prot · H20969 · 2015-03-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. Tredje vice talmannen meddelade att (FP) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2014/15:23 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:340 Interpellation 2014/15:340 Offensiv finanspolitik till följd av minusräntan av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:351 Interpellation 2014/15:351 Konskevenser av borttagande av den s.k. bortre parentesen i sjukförsäkringen av (FP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:CU7 Bostadspolitik 2014/15:FiU16 En investeringsplan för Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2014/15:MJU4 Vattenvård 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitik 2014/15:MJU8 Avfall och kretslopp 2014/15:KU8 Allmänna helgdagar m.m. 2014/15:FöU7 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal 2014/15:SkU12 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle 2014/15:SkU16 Inkomstskatt § 6 Svar på interpellation 2014/15:282 om Jernhusens konkurrens med privata bolag 1 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig på vilket sätt jag tänker säkerställa att statliga Jernhusen – och andra statliga bolag – följer den konkurrenslagstiftning som har beslutat ska gälla. Jag vill upplysningsvis informera om att arbetet inom regeringen är fördelat så att det är finansmarknads- och konsumentminister som ansvarar för förvaltningen av . Jag ansvarar för en enhetlig ägarpolitik avseende bolag med statligt ägande, och det är i den egenskapen som jag svarar på interpellationen. Bakgrunden är att Jernhusen innevarande år vann upphandling som innebär att Jernhusen får en nyttjanderätt med möjlighet att sätta upp reklambärare på specificerade platser, tågperronger, och att sälja reklammedia i dessa. Bedömningen av de inkomna offerterna har gjorts av , och jag utgår ifrån att denna bedömning har gjorts dels utifrån kraven uppställda i förfrågningsunderlaget, dels ur ett upphandlingsrättsligt perspektiv. Vidare har vi i en väl etablerad rättspraxis för överprövning av myndigheters beslut och därmed offentliga upphandlingar. Vid misstanke om en överträdelse av konkurrenslagen kan man vända sig till för prövning. Jernhusen lyder, i likhet med övriga bolag med statligt ägande, under samma lagar och regler som privatägda aktiebolag. Vidare finns det särskilda regler i konkurrenslagen, 2008:579, som hanterar konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Dessa innebär i korthet att domstol kan förbjuda staten, kommuner och landsting att sälja varor och tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. Även uthyrning innefattas. Utöver tillämplig lag har Jernhusen att följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bland annat innebär att bolaget ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt och i övrigt agera på ett sätt så att bolaget åtnjuter offentligt förtroende. I Jernhusens bolagsordning framgår, såsom som interpellanten anger, att bolaget ska, inom ramen för kravet på affärsmässighet, vara ett ledande företag i utvecklingen av den svenska transportsektorn med anknytning till järnväg i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Därutöver anger bolagsordningen att Jernhusen ska tillhandahålla tjänster med anknytning till kollektivt resande och därmed förenlig verksamhet. Jernhusens vision för reklametableringar i resenärsmiljö innebär att arbeta för en enhetlig station, och i det finns ett värde att även inkludera perrongerna. I likhet med ett flertal av de statligt ägda bolagen agerar Jernhusen på en konkurrensutsatt marknad. Ett av statens viktigaste verktyg för en aktiv och professionell ägarstyrning är att fastställa och följa upp tydliga mål. Det övergripande syftet med målen är att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt. För de bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska de ekonomiska målen också bidra till att ge bolaget marknadsmässiga villkor och därmed säkerställa att konkurrens sker på lika villkor. Jernhusen har bland annat som mål att leverera en avkastning på eget kapital på , vilket bedöms vara såväl ambitiöst som rimligt ur ett marknadsperspektiv. 2 (KD): Jag vill naturligtvis tacka näringsministern för svaret, och jag vill vara den första att hålla med om att det är viktigt att konkurrens sker på lika villkor på konkurrensutsatta marknader. Därför är jag lite förvånad över svaret från näringsministern när det gäller Jernhusens agerande. Jag vill peka på riskerna. Om vi uppmuntrar statliga bolag att etablera sig på nya marknader, och de därmed börjar konkurrera ut privata företag för att leverera högre avkastning till staten, innebär det med all säkerhet att de bryter mot konkurrenslagen, vilket knappast kan vara en uppgift som de statliga företagen har fått av sina ägare. I detta fall anser jag att det inte går att bortse från att Jernhusen faktiskt bryter mot konkurrenslagen. De har med sitt agerande snedvridit konkurrensen på reklammarknaden. Det går inte heller att bortse från att Jernhusen är beredda att etablera sig på detta område, trots en ekonomisk förlustkalkyl i uppdraget för . Det finns nämligen ingenting i detta avtal som säger att det skulle gå att få något slags vinst i det hela, och det är kanske inte heller ett effektivt sätt att hantera skattebetalarnas pengar. Dessutom finns det en risk i och med detta att Jernhusen har agerat i strid med . Genom att agera garant för den privata aktör som de samverkar med får den aktören särskilt förmånliga villkor. De som har följt mig i debatten tidigare vet att jag har uppmärksammat olika fall där både myndigheter och offentliga bolag inte har lyckats så bra på detta område med just konkurrens. Så sent som talade jag om vikten av att titta på vilken typ av kärnverksamhet som ägaren, staten, ska ägna sig åt i sina bolag. Det gör mig oroad när jag märker att det finns en trend som faktiskt går i motsatt riktning till vad som är sunt. Jag har följt bland annat myndigheten som genom prisdumpning har etablerat sig på stortvättsmarknaden och utan vinster har konkurrerat ut privata tvättaktörer i . Jag har träffat flera av dem och vet att det är en realitet. I detta fall handlar det alltså om ett statligt bolag som försöker plocka marknadsandelar genom att vinna i offentlig upphandling. Jag vill inte kasta någon skugga över hur har upphandlat. Men här är uppgifterna offentliga, och det går inte att tolka Jernhusens agerande på något annat sätt än att själva uppdraget inte ska ge någon vinst utan bara syftar till att ge dem en större del av denna marknad. Detta är, enligt min mening, inte förenligt med lagen. Därför fråga jag återigen näringsministern vad han önskar göra för att säkerställa att statliga Jernhusen och andra statliga bolag ska följa den konkurrenslagstiftning som har beslutat ska gälla. 3 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för följdfrågorna. Det som jag har försökt konstatera i interpellationssvaret är att jag som ansvarig minister för ägarfrågor inte är inne och avgör enskilda beslut i enskilda bolag, utan det är bolaget som har genomfört den aktuella affären, och det är styrelsen som har bedömt att den här affären är förenlig med bolagets verksamhetsmål. I bolagsordningen anges det bland annat att bolaget kan erbjuda tjänster med anknytning till kollektivt resande. De reklamplatser som upplåts av är belägna på plattformar och plattformsförbindelser och därmed med anknytning till just stationerna. Jernhusen har en medieaffär som omhändertar och säljer utrymme på alla reklamplatser inom de egna stationerna. Utifrån detta perspektiv anger bolaget att det här är inom ramen för den bolagsordning som gäller inom i princip den verksamhet som man bedriver på stationer när man har dessa tjänster med anknytning till verksamheten i bolaget. Det jag vill vara noga med att säga är att jag inte gör bedömningar av om det är rätt eller fel. Det finns andra som gör de bedömningarna. Jag är i mitt svar tydlig med att alla statliga bolag, men också privata bolag, ska följa de lagar och regler som gäller. Det är extra viktigt att statliga bolag agerar föredömligt för att åtnjuta allmänhetens förtroende. När det gäller lönsamhetsfrågan är jag noga med att säga att vi har satt ett avkastningskrav på det här bolaget som vi bedömer är både ambitiöst och sätter verksamheten under väldigt affärsmässiga villkor – gör att bolaget inte kan ägna sig åt verksamhet som är olönsam eller på något sätt inte konkurrerar med de andra aktörerna på marknaden. Det är alltså vår bedömning, men jag är noga med att säga följande: Finns det bedömningar att det här inte har skett enligt regelverket finns också regler och lagar för hur man överklagar de upphandlingar som har gjorts. Det får prövas i juridisk ordning. Mitt besked är att bolag ska följa lagar och regler och att det är styrelsen som ansvarar för de affärer som genomförs i bolagen. Styrelsen i det aktuella fallet har angett att man gör det här inom ramen för bolagets verksamhetsmål. 4 (KD): Jag tackar för svaret. Det är intressant att konstatera, vilket näringsministern inte kommenterade i sitt svar, att Jernhusen har varit väldigt uträknande i det här fallet. Man har nämligen etablerat ett dotterbolag som hanterar just de här sakerna med reklammarknaden, så det är klart att det finns en tydlig och klar tanke hos bakom hur man har agerat i det här fallet. Om man har etablerat ett dotterbolag med särskild verksamhet, som ska hantera just reklamutrymmena på fastigheterna, innebär det att man har tänkt att någonting ska göras i det extra bolaget. Det handlar bara om att just ta ett uppdrag på en annars helt kommersiell och privat marknad. Återigen uppstår alltså frågan hur ett statligt fastighetsbolag som har hand om fastigheter i första hand på stationer har tänkt när det vill ha en så att säga inhouseverksamhet, som uppenbarligen inte behöver ge någon större avkastning utan kan ta på sig uppdrag som inte ska ge någon vinst över huvud taget. Om Jernhusen själv står för investeringsrisker och den privata aktören deltar med begränsat risktagande kan vi också fundera över statsstödsreglerna, som talar om att man inte får gynna privata aktörer genom särskilt förmånliga villkor. Dessutom skulle samarbetet i sig kunna vara konkurrensbegränsande på det här viset, eftersom Jernhusen Media och den privata aktören har lämnat ett gemensamt anbud för att minska konkurrensen och sedan dela på uppdraget. Det är alltså lite mer komplicerat än vad jag tycker att näringsministern gör gällande. Jag tar i alla fall allvarligt på detta, för om vi ger signaler till våra andra statliga bolag om att det här förfarandet är okej kan det naturligtvis få fler och mer allvarliga konsekvenser i och med att andra statliga bolag skulle kunna tänka sig att göra likadant. Mina ytterligare frågor är därför: Vad gör vi åt det här? Vad säger näringsministern om att man faktiskt bildar ett dotterbolag för att säkerställa en helt ny marknad för det som i övrigt är ett fastighetsbolag som inte har med frågan att göra? 5 Närings- och innovationsminister (S): Jag läser om verksamhetsmålet i Jernhusens bolagsordning. I § 3 Verksamhet står det: ”Bolaget ska, inom ramen för kravet på affärsmässighet, vara ett ledande företag i utvecklingen av den svenska transportsektorn med anknytning till järnväg i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Bolaget ska direkt eller indirekt genom dotter- och intressebolag utveckla, förvalta och äga fastigheter, tillhandahålla fastighetsrelaterade tjänster och andra tjänster med anknytning till kollektivt resande och godstransporter på järnväg samt att bedriva därmed förenlig verksamhet.” Det är detta bolagsstyrelsen har att arbeta efter. Bolagsstyrelsen har då motiverat och, precis som beskrivs av interpellanten, sagt att en del av detta är att upprätthålla enhetliga perronger och jobba med intrycket av detta. Det är en del av att tillhandahålla tjänster som gör det mer attraktivt att resa kollektivt och bedriva den verksamhet Jernhusen gör. Man har också haft medieaffären , för att just sälja reklamutrymme och så. Skulle det visa sig att man vill pröva juridiskt om ett bolag, statligt eller privat, har brutit mot några regler – för statliga bolag kan det handla om både konkurrenslagstiftning och statsstödsregler – ska det prövas. Det måste då göras på ett korrekt sätt. Det jag som näringsminister är noga med är att jag lägger ansvaret i händerna på styrelsen, för det är styrelsen som har att såväl förvalta vad bolaget ska bedriva för verksamhet som följa de lagar och regler som gäller. Jag vill vara tydlig med att statliga företag ska agera affärsmässigt och att vi ska ha avkastningskrav som gör att bolagen agerar affärsmässigt. Det ska inte finnas utrymme för dem att agera på ett sätt som gör att de snedvrider konkurrensen på marknaderna. Om det är så att man tror att det har förekommit något icke-korrekt när det gäller lagstiftning skulle jag nog alltså ändå råda interpellanten att låta det prövas i rätt ordning. Det är inte min sak som näringsminister att göra juridiska bedömningar av hur lagstiftningen ska tolkas. 6 (KD): Det vi ser exempel på, vilket jag har försökt visa på i min interpellation, är just en aktör som tolkat sitt verksamhetsområde på ett väldigt kreativt sätt. Näringsministern menar att fastighetsbolaget har en vision om att som reklamaktör skapa en enhetlig stationsmiljö. Det hade naturligtvis inte varit något som helst problem om det hade handlat om privata aktörer som var inblandade. handlar det dock om ett statligt fastighetsbolag som etablerar sig på en redan fungerande reklammarknad och därigenom har svarat på ett anbud tillsammans med en annan privat aktör – och genom det skapat en osund konkurrens. Den statliga flygplatsaktören Swedavia har även tagit efter Jernhusen Media och gör samma sak på sina flygplatser; jag hade kunnat ta med det i samma interpellation. Det är bara ytterligare ett exempel. Det handlar alltså om en aktör som har till uppgift att ta hand om sina fastigheter men startar egen inhousereklamverksamhet. Man kan ju ställa frågan varför. Blir det billigare? Blir det bättre? Ja, det måste naturligtvis varje bolag svara på, men min poäng i allt detta är följande: Om vi inte tar vara på de här varningssignalerna inom statliga företag och myndigheter – och kanske kommuner, som vi också vet inte hanterar allt så bra enligt konkurrenslagstiftningen – kan det finnas en risk att fler aktörer kommer att tycka att det är helt okej att etablera fler inhouseverksamheter av olika slag, som konkurrerar med andra. 7 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att interpellanten och jag egentligen är överens om att ansvaret för att göra de här bedömningarna bör ligga på bolagsstyrelserna. Annars hamnar vi nämligen i en svårstyrd verksamhet där regeringen ska gå in till exempel i alla statliga bolag och avgöra vilken verksamhet som ska vara inhouse och vilken som ska handlas upp i de statliga bolagen. Jag tror att det skulle vara en väldigt ineffektiv styrning. Jag tror att det är mycket tydligare att lägga ansvaret där det hör hemma, det vill säga i styrelsen. Styrelsen måste fatta beslut om hur verksamheten bedrivs på ett effektivt sätt. Jag tror också att det är lite farligt om man går för långt i den här logiken och säger att statliga bolag aldrig får samarbeta med privata aktörer. Det blir en väldigt märklig ordning, eftersom flera av de statliga bolagen har olika samarbeten även med privata aktörer. Det är en del av deras sätt att bedriva verksamhet och fungera på en konkurrensutsatt marknad, precis som alla andra. Jag tror alltså att det är viktigt att ha en lagstiftning på plats som såväl reglerar konkurrens och statsstöd som lägger ansvaret på bolagen och bolagsstyrelserna att hantera detta på ett föredömligt sätt – men också med de förväntningar vi har när det gäller avkastningskrav. Det kanske har kommit bort lite grann, men jag har försökt att säga det : Givet att Jernhusen getts ett avkastningskrav på begränsar det vad man kan göra med verksamheten. Man måste ha verksamhet som genererar intäkter och är lönsam. Det går inte att bedriva verksamhet som inte är lönsam och därmed indirekt snedvrida konkurrensen. Genom att ställa tuffa men relevanta avkastningskrav garanterar vi att de statliga bolagen agerar konkurrenskraftigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:304 om risk för färre unga entreprenörer 8 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag delar Alliansens mening när det gäller entreprenörskapspotentialen på yrkeshögskolor och, om så är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att Drivhuset ska kunna öka sina insatser vid fler yrkeshögskolor trots regeringens kraftiga minskning av de budgetmedel som Alliansen hade avsatt. Låt mig börja med att konstatera att jag instämmer fullständigt i att unga som vill starta eget ska uppmuntras i hela utbildningssystemet, inklusive utbildningarna inom . När det gäller budgeten föreslog regeringen i budgetpropositionen en satsning om –2018 för unga kvinnors och mäns företagande, det vill säga lika mycket som de borgerliga partierna. Det rör sig alltså inte om någon neddragning på det aktuella området. Medlen tilldelas och som har i uppgift att främja ungas entreprenörskap. Medelstillskottet ska användas för verksamhetsstöd till aktörer som arbetar operativt med att främja företagande bland ungdomar. Detta har även näringsutskottet ställt sig bakom i sitt betänkande 2014/15:NU1. I regleringsbrev anges att myndigheten ska använda för verksamhetsstöd till organisationer som operativt arbetar med att främja företagande bland ungdomar i högre utbildning. Det kan handla om såväl Drivhuset som andra aktörer. Avslutningsvis vill jag säga att vi ser mycket positivt på det arbete som aktörer som Ung Företagsamhet, Drivhuset och andra bedriver för att stötta ungas företagande. 9 (M): Jag tackar närings- och innovationsministern för svaret. Anledningen till att jag har ställt interpellationen är att jag anser att Drivhuset är en bra och viktig organisation som på ett fint sätt stöttar entreprenörer. Min förhoppning är att denna debatt ska bringa klarhet i regeringens inställning till det arbete som medarbetarna på Drivhuset gör och vilka långsiktiga förutsättningar vänsterregeringen har för avsikt att ge organisationen. Jobb skapas av entreprenörer, inte av politiker. Vi vet att fyra av fem jobb skapas i mindre och medelstora företag, och för att fler företag ska startas krävs det människor med vilja och kraft att ta sig från det trygga till det lite okända. Företag är ofta känsliga i startfasen, och vi vet att en del tyvärr går omkull. Därför är det viktigt att vi politiker jobbar med att förbättra attityden till företagande och skapar förutsättningar att stötta entreprenörer. En del av dem som följer debatten känner kanske inte till Drivhuset, så innan jag formulerar mina följdfrågor till ministern ska jag ge lite kortfakta om organisationen. Det är som sagt en organisation som stöttar entreprenörer, och huvudmålgruppen är studenter. Därmed är man i hög utsträckning verksam vid universitet och högskolor. Man har utarbetat en metod tillsammans med för att hjälpa entreprenörerna under hela processen från idé till verklighet. Denna metod fungerar verkligen. Överlevnadsgraden hos de företag som startar och har fått stöttning av Drivhuset är hög. är fortfarande igång och har verksamhet, vilket i dessa sammanhang är ett högt tal. Vad gäller finansieringen är det bara till en del statlig finansiering. Som vi hörde i svaret är och möjligtvis med i pengarna till entreprenörskap, men i Drivhuset kommer majoriteten av pengarna från regioner och landsting, från de universitet och högskolor där man är verksam och från det lokala näringslivet. Verksamheten finns på 14 orter i och är nära studenterna där. De senast kända siffrorna jag har från Drivhusets verksamhet är . Då hade man över 4 000 vägledningssamtal med 2 700 individer, och nästan 950 företag startades som fick hjälp av Drivhuset. Det får betraktas som en framgångsrik organisation, och därför ville alliansregeringen permanenta och fördubbla stödet till Drivhuset. Hur ser närings- och innovationsministern på Drivhusets långsiktiga finansiering? Kommer Drivhuset att få ökad finansiering jämfört med föregående år? I samband med den ökade finansieringen ville alliansregeringen lägga ett utökat uppdrag på Drivhuset att intensifiera arbetet vid yrkeshögskolorna. Kommer Drivhuset att få ett sådant uppdrag? 10 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för interpellationen. Vi talar om entreprenörskap bland unga människor. En av förutsättningarna för att ska vara innovativt och för att det ska skapas tillräckligt många nya framgångsrika företag är att unga människor inser att entreprenörskap är en väg för att utveckla sig själv och förverkliga sina idéer. Det behöver man hjälp med. Man behöver stöd och kunskap för att hitta rätt. Här är Drivhuset en aktör och Ung Företagsamhet en annan. Vi har många aktörer som stöttar entreprenörskap på olika sätt, både i samhället i stort och i utbildningssystemet. Det är viktigt. Jag delar helt bilden att Drivhuset har hittat en nisch för sin verksamhet som har varit framgångsrik. Man har hittat unga människor i just den perioden när de funderar över om det är dags att starta företag och följa upp sina idéer. Här har man visat framgångsrika resultat. Det andra vi diskuterar är utbildningssystemets möjlighet att matcha de kunskapsbehov vi har. Det hänger lite ihop. Universitet, högskola och yrkeshögskola har en viktig roll i att ge förutsättningar för det framtida entreprenörskap vi talar om. Det handlar både om innehållet i utbildningarna och om hur många unga människor som får möjlighet att gå dessa utbildningar. En fråga som inte berörs av interpellanten men som ligger i bakgrunden när vi talar om är att när regeringens budget tyvärr föll försvann möjligheten att bygga ut . Precis som interpellanten var inne på vet vi att är en framgångsrik utbildningsform. av dem som går yrkeshögskola får jobb efteråt. De får en branschspecifik utbildning som gör att deras förutsättning att starta företag inom branschen är stor. Jag förstår att inte vill tala om det utan helst vill tala om entreprenörskap inom ramen för , men det handlar också om volymen på som med vår budget hade varit 2 000 utbildningsplatser fler 2015 och sedan 4 000 utbildningsplatser fler . Det hade betytt mycket för näringslivet men också, tror jag, för entreprenörskapets möjlighet att utvecklas . När näringsutskottet behandlade regeringens budgetproposition valde man att skriva ihop sig om skrivningar där man var överens om de som skulle gå till entreprenörskap för unga människor. Man valde också att inte i detalj låsa upp dessa pengar i betänkandeskrivningar, för då kan man få andra problem, inte minst med statsstödsregler och sådant som vi diskuterade tidigare och vilka aktörer som får del av statsstödet eller inte. Både den här regeringen och den tidigare regeringen har sett till att de myndigheter som ger stöd får ett större ansvar att fördela detta för att bygga kompetens och långsiktighet utan ryckighet och kunna bedöma vilka effekter som ger mest resultat. Om jag förstår rätt har ännu inte beslutat om fördelningen av medel . Ni får rätta mig om jag har fel, men jag tror att beredningen av anslagsfördelningen pågår just nu och att ännu inte har landat i den fördelningen. Men från regeringens sida är det tydligt att det ska vara .