prot · H30914 · 2015-10-15 00:00:00 — Har vi inte fred där har vi en värld full av oro, och då har vi inte bara problem där utan i andra delar av världen också. Jag är glad över det svar och det förtydligande som utrikesministern gav här på slutet. 10 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack än en gång, utrikesminister , för dina ord och för att du öppnar dina armar och vill att parterna ska vända sig till och till dig. Jag hoppas att inte väntar på att de ska knacka på vår dörr utan att vi går till dem, för det är nödvändigt. går det faktiskt också att tvinga parterna när det är nödvändigt. Massakrer sker och Erdoğan själv håller hela omvärlden i schack när han säger att han bekämpar terrorism. Terrorhandlingar sker mer än någonsin, och fler massakrer än någonsin sker. De har bombat kurderna mer än 316 gånger. PKK gör också saker, och jag tar avstånd från allt som drabbar civila. Självklart är det som bär ansvaret, och därför måste också tvingas till förhandlingsbordet. Det var faktiskt en ensidig vapenvila, alltså bara från den ena partens sida, och inte från bägge parterna. Därför vill jag betona att vår roll, utrikesministerns och roll, är viktig för att nå en konkret fredsplan och för att tvinga parterna till detta. Jag hoppas också, eftersom det inte finns något land i världen som har så många fängslade journalister och människorättsaktivister som , att särskilt stöder yttrandefriheten i . Den är oerhört viktig. Fanns inte yttrandefrihet och mediefrihet skulle vi inte få höra om den misär som råder där och den konflikt som pågår. 11 SERKAN KÖSE (S): För att få ett framtida fredligt anser jag att två folkgruppers status måste förbättras och förändras. Den ena är palestinier, och den andra är kurder. Kurder finns utspridda i många olika länder i , och vi ser vad som händer i just . Det här är alltså två viktiga delar. Jag tycker att regeringen har tagit många stora steg när det gäller synen på de här två folkgruppernas status och situation. En ensidig vapenvila har nämnts, och jag tycker att den är viktig. Den är viktig för att valen ska kunna genomföras. Det är viktigt att regionen får lite lugn och ro fram till . Jag kan också understryka att är en vän till . Så har det varit oavsett vilken regering vi har haft ‑ detta eftersom vi på gärna skulle se ett turkiskt medlemskap i . Vi socialdemokrater har ju sagt att vi står bakom ett turkiskt medlemskap. Frågan handlar för oss inte om ifall det blir av utan om när. Vi är självklart medvetna om att landet måste skydda sina minoriteter, garantera yttrandefriheten och sluta kränka de mänskliga rättigheterna. Det är också viktigt när vi diskuterar Köpenhamnskriterierna. Det finns nämligen tydliga krav på ett medlemskap. Vi anser också att det ligger i både och intresse att kurdfrågan löses på ett fredligt sätt. och EU måste ha fortsatt goda kontakter med , vilket utrikesministern också gav uttryck för. Jag menar att vi behöver inkludera snarare än att exkludera eller isolera landet när det gäller en fredlig lösning på konflikten. är också en viktig framtida part i fråga om relationerna med och utvecklingen i hela . I det arbetet är vi redo att hjälpa till med det vi kan. 12 Utrikesminister (S): Jag vill tacka ledamöterna för synpunkterna. Jag tror förstås att det är vanskligt att tvinga någon till förhandlingsbordet. Det är alltid bättre om parterna vill komma till ett förhandlingsbord. Oavsett, kan vi bara önska oss eller erbjuda en roll. Genom politisk dialog och reformstöd, som vi ger både bilateralt och genom EU, understöder vi från svenskt håll processer och aktörer i . Det är dessutom väldigt viktigt att ha en öppen dialog, vilket vi har genom inte minst min kollega förstås och den dialog som organiseras via EU. Vi talar även om situationer vad gäller fri- och rättigheter i och den demokratiska framtiden för landet. Just nu är det en ganska svårbedömd situation. Nyvalet blir väldigt viktigt för den fortsatta utvecklingen i landet, både ekonomiskt och politiskt. Trots osäkerheten är nyckeln till framgång för såväl reformer som fredsprocess att vi fortsätter dialogen, genom att ibland trycka på men också genom att erkänna det som är framsteg och viktiga bidrag till den globala situationen, inte minst migrations- och flyktingsituationen. Där kommer vi att fortsätta betrakta som ett mycket centralt land att hålla öppen kontakt med. Tack för diskussionen och debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:30 om motköp i samband med vapenaffärer 13 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag kände till de stipendier som erbjudits de 37 thailändska officerarna inom ramen för JAS Gripen-affären med och om jag kan förklara varför detta har hemlighållits. har vidare frågat hur jag anser att trovärdigheten ska kunna återerövras när det gäller tidigare uttalanden om motköp och vilka mer principiella slutsatser jag drar av det inträffade. ingick 2008 ett avtal med det thailändska flygvapnet om försäljning av ett integrerat luftförsvarssystem avseende Gripen. slöts ytterligare ett avtal avseende försäljning av bland annat sex stycken . Avtalen omfattade även utbildningar i . De båda avtalen omfattas av såväl kommersiell sekretess som utrikessekretess. De aktuella utbildningarna ingår i leveranskontrakten och i den slutliga köpesumman. Det är således inte fråga om motköp. Det är ett begrepp som används för att beskriva situationen när en exportbeställning åtföljs av utfästelser från säljarens sida att köpa en viss kvantitet varor från mottagarlandet eller göra någon form av investering i landet. Jag vill framhålla att besluten om försäljningarna fattades av den föregående regeringen. Jag tillträdde mitt uppdrag som försvarsminister och har således inte varit delaktig i vare sig beredning av eller beslut i dessa ärenden. Regeringen tar dessa frågor på stort allvar. Jag konstaterar att det finns tydliga regler för vad som gäller i samband med försvarsindustriaffärer. Jag förutsätter att dessa regler följs. 14 (V): Jag får tacka försvarsministern för svaret. Bakgrunden till frågan är att det som är en militärdiktatur, , har fått köpa JAS-plan från . Efter många turer vann JAS upphandlingen, mycket beroende på att inte ansåg sig kunna exportera stridsflygplan till en militärdiktatur. Ett Wikileaksdokument från den amerikanska ambassaden i har läckt ut. Av det framgår just att drog sig ur militärjuntans flygplansupphandling eftersom amerikansk lag i princip inte tillåter vapenförsäljning till diktaturer. JAS vann lite på walkover. Det är förvisso sant, som försvarsministern påpekar, att besluten om försäljningarna fattades av den förra regeringen, 2007, trots protester i från och . Men lika sant är att det var företrädare på statsministerposten, , som tillsammans med kungahus, lobbyister med flera hade krattat manegen genom idoga säljaktiviteter. Problemet var bara att den demokratiskt valde presidenten uttalat ville ha amerikanska plan. Det var först efter militärjuntans intåg som JAS-fönstret öppnades. Nåväl, svenska myndigheter har hävdat att inga motköp har varit kopplade till affären. Tekniskt sett är det alldeles korrekt, som försvarsministern själv sa. Men för någon vecka sedan avslöjades något som varit okänt : har till exempel erbjudit sammanlagt 37 thailändska officerare stipendier för att studera vid svenska universitet och högskolor. Den thailändska försvarsmakten fick själv avgöra vilka personer som skulle få studera i , och det var de som ville ha utbildningsplatserna. Rent tekniskt är det inte ett motköp. Det blev aldrig de tusentals ton kyckling eller lika stora rismängder som diskuterades med Shinawatra. Men varför skulle inte denna variant redovisas när frågorna om offsets ställdes? Försvarsministern nämner att ”avtalen omfattade även utbildningar i ”. Jag har förstått att det normalt inte handlar om den typen av universitetsutbildningar för av en militärjunta handplockade officerare. Det brukar handla om utbildning av piloter och tekniker i samband med flygplansaffärer, något som diskuteras öppet i till exempel den brasilianska JAS-affären. Detta är något helt annat. De naturliga följdfrågorna handlar då om den brasilianska affären. Där sägs det uttryckligen att inga motköp förekommer, enbart tekniköverföring. Där passar det lustigt nog att i samma andetag nämna det man gör i stället för motköp. Men är det här sant? Vilka garantier finns för att den här typen av uppgörelser eller andra inte finns med i avtalen? Jag har även ställt en fråga till försvarsministern om återerövrande av trovärdigheten när sådant här avslöjas. Hur ser ministern på det? 15 Försvarsminister (S): Några grundläggande saker – så att vi är på det klara med vad det handlar om – är att avtalet har tecknats med . Affären handlar om försäljning av luftförsvarssystem med 12 C/D, Eireye ledningssystem och sjömålsrobotar. Affären handlar också om utbildningar inom en rad områden och årliga support- och underhållskontrakt. Avtalen är sekretessbelagda och omfattas av såväl kommersiell sekretess som utrikessekretess. Ärendet är också hanterat av ISP, som är den myndighet vi har som tar ställning till exportansökningar av det här slaget. De har ansvar för löpande beslutsfattande i enskilda ärenden som rör utförsel av krigsmateriel. Det här har skötts så att säga enligt boken. Kungens och kungaparets medverkan handlar om ett besök , och det var ett initiativ från kungaparet för att visa sin tacksamhet mot det thailändska folket, den thailändska regeringen och det thailändska kungahuset för deras insatser i samband med flodvågskatastrofen 2004. Man träffade också räddningspersonal, frivilliga och ambassadens personal. Det har uppgetts att man medverkade i samband med ett statsbesök, men det här var inget statsbesök. Det formella statsbesöket ägde rum . Då fanns det också en affärsdelegation med. Trovärdighet och förtroende är frågor som naturligtvis styrs mycket av vad man har för syn på dessa frågor. Det krav som kan ställas är att man följer de regelverk som är fastställda av regering och riksdag samt att de kontrollorgan som vi har agerar i sin fulla vidd. Det är den grundläggande delen. Sedan kan jag konstatera att det har gjorts en polisanmälan som gäller bland annat misstankar om oegentligheter i samband med affären. Det är någonting som rättsvårdande myndigheter nu har att hantera, så det tänker jag varken kommentera eller ge mig in i en diskussion om, eftersom det är ett polisärende. 16 (V): Jag vill ändå påminna om historien. rullade stridsvagnar in i . En militärjunta hade tagit makten – krigslagar, utegångsförbud, upphävd författning och en avsatt regering. Då agerar , inte mot diktaturen utan för den möjlighet som öppnade sig att sälja JAS-plan. Brådskande bulletiner från den svenska ambassaden kom efteråt, , om att det nu fanns en möjlighet att sälja stridsflygplan från . Det var militärjuntan som skulle köpa flygplan, och det var ett helt nytt läge. Av brevet framgick det också att militärjuntan hade beslutat sig för att höja försvarsbudgeten , så där fanns det utrymme för att köpa flygplan. Man måste ändå se allt i ett större sammanhang, och för min del känns det här sammanhanget inte särskilt bra. Låt oss gå tillbaka till detta med universitetsutbildningarna. Det är kanske som ministern säger att det inte är några motköp, men som han själv var inne på kanske det är ett mutköp. Det är inte bara så att det finns en polisanmälan från Svenska freds. Både Riksenheten mot korruption och menar att om det finns en nära koppling mellan stipendiaterna och militärjuntan kan det vara fråga om mutbrott. Det har lämnats in en polisanmälan, så nu återstår det att se hur det hela utvecklar sig. Det finns ju ingen anledning för någon av oss att kommentera detta vidare, men det finns många problem med den här typen av affärer. Och det vore ju inte första gången som det uppstår problem. När överåklagare van det Kwast lägger ned förundersökningen om misstänkta mutbrott konstaterar han dock att försvarsindustrikoncernen hade gjort stora dolda utbetalningar som kan knytas till i , och . har vi alltså exporterat till , ett land som plågas hårt av korruption och där det just nu pågår enorma processer som även kastat sina skuggor på presidenten som besöker . Känner sig försvarsministern helt trygg i att Brasilienaffären som genom ett trollslag har blivit alldeles fläckfri? 17 Försvarsminister (S): Man kan naturligtvis ställa spekulativa frågor om det mesta när det gäller olika typer av affärer och få en känsla av att det inte står rätt till. Det jag har att förhålla mig till är om man har följt de regelverk och de system som regering och riksdag har fastställt. Så länge som jag inte kan säga att man inte har gjort det har jag ingen anledning att ge mig in i diskussioner där jag spekulerar eller tror någonting om vare sig det ena eller andra. Det är regelverken som gäller, och det är det enda förhållningssätt som jag har. När det gäller utbildningarna hade en formulering som jag måste korrigera. Han sa någonting om att ministern hade varit inne på mutköp. Jag har över huvud taget inte varit inne på någonting, utan jag har bara konstaterat att det har skett en polisanmälan. Av den anledningen kan jag inte ge mig in i den typen av diskussion. Det får de rättsvårdande instanserna sköta, och det hela får ha sin gång. Mycket av historien är sådant som jag över huvud taget i min ämbetsutövning inte har varit delaktig i, varken när det gäller beredningsarbete eller beslut. Så jag tänker inte heller ge mig in i den diskussionen. Jag konstaterar bara att det är regelverken som alltid måste respekteras och följas. Intill dess att det inte kan sägas att det har brutits mot olika regelverk har jag ingen anledning att ifrågasätta att det har gått till på rätt sätt. Men vi får se vad som kommer fram av utredningen i samband med polisanmälan. Efter det får vi ta ställning till hur vi ska se på saker och ting. 18 (V): Jag vill direkt säga att jag inte lade några ord i ministerns mun, utan det var mitt uttryckssätt att det kanske inte var motköp utan mutköp. Den ordleken skulle kanske passa här. Den viktigaste frågan jag ställde handlade om något som vi inte har berört, nämligen: Vilka – om några – mer principiella slutsatser som man kan dra av det inträffade? Med tanke på det som hänt i JAS-kampanjerna i , i , , i , hur trygg kan man vara med den här sortens affärer? Är det regelsystem som finns tillräckligt? När det gäller är även svenska företag indragna i den så kallade . Åklagare anser sig ha bevis: ”anställda har personligen betalat ut mutor till Petrobras chefer”, hävdar han. ledde några av de företagskonsortier som hade kontrakt med Petrobras. Enligt Ekot har en av det statliga Petrobras chefer i polisförhör erkänt att han har tagit emot i mutor från representant i . Nåväl, har ingenting med flygplansaffärer att göra. Det har däremot den brasilianska flygplanstillverkaren som har tecknat kontrakt med Saabs strategiska partner gällande tillverkning av nya och internationell försäljning. utreds denna Saabpartner för miljardmutor. Flygplanstillverkaren utreds av myndigheter i för mutor i , i och även internt i . I ljuset av de affärer som har gjorts och kulturen i som man har svårt att komma till rätta med finns det väl anledning att fundera över hur trygg man kan vara med det nuvarande regelverket. Det är självklart bra att inte spekulera, men man kan kanske tänka sig att ta något initiativ för att ytterligare försäkra sig om att det fungerar enligt plan. 19 Försvarsminister (S): Jag har redogjort för min syn på detta. Det finns ett regelverk och instanser som granskar utifrån de riktlinjer som regering och riksdag har fastställt när det gäller den här typen av affär. Det måste presenteras ett omfattande underslag och noggranna analyser göras, så en sådan affär sker ju inte lättvindigt. Så länge som jag inte har tydliga indikationer på misskötsel tänker jag inte ägna mig åt ett spekulativt tyckande om det ena eller andra eller diskutera utländska exempel som egentligen inte har med sakfrågan att göra. Jag konstaterar att det finns en polisanmälan. Om det begås mutbrott finns det en lagstiftning för sådant. Då ska den i så fall tillämpas fullt ut. Vi får väl se vad utredningen kommer fram till. Därefter får vi ta ställning till vilka eventuella slutsatser som ska dras. Men som minister kan jag inte ge mig in i den typen av frågor när andra rättsvårdande instanser har tagit över hanteringen. Överläggningen var härmed avslutad § 9 Svar på interpellation 2015/16:40 om nivån på hushållens skuldsättning 20 Statsrådet (MP): har frågat mig om nivån på de svenska hushållens skuldsättning enligt min uppfattning är ett problem eller inte, samt hur de svenska hushållens skuldsättning ska jämföras med situationen i andra länder. har hushållens skulder ökat snabbare än deras inkomster, vilket återspeglas i form av en stigande skuldkvot. Skuldkvoten, beräknad som hushållens totala skulder i förhållande till deras disponibla inkomster, motsvarade vid slutet av . Beräkningen av den totala skuldkvoten innehåller dock även hushåll som är helt skuldfria, vilket därmed minskar den totala kvoten. Enligt en analys från var den genomsnittliga skuldkvoten för hushåll med bolån i . Internationellt sett har stora ökningar av hushållens skulder tenderat att föregå djupare och mer utdragna konjunkturnedgångar. Den årliga tillväxttakten av hushållens skulder i var . Internationella studier har visat att relativt högt skuldsatta hushåll minskar sin konsumtion i större omfattning än andra hushåll vid ekonomiska störningar. Med en större andel relativt högt skuldsatta hushåll i den svenska ekonomin blir den svenska ekonomin mer sårbar för ekonomiska störningar, som till exempel ett fall i bostadspriser. Hushållens räntekänslighet ökar också med stigande skulder. När räntenivån normaliseras kommer hushållen att behöva minska antingen sin konsumtion eller sitt sparande. En hög och ökande skuldsättning innebär därmed risker, framför allt för den makroekonomiska stabiliteten. Det är därför viktigt att hushåll med hög skuldsättning amorterar på sina lån. Det kommande amorteringskravet syftar till att stärka amorteringsbeteendet, särskilt hos högt skuldsatta hushåll. Med ett amorteringskrav minskar risken att hushållens skuldsättning har negativ inverkan på makroekonomisk och finansiell stabilitet. De svenska hushållens skuldsättning mätt som andel av disponibel inkomst eller mätt som andel av bnp är relativt hög jämfört med andra länder. Det kan dock vara missvisande att jämföra skuldnivåer mellan olika länder, eftersom det finns stora strukturella skillnader. Det är mer intressant att se hur skulderna utvecklar sig. Vad som utmärker framför allt och i en internationell jämförelse är att skuldsättningen och bostadspriserna har fortsatt att öka i en relativt snabb takt efter finanskrisen. Det som därutöver utmärker i en internationell jämförelse är att svenska hushåll amorterar i låg takt. I amorterar alla hushåll på begäran av kreditgivarna. I , där amorteringsfrihet tilläts , har man begränsat amorteringsfriheten. Finanskrisen påverkade många europeiska länders bolåne- och bostadsmarknader. I exempelvis och föll bostadspriserna med , och hushållen blev betydligt försiktigare med att ta bolån, vilket ledde till att skuldkvoten minskade. I ledde finanskrisen endast till en tillfällig dämpning av bostadspriserna och skuldökningen. Regeringen följer utvecklingen av hushållens skuldsättning både avseende bolån och annan form av skuldsättning. Det är viktigt att poängtera att vi ska gå försiktigt fram och inte ta för många eller för stora steg som i sig riskerar att utlösa osäkerhet och oro. är det amorteringskravet som vi arbetar vidare med. 21 (M): Till att börja med vill jag tacka finansmarknadsministern för svaret. Jag är tacksam för möjligheten att resonera kring de här frågorna, eftersom jag är intresserad av ett lite tydligare svar. Att bara jämföra oss med andra nordiska länder är inte så relevant, dels för att de likt har en hög andel ägt boende, dels och framför allt för att våra välfärdssystem är relativt lika. Det som frågan avsåg var om problemet med hög skuldsättning delvis var välfärdssystemens påverkan. De flesta är överens om att den höga skuldsättningen hänger ihop med att svenskar i större utsträckning än de i de flesta andra länder äger sitt boende. Det är något som staten främjar genom olika politiska beslut. Vidare lånar svenskar främst till sitt eget boende, inte till konsumtion eller till spekulation. Generellt sköter svenskar sina bolån. Till och med under 90-talskrisen med extrema räntor var det bolånen man betalade och konsumtionen man drog ned på. Det är i sig ett problem, för särskilt i tider med relativt svag export är vi beroende av en stark inhemsk marknad för tillväxt. orsakas inte kriser av hushållens beteende, utan tvärtom drabbas hushållen av de kriser som orsakas av andra, må det vara banker eller kommersiella fastighetsbolag. De allt högre skulderna följer prisutvecklingen på bostadsmarknaden, och prisutvecklingen på bostadsmarknaden beror delvis på beslut av regering och riksdag. växer hushållens tillgångar med skulderna. Skuldkvoten är, som finansmarknadsministern sa, hushållens totala skulder i förhållande till deras disponibla inkomster, det vill säga hushållens inkomst efter skatt. Då torde det rimligen spela roll att svenska hushåll betalar väldigt hög skatt. På så sätt stiger skuldkvoten med hjälp av Per , även om varken lån eller nettoinkomster skulle öka när S-MP-regeringen nu höjer skatterna. Att vi använder skatteintäkterna till mycket vettigt är vi nog överens om. Socialförsäkringar, sjukvård, skola och barnomsorg hör till de större posterna. Det är sådant som människor i andra länder, som i högre grad hyr sitt boende och inte har bolån, måste betala av sin kvarvarande relativt sett högre disponibla inkomst. Tar man hänsyn till svenskarnas innestående socialförsäkringstillgång visar EU-statistik att inte sticker ut nämnvärt. Som politiker är vi beroende av att få ett bra beslutsunderlag. Jag har respekt för , som har i uppdrag att värna den finansiella stabiliteten. Det är viktigt att alla problem tas på allvar och att avvikelser följs upp. Det är vidare angeläget att åtgärder sätts in där det finns risker och där det skulle få stora konsekvenser om något gick fel, det vill säga mot finansinstituten. Däremot önskar jag veta hur läget verkligen är i gällande hushållen innan beslut fattas som ytterligare höjer trösklar för att ta sig in på bostadsmarknaden. Med beaktande av att svenskar i större utsträckning äger sina boenden, att vi sköter våra lån, att prisutvecklingen på bostäder tyvärr ökar stadigt, till stor del på grund av politiska misslyckanden, att vi har höga skatter och därmed relativt sett lägre disponibla inkomster och att vi har välfärdssystem som till stor del fångar upp oss vill jag fråga: Är verkligen, utifrån dessa konstateranden, de svenska hushållens skuldsättning då ett problem? 22 Statsrådet (MP): Tack, , både för interpellationen och för möjligheten att diskutera de här viktiga frågorna! Det stämmer, som säger, att det finns strukturella faktorer som gjort att hushållens skulder och bostadspriserna ökat. En stor andel ägt boende är ett exempel på det, men det finns även andra faktorer. Det som brukar lyftas fram när man gör analyser är exempelvis att man sänkt skatten på boende, fastighetsskatten, men också andra åtgärder har bidragit till att öka kostnaderna för boendet och därmed skuldsättningen. Inte minst handlar det om bostadsmarknadens funktion. Jag är glad för att det finns en samsyn om att det behöver vidtas fler åtgärder för att få ett ökat byggande. Det i sig kan minska den dåliga matchningen när många fler vill ha bostad än vad det finns bostäder att tillgå. Speciellt gäller det storstäderna.