prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — 4 (SD, C, KD) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 20 MP, 18 V, 15 L 4: 42 SD, 19 C, 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Sjukpenninggrundande inkomst för företagare) 2. res. 6 (C, KD) 33 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 72 M, 42 SD, 20 MP, 18 V, 15 L 6: 1 M, 19 C, 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 8 (Sjukpenning) 2. res. 10 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 42 SD, 20 MP, 18 V 10: 15 L Avstod: 19 C, 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Punkt 5 (Föräldrapenning) 2. res. 3 (SD) 3. res. 4 (KD) 43 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 15 L 3: 42 SD Avstod: 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Överlåtelse av föräldrapenning) 2. res. 5 (M) 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 42 SD, 20 MP, 18 V, 15 L, 1 KD 5: 73 M Avstod: 19 C, 12 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 7 (Graviditetspenning) 2. res. 7 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 42 SD, 20 MP, 18 C, 18 V 7: 15 L Avstod: 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 8 (Föräldraförsäkringen i övrigt) 2. res. 10 (SD) 3. res. 11 (C) 41 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 20 MP, 18 V, 15 L 10: 42 SD Avstod: 73 M, 19 C, 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 (forts. från § 11) Näringsliv (forts. NU1) 143 (S): Den som väntar på något gott fick vänta . Näringspolitiken är beroende av samverkan med i stort sett alla andra politikområden. Utan utbildning finns det inte kompetenta medarbetare att anställa, utan infrastruktur kan varor och tjänster inte transporteras och utan fungerande bredband kan inte näringen eller civilsamhället fungera. Utan många fler bostäder och fungerande välfärd med tillgängliga förskolor, äldreboenden, skolor och sjukvård går det inte heller att starta företag eller hitta personal. Vi har satt upp målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det mål som vi har satt upp kan, ska och vill hela bidra till. Det är ambitiöst, och det är viktigt på riktigt. För att nå detta mål har alla regioners olika styrkor sin givna roll. Vårt fordonskluster ställs mot sina motsvarigheter i , eller , vårt it-kluster ställs mot och vår skogsindustri och vårt papperskluster ställs mot liknande miljöer i och . Och hemma hos mig i Åre, och på alla andra besöksnäringsmål i , tävlar vi om turisterna med resten av världen. konkurrenskraft är beroende av en jobbpolitik som låter varje region ta till vara och utveckla sina styrkor, men som pekar på de utmaningar som är gemensamma för som land och där vi behöver kraftsamla på nationell nivå. Det kan handla om life science, miljöteknik eller digitalisering. När presenterade nationalräkenskaperna framgick det att ekonomi visar sin starkaste sida just . Jämfört med kvartalet 2014 steg bnp . Det är historiskt höga nivåer. SCB:s beskrivning av bnp-statistiken visar att uppgången är bred och omfattar såväl konsumtion och investeringar som export. Arbetsmarknaden ser också bättre ut. Enligt den senaste arbetskraftsundersökningen ökade sysselsättningen med 81 000 personer jämfört med året innan. Även andelen sysselsatta ökade. sjönk arbetslösheten till . Lite bättre siffror och lite fler människor i arbete gör inte att man kan luta sig tillbaka och tro att det går att bromsa sig in . har fortfarande väldigt många utmaningar att lösa. Därför är det lite grann med förvåning som jag kan konstatera att ambitionsnivån när det gäller det som vi debatterar – näringspolitiken – inte är lika hög om man jämför det förslag som Socialdemokraterna, och har lämnat med de förslag som , presenterar var för sig inför dagens debatt. Jag undrar vad ni ser behov av att bromsa. Kommer det för många turister till ? Forskas det för mycket? Samverkas det för mycket? Vi ser vikten av en exportstrategi och en nyindustrialiseringsstrategi. Vi ser behovet av ett nationellt skogsprogram och en långsiktig livsmedelsstrategi. Vi ser behovet av forskning och innovationer. Vi ser att regeringen satsar stort på utbildning och kompetens, som varje företag som jag träffar efterfrågar. Vi ser behovet av samverkan mellan näringslivet, forskningen, politiken och samhället i övrigt. Om vi tittar lite närmare på skogsnäringen är det inte bara decembers julgransinköp som gör att den växer, utan den går bra. Nationella skogsprogrammets vision är att skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Vi kan se att redan har delfinansierat flera projekt där skogsråvara kan användas inom textil- och kemisektorn för att utveckla nya produkter. Vi ser att det går bra för den sektor som ägnar sig åt kartong, förpackningsmaterial och sågat trämaterial. Vi ser också att det går bra för den sektor som bygger med trä. I det senaste veckobrevet från Kommuner och Landsting framgår att det fanns 173 000 potentiella bostäder i färdiga och aktuella detaljplaner bland 54 av tillväxtkommuner. Tänk om en stor del av dessa bostäder byggdes i trä. byggdes det bara 22 000 bostäder i kommunerna. Men , med regeringens bostadssatsning, tar kommunerna sats för ett ökat bostadsbyggande. Och skogsnäringen behöver, precis som övriga näringar, samverkan för att växa. En annan bransch som jag gillar att nämna är besöksnäringen. Den sträcker sig från till . Den är sysselsättningsintensiv. Jobben kan inte flyttas – fjällen står där de står, vi har skärgården här utanför och ligger väldigt fint där det ligger. Vi har fantastiska besöksnäringsmål. Vi har upplevelser att erbjuda. Vi har en erkänt god mat som lockar gäster från världens alla hörn. Men vi konkurrerar faktiskt med hela världen, och vi måste nå ut med det som gör fantastiskt. Därför äger staten tillsammans med näringen Visit för att marknadsföra . Vi välkomnar verkligen den satsning som regeringen gör tillsammans med om 30 miljoner extra för att locka fler att besöka oss och för att fortsätta insatserna för destinationsutveckling. Här är jag mycket förvånad över att så många andra partier inte står upp för denna satsning. Besöksnäringen är också en näring som är i behov av samverkan; det vet jag av erfarenhet. Den utveckling som destinationerna i och har haft beror på samarbete mellan företagen, det offentliga, frivilligorganisationer som idrottsrörelsen, forskningen och inte minst eldsjälar. Varför har jag då valt att fokusera hela utgiftsområde 24 på skogen och besöksnäringen? Jo, det har jag gjort för att de finns i hela . De är viktiga för utvecklingen av stad, men de är ännu viktigare för utveckling av landsbygd. Tillsammans bidrar de till nya jobb, och det utvecklar . Eller också har jag kanske valt det för att ni som deltar i debatten ska längta efter det perfekta åket i en snörik skog i fjällen. 144 (M) replik: tog i sitt anförande upp ett antal nyckelord. Hon talade om skogsindustrin, besöksnäringen och lite annat. Hon nämnde inledningsvis också infrastrukturen, och det är den som jag tänkte ta fasta på. En nyckelfaktor för de branscher som , och även personer i svenskt näringsliv från till exempel exporterande industri, tar upp är fungerande transporter. Människor ska kunna åka till och från arbetet, kunna besöka en restaurang eller ett hotell eller få ut gods på en internationell marknad. Där kan vi konstatera, herr talman, att regeringen har en agenda som handlar väldigt mycket om att fördyra och försämra transporter. Vi är eniga i vissa delar som handlar om ett ökat underhåll av väg och järnväg, men det finns andra konfliktområden. har fattat beslut och säger att ska vara kvar, men regeringen jobbar fortsatt med att lägga ned . Det är ju inte en Stockholmsfråga utan något som slår mot Åre, , och andra orter. Regeringen jobbar också för att införa både en flygskatt och en lastbilsskatt. Tittar vi på lastbilsfrågan kan vi se att den skogsindustri nämner skulle drabbas ganska hårt om man införde den typen av skatt. Därför vill jag, herr talman, i all enkelhet fråga följande: Om hon och Socialdemokraterna vill införa flygskatt och lastbilsskatt samt jobba för att lägga ned – hur blir det bättre för företagare i och på andra ställen? 145 (S) replik: Tack för frågan, ! Det är alltid samma frågor, på något sätt. Det är alltid , och det är alltid skatter. Det är aldrig hur tillståndet ser ut , vad vi tog över och vad vi satsar på. När det gäller vet efter många debatter att det pågår en utredning. Den ska titta på att kommunikationerna inte ska försämras för oss ute i landet och inte heller för som stad. Den tittar också på det så väl behöver, nämligen en ordentlig bostadspolitik efter otroligt av intet byggande i den här staden. Men det viktiga med utredningen är att den verkligen ska tala om att det finns möjlighet till kommunikationer, både för näringslivet och för privatpersoner. Jag bor i en del av landet som behöver flyg; det har helt rätt i. De andra bitar pekar på är också utredningar. När det gäller vägslitageavgift, om det var det han tänkte på, är det också en utredning. Vi vet inte hur den ser ut sedan. Jag undrar om vi kanske kan ta och debattera dessa frågor när förslagen väl kommer. Jag skulle dock vilja fråga en sak. Han talar ändå om turismen och tycker att den är viktig, och vi har en ganska gemensam syn på hur viktig exporten är och att det är många exportkronor här. Varför väljer man till exempel att inte förstärka anslagen till Visit för att locka hit fler gäster? 146 (M) replik: Jag återkommer gärna brett kring besöksnäringen och andra satsningar i fler och andra sammanhang, men jag går tillbaka till huvudfrågan som handlar om transporterna. Jag tycker att det är intressant, herr talman, att kommer in och talar om hur viktig skogsindustrin är och hur viktig besöksnäringen är. Jag delar verkligen den uppfattningen, för vi kan se att det betyder väldigt mycket för jobb, exportintäkter och allt sådant. Men vi kan se att en avgörande faktor är just goda villkor för transporter. För att upprepa mig: Det finns delar där vi är eniga, till exempel när det gäller att kraftigt öka underhållet av väg och järnväg för att få systemet att fungera bättre. Men vi kan se att flyget och lastbilarna är väldigt avgörande i valda delar av landet. I till exempel skogsindustrin är kostnaden för transporter helt avgörande om man ska hämta ut grovt ur skogen för att använda exempelvis som biomassa. Där är logistikkostnaden så hög att det är avgörande om vi politiskt förmår få fram reformer för längre och tyngre lastbilsekipage, vilket vill. Det har visat sig spara både pengar och miljö i användningen i skogsindustrin. Regeringen har sjabblat, försenat och försämrat detta. Sedan kommer vi tillbaka till de andra bitarna. Det är alldeles riktigt att det är utredningar som tittar på både flygskatt och lastbilsskatt, men jag menar att inriktningen från regeringens sida är tydlig. Man säger alltså inte att man ska underlätta och göra det billigare för industrin och andra, utan inriktningen är att göra det dyrare för skogsindustrin. I diskussionen om finns ett antal förbehåll som tar upp, men målet är att lägga ned flygplatsen. Det skulle försämra transportmöjligheten för många delar i landet. Det är detta som är den samlade bilden som slår mot många viktiga näringsgrenar. Då är vi alltså tillbaka i huvudfrågan, herr talman. Om man som och regeringen vill införa flygskatt och lastbilsskatt, försena detta med tunga och långa lastbilar samt jobba på att lägga ned – hur blir det bättre för näringslivet i eller i andra delar av landet? 147 (S) replik: Institutet visar hur mycket skogsindustrin och transporterna förlorar på att vägarna är alldeles för dåliga. Vad kunde det vara? Jag tror att det är upp till nästan 1 miljard . Det gör att den satsning vi gör på bärighet i och underhåll av vägar, som så länge har minskat och sänkts år uppe i hela det område där jag bor, är en del för att möta just skogsindustrins transportbehov. Det handlar om att de inte ska köra sönder sina lastbilar. En annan del när det gäller skogsindustrin är att satsa på att ta till vara det som kanske kommer i riskkapitalsförslaget med demonstrationsanläggningar och att använda skogen till många fler saker. Det är också det faktiskt skär ned på i pengar. Man minskar dem ganska kraftigt. Det är liksom den forskning som görs och som tar fram de nya produkterna inom skogen – de som gör att skogen kan anpassas från att vara papper till att bli ännu mer. Skogsindustrin själv säger att det skulle skapa 15 000–20 000 nya jobb. Vi följer skogsindustrin hand i hand i det nationella skogsprogrammet. Där diskuteras naturligtvis även den del beskriver, det vill säga vägslitageavgiften. 148 (KD) replik: och jag har ett gemensamt intresse. Vi kanske har fler – jag vet inte – men skidåkning är inte min starka sida. Även om det finns mycket snö i tror jag att Åre har lite mer och kanske också fler backar att åka i. När Sätherberg talar om besöksnäringen blir jag dock lockad att ställa en fråga. Det nämns ord som export, innovation och nyindustrialiseringsstrategi – vilket för övrigt skulle ge väldigt många poäng i Wordfeud, skulle jag tro. Det är ett av de längsta ord som går att hitta i den här propositionen. Utbildningen över huvud taget nämns också. Då kan man ställa sig frågan: På vilket sätt medverkar Socialdemokraterna och den här regeringen till att även besöksnäringen får del av dessa strategier och policydokument samt det exporttänk som finns? Vi kan ändå konstatera att de 30 miljoner till destinationsutveckling som nämnde i grunden inte är någonting värt om man inte har kunniga människor på dessa orter som vet vad de gör, som kan ta emot både nationella och internationella besök, som vet vad kunderna vill ha och som är utbildade i meeting management, meeting planning och vad det nu kan heta. Har verkligen de utbildningarna kunnande i inte minst budget och så vidare som man har på andra ställen runt om i världen? På vilket sätt kan säga att hennes parti har medverkat till att bredda den kunskapen inom besöksnäringen? 149 (S) replik: och jag har verkligen besöksnäringen varmt om hjärtat båda två, och jag lovar henne att vi har fantastiska skidlärare som – om hon väljer att komma upp – kan lära henne allt om skidåkning. Även jag kan göra det, fast jag ska villigt erkänna att jag tyvärr inte har lika mycket tålamod. Det var dock inte det vi skulle tala om, utan vi skulle tala om helt andra saker. Vi skulle tala om besöksnäringen. 30 miljoner är inte bara 30 miljoner, utan det är 30 miljoner extra. Jag kan konstatera att och vi lägger fram förslaget att det ska vara extra. Det handlar om att nå ut på andra marknader, få hem fler turister och få fler utländska turister att spendera pengar hos oss samt ha en längre vistelse när de är här. Detta är otroligt viktigt. vet precis som jag hur medelklassen ökar i hela världen och verkligen vill resa, och de borde besöka . Vad vi mer gör är att lägga mer pengar på universitet och högskolor. Vi lägger pengar till exempel på , som forskar – där har vi Etour. Vi har inte så mycket besöksnäringsforskning i , men vi har en i som är väldigt bra. Alldeles slöts det också ett snabbspår med kockar. och jag vet precis hur många som fattas ; jag brukar gå ut och kolla, och då vet man även att alla inte anmäler sig till Arbetsförmedlingen. Vi lägger mer pengar på underhåll av järnvägen, så att tågen tar sig till Åre – de som går, alltså. De kommer i alla fall dit. Vi lägger också pengar på utbildning som gör att vi kan anställa fler i den här fantastiska näringen. 150 (KD) replik: Jag kan konstatera att det är lite vagt på utbildningsfronten från Socialdemokraternas sida här. Både Sätherberg och jag vet ju att turismutbildningarna, inte minst på , är nästan noll och intet prioriterade. Ska vi ha en destinationsutveckling i och kvalitativt goda möten, kongresser, stora event och gruppresor till är det klart att vi måste ha väl utbildad personal. Det är krävande människor som kommer hit. Vi vet själva hur krävande vi är när vi är på olika ställen och verkligen ställer krav på bra service, miljötänk, jämställt bemötande och vad det nu kan vara. Det har vi i oss och med oss när vi reser. Och de kraven ställs inte minst från olika branschorganisationer över hela världen. Branschorganisationerna inom besöksnäringen, som jag har förmånen att träffa lite nu och då både inom och utom , säger att är ett fantastiskt land men att vi nästan inte har några utbildningar på det här området. Då ställer jag frågan igen: Hur ska vi komma till rätta med detta? Vi kan naturligtvis ha duktiga människor av både praktisk och akademisk karaktär, men det gäller också att veta i vilken bransch man befinner sig. Då behöver även besöksnäringen en del av innovation och andra strategier för att utvecklas som bransch. Även om båda våra partier anslår pengar innebär det inte att vi automatiskt får fram den kunskapen. Vi hoppas det, men det måste till någonting mer. Skillnaden är att vi kristdemokrater har skrivit det både i vårt handlingsprogram och i motionen. 151 (S) replik: säger att det behövs strategier för detta. Det är också därför besöksnäringen står med i exportstrategi. Jag tror inte att den har gjort det innan, men jag är djupt stolt över att den är med där som en punkt. När det gäller utbildning har du helt rätt. Den här branschen behöver kompetenshöjas. Det är en självklarhet. Därför tillför vi, i stället för att minska, mer pengar till . Det kommer inte att bli fler yrkeshögskoleutbildningar inom besöksnäringen med mindre pengar. Det var när anslagen minskade under Alliansens tid, , som de yrkesutbildningar som fanns försvann. Jag tror att vi hade två i och fyra i , och alla försvann. Men de behövde också kvalitetssäkras lite mer, så det har du också rätt i. Vi har naturligtvis ett jobb att göra tillsammans med branschen, som efterfrågar en kvalitetssäkring av utbildningarna, fler yrkeshögskoleplatser och en höjning av kompetensen. Det är något som besöksnäringen i skulle må väldigt väl av. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2015/16:1 delvis) 152 (M): Energi, konkurrenskraft, jobb och klimat är ord som är nära sammanlänkade. och världen är i en brytningstid. Klimathotet är den största utmaning som vår värld har stått inför. har vi stora utmaningar när det gäller till exempel migration och möjligheten för människor att skapa sig en trygg framtid i ett samhälle där arbete, utbildning och en väl fungerande välfärd är grundpelare som vi varken kan eller ska försumma. I denna komplexa värld måste vi klara av att hantera många frågor och ta hänsyn till hur ett samhällsområde är sammanlänkat med ett annat, så också i energifrågorna. Vi behöver säker energiproduktion med el som alltid är tillgänglig när vi behöver den, ett energisystem som inte påverkar klimatet eller den biologiska mångfalden negativt och energi till konkurrenskraftiga priser som gör att företag vill etablera sig, växa och skapa arbetstillfällen i . Arbetstillfällen som ger människor frihet att själva bestämma över sina liv och som genererar skatteinkomster till vår gemensamma välfärd är viktiga i en modern energipolitik. Energipolitiken måste därför utgå från vilket samhälle vi vill ha och inte bara ta hänsyn till enskilda kraftslag. Just nu pågår ett arbete inom . Målet är att skapa förutsättningar för en bra och hållbar energipolitik i . Detta är ett arbete som välkomnar, men vi är oroade över regeringens agerande. Förutsättningslösa samtal är ord som energiminister vid ett flertal tillfällen använt för att beskriva arbetet i kommissionen. Det är därför anmärkningsvärt att Baylan ändrar förutsättningarna för samtalen medan de pågår. Vi står inte med ryggen mot väggen, är ett annat uttryckssätt som energiministern har använt för att beskriva dagsläget i den svenska elproduktionen. Med det syftar han troligtvis på att det inte är någon omedelbar kris. Men vi har bekymmer i den svenska elproduktionen med låga elpriser som ger låg lönsamhet och ett skattetryck som har vuxit fram när intjäningsförmågan var en helt annan. I detta läge är det svårt att få fram nya investeringar i elproduktion. Branschen själv säger att de låga elpriserna i kombination med det höga skattetrycket är avgörande för dess investeringsförmåga. Dessa varningssignaler måste vi lyssna på. Vi måste agera för att säkra den framtida produktionen. möjliga överenskommelse är tänkt att gälla , men förutsättningarna för resultatet läggs . Det är därför oroande att den rödgröna regeringen bortser från de utmaningar som energibranschen står inför och ensidigt väljer att slå mot kraftslag de inte gillar genom att höja effektskatten på kärnkraft och subventionera in ännu mer volatil el som kortsiktigt trycker ned priserna och ytterligare försämrar lönsamheten för samtliga elproducenter. Det är ett agerande som riskerar att slå ut befintlig elproduktion och som dramatiskt kan komma att ändra förutsättningarna för den framtida svenska energiförsörjningen. Vi moderater ser utmaningarna. Vi är medvetna om energibranschens svåra situation. Vi vet att låga elpriser gynnar den svenska konkurrenskraften på kort sikt, men på lång sikt skapar det oro för hur elförsörjningen kommer att fungera. Energibranschen är bekymrad, och den svenska industrin är oroad. Även de som får stöd är oroade för att ännu mer el just nu subventioneras in i ett överhettat system. Den enda som inte verkar speciellt oroad är den rödgröna regeringen. Vi moderater skulle hellre sett en energipolitik som bevarar de goda förutsättningar vi trots allt har. Vi står inte med ryggen mot väggen, men vi kan snabbt hamna där. Alliansens energiöverenskommelse, som 2009 beslutades av riksdag, har gett svenska konsumenter en säker elförsörjning till konkurrenskraftiga priser och gett en tydlig inriktning när det gäller den framtida elproduktionen. Men , med låga elpriser och ett växande skattetryck tillsammans med regelverk och lagstiftning som försvårar och fördyrar, är det att se över energipolitikens innehåll. Jag håller med energiminister om att ännu står vi inte med ryggen mot väggen. Därför skulle en samling kring de riktlinjer som Alliansens energiöverenskommelse stakat ut, tillsammans med en fortsatt satsning på forskning kring morgondagens energilösningar, ge oss möjlighet att inom ramar komma fram till vad som ska gälla efter 2025. Vad vi behöver och vad vill se i närtid är beslut så att den fungerande elförsörjning vi har fortsätter att producera hela sin livslängd ut. Vi måste ge förutsättningar för vattenkraften att bibehålla och utveckla sin produktion, så att den även kommer att vara en självklar basproducent av tillförlitlig och förnybar el. Vi måste länka ihop elproduktionen i norr med konsumenterna i söder. Annars riskerar att hamna i lägen med effektbrist på grund av de aviserade kärnkraftsstängningarna. Ny förnybar el ska fortsätta att växa fram i men inte på bekostnad av befintlig klimatsmart elproduktion. En energipolitik som bara klarar av att se till ett kraftslag i taget riskerar att skada helheten.