prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Klimat- och miljöministern får gärna tydliggöra den punkten – om ska åstadkommas helt och hållet inom EU, då det är en verklig ambitionshöjning, eller om det ska göras med krediter, då jag inte ser det som en ambitionshöjning. Jag tycker att det är positivt att driver på och kommer att driva på i frågor om anpassning, finansiering och tekniköverföring, allt det som utvecklingsländerna efterfrågar och behöver. Jag hade önskat att också hade lagt in det i ett separat klimatbidrag till toppmötet. Det är bra att driver på, men vi borde kunna göra mycket mer. 18 Klimat- och miljöminister (MP): Det är en oerhört angelägen debatt att föra kring hur vi kan få ett så starkt, tydligt och robust ramverk för jordens klimatutsläpp som vi hoppas med ett avtal i . Det är oerhört viktigt att alla länder visar en öppenhet och en förmåga att förhandla, för att helt enkelt enas om ett sådant ramverk. Om vi inte kan enas blir det ju inget ramverk. Ett sätt att enas och säkerställa att det blir så ambitiöst och robust som möjligt är att driva på de aktörer som kan säkerställa att vi får ett bra ramverk. Det är riktigt att de flexibla mekanismerna i tillåter länder som antog avtalet, bland annat EU-länderna och , att använda internationella krediter som ett sätt att nå sina egna mål. Men vi kan sedan själva bestämma hur vi vill räkna våra nationella mål. Där har jag tydliggjort att regeringen ser som grundförutsättning att man räknar nationella mål med nationella åtgärder. Så gör också EU . När man säger minus 40 är det nationella åtgärder som man åsyftar. Men det innebär inte att man inte också kan och bör arbeta med andra verktyg. Klimatanpassning kommer att vara en oerhört viktig fråga för om det här avtalet i praktiken kommer att driva på för en bra utveckling och också kommer att hitta det sammanhang där utvecklingsländer och i‑länder kan komma samman. Det var det som brast i delvis, att man inte fick tillräckligt många länder att ställa upp på det. Därför är en pådrivande kraft för att klimatanpassning ska få en tydligare roll i EU:s förhandling. Vi stöder också detta skarpt genom att från finansieringshåll säkerställa att är med och gör mer än sin roll för att säkerställa att de här mekanismerna internationellt gör att utvecklingsländer får hjälp i anpassningsarbetet. Fattiga länder ska ha hjälp för klimatanpassning. Annars får vi inte ett globalt klimatarbete som fungerar. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:607 om externa aktörer i integrationsarbetet 19 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig dels huruvida jag är öppen för att tillåta externa aktörer i integrationsarbetet, dels huruvida det förbereds några konkreta förslag kring detta på . behöver på ett bättre sätt än tidigare ta till vara nyanländas kunskaper och färdigheter. Etableringsuppdraget behöver ständigt anpassas efter nya förutsättningar. Även etableringsinsatserna behöver effektiviseras och utvecklas. En betydande del av medlen för etableringsinsatser har använts till etableringslotsar. Systemet med etableringslotsar har inte fungerat ändamålsenligt och effektivt, vilket bland andra har konstaterat. Regeringen anser att resurserna i stället bör kunna användas på ett mer effektivt sätt för att påskynda nyanländas arbetsmarknadsetablering och har därför för avsikt att återkomma till med ett förslag om att avskaffa systemet med etableringslotsar. De företag som är duktiga på att leverera bra resultat till Arbetsförmedlingen ska naturligtvis kunna göra det inom ramen för andra upphandlingar som görs av myndigheten. Arbetsförmedlingen har möjlighet att anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Myndigheten kan också fortsätta att erbjuda insatser inom ett valfrihetssystem. Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen kommer tjänsten stöd och matchning att öppnas upp även för deltagare inom etableringsuppdraget. Det är en individuellt anpassad upphandlad tjänst som erbjuds i ett valfrihetssystem. Flera av de leverantörer som har erbjudit tjänsten etableringslots har gjort ett bra arbete, och många är även leverantörer av andra av Arbetsförmedlingens upphandlade tjänster och utbildningar. Dessa tjänster kan leverantörerna fortsätta att erbjuda. Det är alltså inte meningen att Arbetsförmedlingen ska driva all verksamhet i egen regi när systemet med etableringslotsar avskaffas. Antalet nyanlända som ska etablera sig i beräknas öka . När etableringslotsarna avskaffas kommer Arbetsförmedlingen ges ökad möjlighet att avgöra vilka insatser som ska erbjudas de nyanlända och vilken aktör som ska leverera dem. Detta gör att resurserna för etableringsinsatser kan användas mer ändamålsenligt och effektivt för att påskynda de nyanländas arbetsmarknadsetablering. 20 (M): Migration är ett område som upptar alltmer tid och engagemang här i . Allt fler människor rör sig. Det är en konsekvens av globaliseringen, en konsekvens av att vi just nu har en hel del krig, inte minst i och . Det gör att det blir tuffa utmaningar att från västvärldens sida ta vårt ansvar och erbjuda en för dem som flyr från krig. Men det är också en stor möjlighet för oss i , där vi har alltmer åldrande befolkningar. Vi blir allt äldre. Det gör att det blir en tuff demografisk utmaning. Enligt SCB:s prognoser kommer inget län i att ha fler personer i arbetsför ålder. är i kraftigt behov av migration för att klara av vår framtida välfärds- och välståndsförsörjning. Problemet med svensk migrationspolitik har dock länge varit att vi har varit dåliga på att se till att de människor som kommer hit också kommer i arbete. Problemet ska inte överdrivas. Vi har fortfarande en situation där sannolikheten att en utrikesfödd person är sysselsatt i är större än sannolikheten att en spanjor är sysselsatt i , så man ska inte måla fan på väggen. Men icke desto mindre har vi utmaningar när det kommer till det här området. Det centrala då är att vi ser till att få in människor i arbete från dag ett. Den dag då en person kommer som asylsökande till och sedan får sitt uppehållstillstånd ska personen komma in i åtgärder och insatser som gör att man så snabbt som möjligt kommer in i arbete. En av de reformer som den tidigare alliansregeringen genomförde var att ställa om mottagandet. När man kommer till som asylsökande hänvisas man inte längre till utan till Arbetsförmedlingen som sköter detta mottagande , vilket är mycket positivt. En annan del i det reformarbete som vi genomförde var detta med etableringslotsar, det vill säga att externa aktörer kan hjälpa till i denna process och vägleda människor som kommer hit som asylsökande in i det svenska samhället och in på arbetsmarknaden. Som arbetsmarknadsministern var inne på har detta visat sig inte fungera särskilt väl. Jag tycker att det är mycket positivt att arbetsmarknadsministern säger att detta inte beror på företeelsen av externa aktörer, att vi har privata företag som går in och hjälper människor in i det svenska samhället, utan på hur systemet har utformats. Därför ser jag mycket positivt på det svar som jag har fått från arbetsmarknadsministern och hoppas att vi kan ha ett konstruktivt samtal och en dialog här i kammaren och i arbetsmarknadsutskottet om hur vi fortsatt kan ha externa aktörer i detta arbete. Jag tror att det är viktigt. 21 Arbetsmarknadsminister (S): Det är roligt att vi är så pass överens om vikten av att vi välkomnar människor på flykt att etablera sig i , som en , och om det stora viktiga tillskott till svensk arbetsmarknad som nyanlända också innebär. Vi delar också bilden att vi inte har gjort tillräckligt för att få in människor på arbetsmarknaden tillräckligt snabbt. De personer som flyr till har mycket olika förutsättningar. kommer en växande grupp som har hög utbildning och arbetserfarenhet som är efterfrågad på svensk arbetsmarknad. Men vi har också en betydande grupp som har mycket låg utbildning, kanske ingen alls, och som kanske aldrig har yrkesarbetat eller bara lite. Det är klart att när människor kommer till med så olika förutsättningar säger det sig nästan självt att om man vill lyckas måste man också ge människor olika insatser som är avpassade utifrån de förutsättningar och behov som dessa personer har. Ett av problemen med systemet med etableringslotsar var att det var samma typ av insatser för alla – one size fits all. Jag tror att man behöver mycket större pragmatism och flera olika verktyg i verktygslådan för att lyckas bättre med detta. Men har tolkat mig helt riktigt när det gäller att det var systemet med etableringslotsar, en lagstadgad rättighet lika för alla, som var problemet. Däremot finns det många aktörer som har agerat som etableringslotsar som har gjort ett bra arbete och som jag hoppas kommer att fortsätta att leverera till Arbetsförmedlingen inom ramen för det som kallas stöd och matchning, som är ett mer individanpassat sätt att ge extra stöd till de personer som behöver extra insatser för att komma in på arbetsmarknaden. Det ser jag alltså fram emot. 22 (M): Jag tänker inte förlänga den här debatten så mycket mer eftersom vi är rörande överens, men jag tänkte bara passa på att ställa en kompletterande fråga. Jag tror att det finns en stor kraft och potential i att inkludera det civila samhället i större utsträckning. Det är ett sätt att skapa stöd, förståelse och förtroende för den svenska öppenheten om man i större utsträckning skulle se till att vanligt folk, så att säga, engagerade sig i att hjälpa nyanlända in i det svenska samhället. Tänk om det vore skattemässigt mycket förmånligt att till exempel bygga om ett garage till en bostad som man sedan kan hyra ut till en person som är nyanländ. Vi har ett stort problem med bostadsbrist. har omkring 9 000 personer som har fått uppehållstillstånd beviljat men som inte har någonstans att bo och som inte kan kommunplaceras. Det vore fantastiskt om vi kunde skapa ett system så att medborgare kan upplåta sina hem och få ekonomiska fördelar av det. Vanligt folk kan också agera lotsar för människor som är på flykt och som har fått en i . Är arbetsmarknadsministern öppen för att också vidga systemet till att inte bara omfatta privata företag utan också vanliga människor och det civila samhället som vill hjälpa till med att se till att människor som har kommit hit som flyktingar får bästa möjliga chans att etablera sig på arbetsmarknaden? 23 Arbetsmarknadsminister (S): När det gäller ombyggnad av garage till bostäder och liknande får jag hänvisa till bostadsministern. Men när det gäller frågan om att använda det civila samhället i etableringen vill jag gärna svara ett otvetydigt ja på den frågan. Regeringen har stora ambitioner när det gäller att ge bättre förutsättningar för det civila samhället och ideella organisationer. I den budget som snart ska fatta beslut om, vårbudgeten, har vi utökat resurserna kraftigt till ideella organisationer som utifrån sina förutsättningar vill ta på sig ansvar för att ordna möten mellan människor. Det kallas ibland språkvänner, ibland mentorer och så vidare. Det finns många utformningar av detta utifrån organisationernas egna intressen. Det finns nyanlända ungdomar som hjälper svenska pensionärer med deras datorproblem som de pratar svenska med varandra. Det finns en stor mångfald som är otroligt berikande. Och det ska inte vara brist på resurser från samhället som gör att organisationer inte kan ta på sig denna ideella verksamhet. Därför utökar vi mycket kraftigt dessa resurser, och vi hoppas att ställer sig bakom det. Jag anordnade en konferens , då jag bjöd in ideella organisationer och kommuner för en dialog om hur detta ska utformas på bästa sätt. Jag hade också förmånen att vara med på rikskonferensen för språkvänner. Det är 90 kommuner som bedriver en verksamhet som man kallar språkvänner. finns det andra namn på detta. Det handlar helt enkelt om att en medborgare anmäler sig och säger: Jag vill gärna bli språkvän med någon som behöver träna det svenska språket. Detta har varit en fantastisk verksamhet som har vuxit mycket snabbt. Där tar man till vara den stora vilja som jag upplever finns hos medborgarna i att verkligen själva engagera sig. Där tror jag att vi kan göra ännu mer. reser jag till för att titta på och lära av hur man där använder just non profit-organisationer, ideella organisationer, som har en ännu större roll i mottagandet av nyanlända. Det är inte säkert att kan göra likadant. Men jag är övertygad om att det finns en del som vi kan lära. Jag ser därför fram emot att vi kan ha en ännu bättre dialog och ett större engagemang från det civila samhället och de ideella organisationerna. Jag vill tacka för en konstruktiv debatt. 24 (M): Jag vill tacka för svaret och ser fram emot en konstruktiv dialog om dessa frågor . Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:637 om arbetslöshetsmålet 25 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att på riktigt öka sysselsättningen och skapa EU:s lägsta arbetslöshet. Vidare har frågat mig om regeringen tror att man kan nå sitt arbetslöshetsmål. Låt mig börja med att säga att regeringen anser att det är centralt att människors kompetens och vilja att arbeta tas till vara på bästa sätt. En av regeringens viktigaste uppgifter är därför att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat och styra den ekonomiska politiken. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i är bland de högsta i EU. har även goda förutsättningar att uppnå det ambitiösa målet om en sysselsättningsgrad på väl inom ramen för EU 2020. har arbetslösheten länge varit högre än i många jämförbara länder. Regeringen anser att den därmed bör kunna sänkas väsentligt och vara lägst i EU. Arbetslösheten ska minska genom att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. Fler människor ska ha ett jobb att gå till, och färre ska vara deltidsarbetslösa. Det är särskilt angeläget att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten och den höga långtidsarbetslösheten, liksom att överbrygga matchningsgapet på arbetsmarknaden. Kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande måste öka. Fler utrikes födda kvinnor och män måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. För att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs en rad åtgärder. Det är nödvändigt att stimulera jobbtillväxten genom att skapa förutsättningar för fler och växande företag. Investeringarna i infrastruktur, bostäder och klimatomställning ska öka. Med en aktiv näringspolitik, ökad export och framtidsinvesteringar ökar efterfrågan på arbetskraft. Dessutom finns behov av investeringar i välfärden, där många arbetstillfällen skulle kunna skapas. För att matchningen på arbetsmarknaden ska fungera krävs både att Arbetsförmedlingen stärks och att människor har den kompetens som krävs. För att möta arbetsmarknadens behov av kompetens krävs investeringar i utbildning. behöver ett kunskapslyft. Fler unga måste påbörja och fullfölja gymnasieskolan, och fler vuxna måste ges möjlighet till omskolning och vidareutbildning i vuxenutbildning, högskola och folkhögskola. Ungdomsarbetslösheten utgör en betydande andel av den totala arbetslösheten. Regeringen avser därför att stegvis införa en 90-dagarsgaranti för ungdomar, vilket innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa så kallade utbildningskontrakt i syfte att arbetslösa ungdomar ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen avser även att införa en form av traineejobb för ungdomar med, i normalfallet, fullständig gymnasieutbildning. Dessa traineejobb ska ge en möjlighet för ungdomar att kombinera arbete med relevant yrkesutbildning inom sektorer där fler går i pension eller där det finns bristyrken. Regeringen är övertygad om att framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan mellan bland annat arbetsmarknadens parter, kommuner och landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Regeringen har bland annat inlett en dialog med företrädare för kommunsektorn avseende dessa reformer. En utvecklad samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunsektorn kommer att vara nödvändig för att uppnå resultat. För att stärka de långtidsarbetslösas möjligheter att få jobb kommer det att krävas många olika åtgärder. Regeringen avser bland annat att införa så kallade extratjänster i välfärden. Regeringens arbetslöshetsmål är högt satt för att målet ska styra och prioritera politiken. Jobben är den viktigaste frågan för oss, och vi har för avsikt att utforma politiken så att vi når våra högt uppställda mål. 26 (M): Precis som arbetsmarknadsminister säger har regeringen målsättningen att ska nå lägst arbetslöshet i EU till 2020. har målsättningen väckt fler frågor än svar, och så även . Jag tänkte i mitt första inlägg uppehålla mig vid jobb och företagande. säger i sitt svar: ”För att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs en rad åtgärder. Det är nödvändigt att stimulera jobbtillväxten genom att skapa förutsättningar för fler och växande företag.” Då är det ju bra om regeringen är tydlig, och regeringen är väldigt tydlig i denna fråga – skatterna på arbete och företagande höjs med 27 miljarder. Skattehöjningarna på jobb och företagare är mer än 40 gånger större än näringslivssatsningarna. På vilket sätt menar regeringen och att jobben blir fler om ni satsar på jobben, som ni säger, genom att skattehöjningarna på arbete och företagande är 40 gånger större än företagssatsningarna? Jag har utgångspunkten att skattehöjningar på jobb hotar en stabil återhämtning och möjligheten till fler jobb. Vi måste tvärtom värna drivkrafterna för jobb och skapa fler vägar till det första jobbet, till exempel genom YA-jobb och matchningsanställningar. Vi måste förbättra skolan, vilket är ett ständigt arbete. Därför ser jag med oro på framtid, herr talman. Regeringen går tillbaka till en politik har upplevt tidigare under socialdemokratiska regeringar. Det var en politik där man flyttade runt människor och dolde dem i statistiken. Det var en politik som ledde till utanförskap, och det var en politik som ledde till ökade klyftor i samhället. Det var ett där jobben försvann och ekonomin gick i botten genom skenande kostnader, och det är inte rätt prioriteringar för vår gemensamma välfärd. 27 (M): Jag tänkte mer gå in på målsättningen att ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kan i och för sig vara ett lovvärt mål, men vad jag har frågor om och synpunkter på är att relativa mål kan ha sina sidor. Rent teoretiskt är det faktiskt så att om arbetslösheten inom EU skulle öka skulle det mål Socialdemokraterna har satt upp kunna nås, även om arbetslösheten i faktiska siffror och procent har ökat. Vi får dock hoppas att det inte blir så. Om man nu ska ha relativa mål är det dessutom avgörande att man använder sig av samma mått och sätt att mäta. Sättet att mäta arbetslöshet ändrades 2007 just för att vi skulle göra på samma sätt inom EU. Jag läste i en artikel att Arbetsförmedlingen funderar på att man skulle kunna låta bli att ta med ungdomarna i mätningar, och det får en ju att fundera. Det är också viktigt att man, vilket var inne på, inte gömmer undan människor i statistiken genom att ta andra åldersgrupper, börja förtidspensionera – vilket vi såg förut – och så vidare. I stället måste man verkligen jobba på att få fler människor i arbete. är inte just långtidsarbetslösheten ett väldigt stort problem för ungdomar, tack och lov, men ungdomsarbetslösheten är stor. av dem studerar i och för sig. valde vi dock att använda detta sätt att mäta för att kunna jämföra oss med andra. Därför tycker jag att det är fruktansvärt viktigt att man inte ändrar sätten att jämföra sig med EU – framför allt inte när man har relativa mål. 28 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först säga att man när man lyssnar på undrar om man lever i samma samhälle som hon. Det säger stämmer ju inte. Under socialdemokratiska regeringar har vi aldrig kört ekonomin i botten – aldrig. Det har bara hänt under moderatledda regeringar. Under socialdemokratiska regeringar har vi alltid prioriterat arbete och kampen mot arbetslösheten. verkar alltså leva i sin egen värld. Sedan vill jag säga följande: När man sätter likhetstecken mellan skattesänkningar och en politik för jobb kanske man ska lära sig lite av hur det faktiskt har fungerat. Vi prövade den politiken . Sänkta skatter var det enda instrument man sa skulle bita på arbetslösheten, och vi prövade det år – . Resultatet var bedrövligt dåligt, vilket också är ett av skälen till att den tidigare regeringen inte fick fortsatt förtroende av väljarna. Den nuvarande regeringen har en mycket ambitiös politik när det gäller jobben – mycket ambitiös. Det bör nämligen en regering ha, tycker jag. Det betyder att vi gör stora insatser när det gäller att få fram nya jobb och även för att matcha de arbetslösa mot de lediga jobben. Vi behöver förstärka den svenska exporten, och vi gör insatser i det som kallas Team . Vi behöver göra stora satsningar vad gäller forskning och innovationer, vilket är ett av regeringens mest prioriterade områden. Vi behöver göra – och vi gör – stora satsningar när det gäller utbildning och matchning, kunskapsresultaten i skolan, investeringar i bostadsbyggande, investeringar i klimatsmart omställning och investeringar i infrastrukturen. Det här är sådant som skapar nya jobb, men det är också viktigt att de arbetslösa kan matchas mot de lediga jobben. Jag vill säga till att jag delvis delar uppfattningen att man bör se upp med att hålla på för mycket med statistik och koncentrera sig för mycket på det. Den viktiga uppgiften är att se till att få fler människor i arbete och fler arbetade timmar. Det är det som är själva nyckeln till att nå arbetslöshetsmålet. Jag tror alltså att det är bra att man i huvudsak fokuserar på detta och inte går vilse i olika sätt att mäta. Ungdomarna är en av regeringens mest prioriterade grupper, och vi gör stora insatser för att lösa ungdomsarbetslösheten. Jag säger ibland att vi ska lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Med det menar jag att vi inte ska gömma undan någon i statistik, utan vi ska hitta dem som inte ens finns i statistiken. De överenskommelser som just nu sluts lokalt mellan kommun och arbetsförmedling innebär att man i alla kommuner ska söka upp och kartlägga alla ungdomar som inte arbetar eller studerar. En hel del av dem finns inte inskrivna på Arbetsförmedlingen och ingår därmed inte i Arbetsförmedlingens statistik. Men det vore bra om de gjorde det, för det är en första möjlighet för att vi ska kunna hjälpa dem tillbaka i utbildning eller arbete. Vi räds inte om det blir fler inskrivna på Arbetsförmedlingen om det innebär att vi på riktigt kan lösa problemet med de ungdomar som står så långt ifrån arbetsmarknaden – ibland kallas de Neets – och inte ens finns inskrivna på AF och kanske inte gör någonting. Vi ska lösa arbetslösheten på riktigt. Vi ska nå lägsta arbetslöshet genom att ha fler människor i arbete och fler arbetade timmar i ekonomin. 29 (M): Jag kan konstatera att jag och arbetsmarknadsminister tycker olika. Jag kommer att fortsätta hävda att vänsterregeringen för en politik som skadar jobb och tillväxt i . Att göra jobb dyrare tycker jag är fel väg att gå. Det behövs som sagt fler vägar till fler jobb. Angående vem som har gjort vad kan jag ge arbetsmarknadsministern ett litet sommarläsningstips, bok om vem som gjorde vad. I interpellationssvaret talar bland annat om den höga långtidsarbetslösheten och att den är en utmaning. Låt mig göra en jämförelse. Regeringens mål är att nå lägst arbetslöshet i till 2020.