prot · H209123 · 2015-09-10 00:00:00 — , som är den expert- och tillsynsmyndighet som ska granska att Postnord lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer upp, är också med i det arbetet. Exakt vilka kontakter vi på departementet och de olika statsråden har eller detaljerad information om på vilket sätt vi bedriver arbetet inom EU är sådant som jag normalt inte kommenterar, eftersom det brukar påverka den typen av förhandlingspositioner som vi har inom kommissionen. 18 (M): Jag måste ge statsrådet beröm på en punkt: Han är en förebild för mig och många andra när det gäller konsten att tala politikerspråk och springa i cirklar runt konkreta frågor. Det är något han ska ha all heder av. Jag ställde en konkret fråga. Vad är det man har gjort i arbetet med att mildra konsekvenserna av domen om att vi nu måste momsbefria våra posttjänster? Statsrådet berör inte detta ens med några politiska cirkelmanövrar i retoriken. Statsrådet säger också att vi måste tillhandahålla en god tjänst. Det är ju en del av problemet att vi politiker talar om att vi ska tillhandahålla en posttjänst. På en avreglerad marknad är det min själ inte vi som ska tillhandahålla ett smack! Det är ju hela poängen, och det är för att vi ska slippa ägna oss åt någon form av politisk brevbäring som den här frågan över huvud taget väcks. Jag efterfrågade vilka framsteg som statsrådet har gjort. De lyser ännu med sin frånvaro. Han säger att han inte vill ge någon form av information om vilka kontakter han har tagit gentemot europeiska kolleger eftersom det skulle krångla till förhandlingarna. Jag noterar bara i största allmänhet, herr talman, att det är en filosofi som flera av hans kolleger i regeringen inte delar. De brukar vara villiga att svara på vilka kontakter de har tagit och om det eventuellt har gjorts några framsteg. Det kan till och med vara något man vill ta åt sig äran för när man ändå är i farten. Vad vet jag? Jag har ett par kvarstående frågor till statsrådet: Vilka konkreta åtgärder vidtogs för att mildra konsekvenserna? Vilka konkreta kontakter har tagits för att komma till stånd med en förbättring i det avseendet? Det krävs knappast en utredning för att inse att detta inte är bra. Som statsrådet säger har det varit en långtida ståndpunkt från sida att det ska vara moms lika över linjen på alla posttjänster oavsett om de utförs av Postnord eller någon annan. Jag kan i sammanhanget nämna att inte ens Postnord är särskilt glad. Det innebär att Postnord får sämre möjligheter att göra avdrag på andra saker när man ska försöka få sin budget att gå ihop. Det i sig blir väl möjligen en form av modererande konsekvens för det hela, men det är fortfarande en skev marknad. Det ska vara en marknad, herr talman, och på marknader ska varken jag eller statsrådet röra oss i vår roll som politiker. 19 Statsrådet (MP): Tack, , för att frågan lyfts upp ytterligare. Den förtjänar att belysas. Jag måste återigen påminna om att jag måste respektera den process som pågår inom EU och den tillsatta utredningen. Om uppfattar det som att jag cirklar runt frågan blir det inte bättre av att jag upprepar det jag har sagt tidigare. Det jag har sagt tidigare gäller. Jag förstår inte riktigt vad menar när han frågar om att vi – regeringen – skulle bära ut breven. Det är möjligt att han vill utveckla den frågan i nästa anförande. Regeringen ska säkerställa att utdelningen av breven fungerar. Vi måste vara tydliga. Staten har ett ansvar. Om jag var otydlig tidigare får jag väl vara tydligare . Vi ska säkerställa att utdelningen ska fungera på bästa möjliga sätt. För att inte föregå det pågående arbetet, och framför allt inte den oerhört viktiga utredningen som ska kartlägga och analysera hur frågan om postmarknaden ska hanteras, hänvisar jag till vad jag har sagt tidigare – så att det inte blir fler cirklar som tycker är onödiga. 20 (M): Jag hänvisade till att statsrådet sa: Vi måste se till att servicen kommer till medborgarna. Det var detta jag fäste mitt intresse vid. Det var möjligen en freudiansk felsägning, som var lite smått obehaglig. Statsrådet och jag har haft en liten brevväxling om när utredningen skulle komma till stånd och vilka direktiv den skulle tänkas få. är utredningen på plats, och det är väl för väl. Det är bekvämt när man kan slippa ha egna politiska ambitioner i en utredning. Det går kanske att utläsa någon form av ambition i utredningsdirektiven. Det är väl där vi får leta. Jag återkommer, herr talman, till de konkreta förslagen för att mildra konsekvenserna. Jag upplever inte att vi har noterat några sådana. Statsrådet vidhåller sin taktik; han är duktig på att springa runt frågan. Jag tror att statsrådet och jag kan enas om att detta är en viktig fråga som vi måste göra något åt. Vi måste börja nysta i den europeiska änden så att vi kan komma framåt. Annars kommer vi att vara bakbundna av domen och få en snedvriden konkurrens på postmarknaden, som ingen är glad över – allra minst Postnord. Jag upplever ändå att statsrådet har en god intention. Jag har ett hopp om att få svar på den sista frågan om vad som har gjorts konkret för att mildra konsekvenserna. Det handlar om konkreta förslag. Statsrådet kan kolla upp termen när vi har gått härifrån. Jag hoppas få höra något i slutanförandet. 21 Statsrådet (MP): är naturligtvis en riksdagsledamot som följer frågan noga. Därför är det skönt att vi har ett gemensamt intresse av att posttjänsterna ska fungera så bra som möjligt utifrån de förutsättningar som finns och den ståndpunkt som har och har haft. Det är lite lustigt när tar i med brösttoner, även om han gör det leende, men det förtar inte känslan av att när parti satt i regeringen hanterade man frågan på ungefär liknande sätt som den nuvarande regeringen hanterar den – och som den enligt mitt sätt att se på saken behöver hanteras på. Det finns inte en quickfix i detta. Utredningen är oerhört viktig eftersom när kammaren ska ta ställning till hur man ska gå vidare i frågor om lagändringar måste arbetet ske på ett seriöst sätt. Jag är skyldig att medverka i arbetet genom att försöka hitta små kluriga vägar framåt i en så allvarlig fråga som berör hela befolkning. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:760 om kommunala trådlösa nätverk för allmänt bruk och missbruk 22 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag anser om kommunala wifi-nät som beskrivs i interpellationen och undrar vad jag avser att göra för att förhindra den utveckling som beskrivs i interpellationen och som, enligt , bland annat leder till att konkurrensen snedvrids. har också frågat mig om hur jag avser att komma till rätta med de risker som kommunala wifi-nät innebär. ställer även frågan om det är min och regeringens uppfattning att det är rätt att skattepengar läggs på att skapa trådlösa internetuppkopplingar i städer där marknaden redan tillhandahåller motsvarande tjänster. Till att börja med vill jag säga att det finns många aktörer i det offentliga rummet som erbjuder gratis wifi, och jag skulle gärna se att de var fler. Alla krafter som bidrar till att nå de it-politiska målen behövs. I takt med att digitaliseringen fördjupas använder vi alltmer data i våra mobiltelefoner och i andra enheter vi bär med oss. Behoven av mobil datatrafik kan antas fortsätta öka, och det förefaller rimligt att det i tätbefolkade områden kommer att finnas både wifi-nät och annan infrastruktur för att tillgodose de behoven. När det gäller fråga om konkurrenssnedvridning finns det befintliga konkurrens- och statsstödsregler som har till syfte att förhindra konkurrenssnedvridningar på en marknad. Var gränsen går mellan ett tillåtet och ett otillåtet förfarande avgörs främst av myndigheternas tillämpning av dessa regler. Jag kan nämna att prövar ett enskilt fall som rör om, eller i vilken utsträckning, konkurrensreglerna medger drift av kommunala trådlösa nät och hur gratistjänster från en kommun påverkar marknaden. Frågan om kommuners drift av trådlösa nätverk rör även det kommunala självstyret. Jag kan konstatera att det finns regler som är tänkta att hantera den problematik som beskriver. Med det sagt spelar kommunerna utan tvekan en mycket viktig roll i utbyggnaden av it-infrastruktur och i att se till att alla har möjlighet att dra nytta av informationssamhället. Det är naturligt och bra att gränserna för den rollen prövas. Som jag förstår det avvaktar kommuner nu med eventuella större planer på trådlösa nätverk tills ärende är avgjort. Jag kommer att följa utfallet av den utredning nu gör med intresse. undrar om jag och regeringen anser att det är rätt att skattepengar läggs på att skapa kommunala wifi-nät där marknaden redan tillhandahåller motsvarande tjänster. Med tanke på prövning vill jag ge ett generellt svar på denna fråga. Jag menar att beslut om vad som i det här avseendet ska finansieras med skattepengar fattas bäst på nivå. Det är där man har kunskap om vilka behov av service som finns i den enskilda kommunen liksom kunskap om hur man ska kunna ge bästa möjliga service till sina medborgare. Som mycket riktigt indikerar finns det risk för obehörig åtkomst till den digitala trafiken vid användning av trådlösa nätverk. Den som sätter upp ett trådlöst nätverk, i det här fallet kommunen, respektive den som använder det, har själv ansvaret att se till att dessa risker hanteras på ett för ändamålet adekvat sätt. 23 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vid första anblicken är det här en fråga som jag tror att de flesta uppfattar som inte särskilt komplicerad. Det är bra med internetuppkoppling, och det är bra med wifi. Det är praktiskt, och är det gratis är det gott. Det bidrar på många sätt. Men när man börjar rota lite grann och skrapar på ytan inser man att det kommer en kostnad. Även om det inte är ur den egna plånboken som den dras just för ögonblicket dras den ur den egna plånboken via skattsedeln. Det är pengar som hade kunnat läggas på någonting annat inom den kommunala verksamheten, kanske till och med ett mer effektivt utbyggt datanätverk genom fiber till platser där höghastighetsuppkoppling inte finns. Statsrådet säger att han välkomnar alla som är med och hjälper till att uppfylla de it-politiska målen, och självfallet gör jag det också. Problemet med den här formen av utbyggda nätverk i stadskärnor är att de sällan bidrar till att möta de it-politiska målen, eftersom där redan finns adekvat bandbredd och man betalar för det med marknadsmässiga villkor. Det här är alltså ytterligare en fråga som riskerar att snedvrida konkurrensen på kommunikationsmarknaden likt det som vi talade om i den förra interpellationsdebatten. Det finns ganska långtgående förslag i mångmiljardklassen runt om i landet som innebär att man i princip skulle omöjliggöra eller åtminstone göra det ytterst olönsamt för teleoperatörerna att fortsätta bygga ut nya tekniker som till exempel 5G och också 6G i landets största kommun. I realiteten kommer de förmodligen att vara avsevärt mycket snabbare än de wifi-uppkopplingar som kommunen sedan kommer att behöva belasta sig själv med, för att inte tala om driftskostnaderna och kostnaderna för uppgradering. Statsrådet är som sagt ansvarig i regeringen för att uppnå de it-politiska målen, och då skulle man kunna tänka sig att han är intresserad av att se till att de kommunala resurser som finns på området läggs på de ställen där de gör absolut mest verkan. Statsrådet har ett verktyg för detta i den bredbandsstrategi som han har annonserat ska uppdateras. I den finns ett avsnitt där regeringen redogör för vad man anser vara ett önskvärt tillvägagångssätt för kommunerna att uppnå detta och vad som inte är önskvärt. Det här är alltså inte bara en fråga om vad sedan säger, utan det är också en fråga om vad statsrådet säger är ett önskvärt sätt för kommunerna när den nya och uppdaterade bredbandsstrategin sedan ska läggas fast. Jag upplever att frågan om säkerhet är styvmoderligt behandlad i interpellationssvaret. Den berörs i ett stycke med några få meningar sent på slutet. Min talartid börjar rinna mot sitt slut, så jag fortsätter i mitt nästa anförande. 24 Statsrådet (MP): Tack, , för ytterligare en viktig fråga! Det var symtomatiskt för just den här frågan att talartid inte kunde inkludera ytterligare saker som han egentligen hade tänkt säga och säkert hade prioriterat. Det är så i ett interpellationssvar – man har ett rätt begränsat utrymme att utveckla sitt svar på. Det är därför vi får möjlighet till den här interpellationsdebatten som jag välkomnar. Det är oerhört viktigt att och många fler riksdagsledamöter engagerar sig i den här frågan, som är en framtidsfråga. Låt oss titta på de olika bitarna i det här. Först och främst: Det är en myndighet som prövar ärendet, i det här fallet . Därför är det olämpligt att uttala sig på ett sätt som kan föregripa utredningen. Jag vet inte om har expertkunskaper i ämnet, men det borde välkomnas av honom, tycker jag, att vi har en expertmyndighet som har kunskaper som åtminstone inte jag besitter. Jag vet inte hur det är för del, men det kan han kanske svara på. Det är oerhört viktigt att det här arbetet pågår, och det är väl för väl att myndigheten har sett detta och gått vidare i ärendet. När det gäller statens roll är det oerhört viktigt att veta att bredbandsutbyggnad sker på en marknad där ett flertal aktörer agerar och tillsammans investerar miljarder kronor. Sedan början av det här årtiondet har det investerats ca i fasta och mobila nät. Det finns därmed inte någon statlig monopolist på det sätt som var , och det är både jag och, förmodar jag, glada för. Jag tror att det är så vi kan fortsätta att upprätthålla den ordning där är ledande inom it-politiken. Det beror inte på mig eller , utan det beror på många människor som gjort viktiga insatser, inte minst den hem-pc-reform som gjordes där statliga medel faktiskt var inblandade. är det alltså inte så illa att staten är med och jobbar på ett främjande sätt. Statens roll är att skapa goda förutsättningar för den fortsatta utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet och att skapa möjligheter för utbyggnad även i de områden där marknaden, vilket kanske har invändningar mot, faktiskt inte kommer att bygga ut. Det finns områden i som inte liknar innerstaden i , och och där marknaden inte kommer att klara att bygga ut. Det är inte ekonomiskt gångbart. Där behövs också staten och EU och det landsbygdsprogram som vi nu har kånkat igenom. Där har vi fått igenom för en satsning på utbyggnad av bredband. Det är också statens uppgift. Vi ska alltså jobba för att skapa goda förutsättningar där tekniken redan finns, men vi ska också säkerställa att alla medborgare har tillgång till den här tekniken. När det gäller riskfrågan kan bläddra tillbaka i annaler och titta på vilka debatter som har förts här i under de föregående mandatperioderna. Då kan han se att mitt intresse och vurmande för säkerhet är stort och kopplingen till integritetsskydd stark. I det här fallet hanteras dessutom frågan av en myndighet som säkerställer att vi kan kontrollera och följa upp detta, och då menar jag inte bara utan också . Vi har alltså koll på frågan, och vi följer den noga. 25 (M): Låt mig börja med att beröra förutsättningarna att bygga ut kapacitetsstark it-infrastruktur på landsbygden, vilket både statsrådet och jag brinner mycket för. Vi håller med varandra om att här har vi som stat ett viktigt ansvar att vara med och hjälpa till. Därvidlag skiljer vi oss inte åt. Till saken hör att om du slår undan benen för marknaden i storstäderna, som är mycket av en kassako för de aktörer som finns på marknaden , kommer deras förutsättningar att bygga ut it-infrastrukturen på landsbygden att försämras ytterligare, och du får en situation där staten kommer att behöva gå in med än mer pengar i utbyggnaden av it-infrastrukturen, såväl fiberbunden som trådlös. En utgift för skattebetalarna skapar alltså ytterligare en utgift för skattebetalarna, och allt vi har uppnått är att minimera möjligheterna att bedriva någon form av fri konkurrens och ordentlig näringsverksamhet på telekommarknaden. Det tycker varken jag eller statsrådet är önskvärt. Det är också lite grann ur det här perspektivet, för att vi ska ha en väl utbyggd it-infrastruktur på landsbygden, som jag lyfter fram den här frågan. Det finns också en rättviseaspekt. Varför ska de som bor i innerstaden ha tillgång till gratis wifi medan man på landsbygden behöver betala tusentals och ibland 10 000–för att få en fibersladd in i kåken? Det är en rättviseaspekt som redan finns, men den förvärras än mer om vi börjar lägga skattepengar från kommunerna på att skapa gratis trådlösa nätverk i innerstaden i våra större städer. Låt oss återgå till säkerhetsfrågan. Jag vet att statsrådet har ett intresse i frågan. Han talar också om integriteten. Jag håller med statsrådet om att integritet är en viktig fråga, och därför är det ytterligare ett problem. Det handlar inte bara om vad man själv bär för ansvar utan om vad man har för möjlighet att ta ansvar. Min gymnasieutbildning inkluderande en del kurser i lokala datanät. Där fick vi uppleva hur lätt det var att avlyssna ett trådlöst nätverk som inte var krypterat. Vi fick också förevisat för oss, även om vi inte fick möjlighet att pröva det själva, hur man knäcker en sådan enkel kodkryptering som finns i de lokala wifi-nät som erbjuds . Det är inte så himla komplicerat. Till detta ska läggas att ett wifi-nät som ägs och drivs av en hamnar förmodligen inte under lagen om elektronisk kommunikation, och därmed har man inte samma skyldighet att lagra information om den trafiken som man har i telenätet. Det kan statsrådet kolla upp, men de indikationer jag får från dem som kan detta är att det är på detta vis det ligger till. Det är i så fall oroväckande med tanke på att vi har en lag om elektronisk kommunikation som bland annat finns till för att bekämpa brott. Kan man i ett statsövergripande wifi-nät komma runt denna lag möjliggör vi ytterligare brottslig verksamhet, vilket vi ska försöka undvika. Jag har ytterligare en fråga: Om man sysslar med olagligheter på ett kommunalt wifi, vem bär då ansvaret? Det kan gälla upphovsrättsskydd, dataintrång från ett sådant här nätverk och så vidare. Det är ytterligare en finess med dagens utbyggda telenät, som är mer än nog för de flesta i innerstan. 26 Statsrådet (MP): Jag tackar för att vi får möjlighet att dryfta, diskutera och vända och vrida på denna viktiga fråga. Det är bra att det finns en expertmyndighet, i detta fall , som tittar på de befintliga konkurrens- och statsstödsreglernas tillämpning på detta område. De är experter på detta, och jag kan försäkra dig om, , att de kommer att se om något öppnar dörren för det som du varnar för. Det är bra. En av de främsta uppgifterna för oss folkvalda är att se till att medborgarnas skattemedel används på bästa möjliga sätt. målar upp scenarier där satsningar med skattemedel i kommunerna gör att marknadens aktörer inte kan tjäna tillräckligt mycket pengar för att kunna satsa på landsbygden. Jag delar åsikt att dessa scenarier inte är önskvärda. Därför gör denna genomlysning, vilket jag välkomnar. 27 (M): Jag välkomnar också det. Jag hade även välkomnat att statsrådet inom ramen för det som ligger på hans bord – alltså bredbandsstrategin, som han har sagt ska ses över – även tittar på detta. Jag hoppas att statsrådet kan garantera mig att även detta ingår i hans överväganden när han ska lämna rekommendationer till våra kommuner om hur vi på det mest effektiva sättet når bredbandsmålen. Det måste ju ändå vara det som det kokar ned till, till syvende och sist. Jag hoppas att statsrådet delar min ambition att varenda skattekrona ska användas till det mest verkningsfulla. Det är klart att vi inte ska föregripa en myndighets utfall, men vi politiker måste kunna kosta på oss att när utfallet väl har kommit ha en politisk ambition för huruvida det ska fortsätta att vara på det viset, oavsett vad utfallet blir, eller om det finns skäl att göra något åt det. Annars blir vi politiker bara marionetter för myndigheterna. Jag kan tipsa statsrådet om en rad olika misslyckade politiker som har blivit sådana marionetter och snarare agerat som ombud för sina myndigheter än för sina riktiga uppdragsgivare, det svenska folket. Det brukar inte sluta bra. Vad gäller lagen om elektronisk kommunikation och brottsbekämpning får jag nog interpellera ett annat statsråd vid ett annat tillfälle eftersom det inte ligger inom statsrådets ansvarsområde. Jag hoppas dock att det när vi sätter upp sådana här nätverk på skattebetalarnas bekostnad, även om man kan anse att det inte är önskvärt, ska finnas möjlighet att lagföra dem som begår brott via dessa nätverk, för det går att göra. Det blir allt vanligare att man över internet gör saker som inte är tillåtna enligt svensk lag. 28 Statsrådet (MP): Jag tackar åter . Jag håller med om det mesta som sa i sitt sista anförande. I bredbandsstrategin och den digitala agendan, som vi jobbar med, ska det givetvis ingå riktlinjer för hur kommunerna ska tänka när det gäller arbetet. Det ska vi givetvis säkerställa. Frågan om kommuners drift av trådlösa nätverk rör det kommunala självstyret. Det är något som jag vet att eget partis kommunala företrädare har synpunkter på, för jag träffar dem när jag är ute i landet. Jag vet att också , alltså mitt partis, kommunala företrädare och de övriga partiernas kommunala företrädare har synpunkter på det. Det måste vi behandla med respekt. Ja, staten uppbär skatt, men kommunerna har också en skyldighet gentemot sina kommuninvånare. De jobbar på det stora hela på ett sådant sätt att de oftast föregriper det som vi här inne brukar diskutera. De gör så gott de kan utifrån de förutsättningar de har, och vi som regering och jag som statsråd med ansvar för it-politiken ser till att de har goda förutsättningar. Då är det mycket bra att en myndighet som åtnjuter stort förtroende både från regeringen och allmänheten, nämligen , tittar på det nämnda fall som är en del av anledningen till att tar upp denna fråga. Jag litar fullständigt på våra myndigheter. I detta fall kommer att återkomma till oss. När de gör det har vi ett bra underlag för att både föra diskussionen vidare och ha de ståndpunkter som behövs för att inte sätta konkurrensen ur spel, för det tjänar inte på. har tjänat på att vi har haft en öppen konkurrens där marknadens aktörer kan jobba för att ta fram de bästa lösningarna. Sedan får konsumenterna och kunderna välja. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:750 om förföljelse av kristna på asylboenden 29 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig hur jag tänker agera mot kristofobin som äger rum i boenden för asylsökande och om det är rimligt att personer som utsätts för kristofobi, religiös förföljelse, hot och trakasserier tvingas flytta från boenden medan förövare får stanna kvar. har en human asylpolitik och är en för den som flyr undan förföljelse. Till följd av den svåra situationen i bland annat är antalet asylsökande i högt. kommer drygt 3 000 asylsökande till , och erbjuder boende till alla som behöver som de kontaktar myndigheten. Enligt prognoser kommer antalet asylsökande att fortsätta att vara högt . Enligt lagen om mottagande av asylsökande har ett huvudansvar för mottagande av asylsökande och ansvarar för att ordna boende för dem som inte ordnar det på egen hand. gör ingen uppdelning i etnicitet eller religion på anläggningsboendena. Jag tycker att det är en rimlig princip. Men jag ser förstås allvarligt på att det finns asylsökande som inte känner sig trygga under sin vistelse på anläggningsboenden. har ett ansvar för boendemiljön, och det är viktigt att de asylsökande kan känna sig trygga. Om det förekommer brottsliga handlingar i boenden ska det anmälas och utredas av polisen. Jag förutsätter dock att de som flyr för att få en i vårt land också följer lagar när de kommer hit. Till följd av ett ökat antal asylsökande har handläggningstider blivit längre.