samman kulturpolitik med landsbygdspolitik. Då kan det skapas reella förutsättningar för utveckling i hela landet. I detta har kultursamverkansmodellen en nyckelroll. Modellen behöver utvecklas och finansiellt stärkas så att det regionala och lokala perspektivet ytterligare stärks. På punkt efter punkt visar regeringen nu att man eftersträvar en centralstyrd och alltmer koncentrerad kultur enbart för delar av landet. Ett väldigt tydligt exempel på detta är den reform som redan har nämnts här med fria entréer på statliga museer. Liberalerna välkomnar naturligtvis de museer som vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur. Regeringens satsning omfattar dessutom bara vissa delar av de centrala museerna. Vi vill lägga mer än regeringen och utforma anslagsposten som ett sökbart bidrag, tillgängligt dels för samtliga museer och utställningar som tar del av statligt stöd, dels för läns- och regionmuseer. Ett annat exempel på något som bara kan tydas som centralistisk politik är den avvisande inställning man har till lokala och regionala kulturscener. De ekonomiska problemen för dessa platser och institutioner har blivit alltmer akuta. Inte minst höga omkostnader för personal och hyror orsakade av negativa beslut rörande arbetsgivaravgifter, momssatser och skattepålagor tär på institutionernas ekonomi. De kulturella pärlor som drivs lokalt, regionalt eller helt privat är alltför viktiga för att riskera att slås ut och försvinna på grund av att ekonomin inte finns. Vi liberaler föreslår därför en satsning på de lokala och regionala scenerna som ska ses som ett första steg mot en förnyad liberal kulturpolitik för hela landet. Ytterligare förslag med centralistiska inslag och synsätt är maxtaxan på kultur- och . Liberalerna välkomnar självklart låga avgifter. Men det är en angelägenhet, inte en statlig pekpinne. Vi avvisar därför regeringens utgiftsökning om inom området. Det går att använda de pengarna mycket bättre. , fru talman, måste jag ta upp en del om film och filmpolitiken. har tjänat svensk film väl, men visar svårigheterna att det nu behövs någonting helt annat, någonting nytt. Det behöver ersättas. Det nuvarande filmavtalet gäller bara fortsatt . Tiden går fort, och det behövs mer tid än så för rådrum som skulle kunna skapa breda, hållbara och väl genomarbetade överenskommelser om en ny filmpolitik. Det är olyckligt att regeringen ensidigt verkar ha låst sig vid en finansieringsmodell och en kort tidsram. Vi avvisar därför de föreslagna finansieringarna, stöd till vissa landsbygdsbiografer, momshöjningar på biobesök och medel för omställning av filmpolitiken och annat som det, ännu i alla fall, inte finns någon samsyn kring. Kultur, medier, trossamfund och fritid Liberalernas förslag till budget är en helhet som har fallit i den tidigare voteringen om finansiella ramar. I linje med det avstår vi i den kommande omröstningen om utgiftsområde 17. Jag inledde med ett citat av . Jag ska också avsluta med ett som jag tycker är passade för regeringen och delvis för den här debatten, så här långt: Segerns problem är angenämare än nederlagets, men de är inte mindre besvärliga. 165 (SD) replik: Det är underbart med några bevingade ord denna kväll. Det finns goda grunder för att anklaga flera allianspartier för brist på visioner och särskilt resurser bakom orden. Tyvärr hör Liberalerna dit, med några undantag. Jag skulle egentligen vilja börja med att gratulera och till att de har kunnat ta till sig, hämta inspiration från och också nosa på en modell som liknar vår reform om öppna museer. I årets motion nosar man faktiskt på en väldigt likartad reform. Det är förstås väldigt glädjande för Kultursverige och för museer. ser vi att Liberalerna föreslår en avsevärd sänkning av anslaget till kulturområdet i stort. Det visar tyvärr att det parti som en gång stod för bildningsväsendet inte längre prioriterar kultur och bildning på nationell nivå. Vad är Liberalernas kulturpolitiska vision, och vilka är verktygen bakom den? 166 (L) replik: Det är ganska intressant att lyfta frågorna av . Att finansiera en budget och få ihop alla satsningar som spänner över alla utgiftsområden är nämligen alltid en utmaning, speciellt som detta, då vi har valt att lägga en mycket stram budget. Vi har gjort prioriteringar inom kulturområdet.