prot · H30938 · 2015-12-03 00:00:00 — Jag skulle vilja fråga klimat- och miljöministern: När nu har gjort det här utspelet om subventioner till fossila energikällor, vilka subventioner till fossila energikällor vill ni fasa ut här i ? 67 Klimat- och miljöminister (MP): Även jag är djupt berörd av vittnesbörden från inte bara utan även andra länder om klimatförändringarna. Det är fruktansvärt. Jag tycker att det är viktigt att ett klimattoppmöte som det som pågår just nu får ta del av det. Där gör och flera andra östater en stark insats, och jag vet att det hölls flera möten där bland annat deltog tillsammans med regeringscheferna för dessa länder. Inte minst är det viktigt att veta vilken skillnad det är om man skulle nå en medeltemperaturökning på enbart 1 ½ grad. Det betyder egentligen skillnaden mellan liv och död för en del av de här nationerna. Utfasningen av fossila subventioner är en viktig fråga globalt. jobbar också för det. Det är mycket internationellt och globalt, och även hemmavid tittar vi på det. Framför allt de icke skatterelaterade fossila subventionerna är riktigt skadliga och måste fasas ut. 68 (V): Jag skulle gärna vilja veta vilka miljöskadliga subventioner som regeringen ämnar fasa ut. har gjort en kartläggning som uppdaterades 2011 över de miljöskadliga subventionerna i . Om man sammanfattar de subventionerna blir det i subventioner till ökade utsläpp, till köttproduktion, till fiskeindustrin, till nedsatt koldioxidskatt för industrin, till ett reseavdrag som gynnar människor i storstäder men inte på landsbygd och så vidare. Eftersom detta är en så viktig fråga för också internationellt och vi driver den gentemot andra länder skulle jag vilja fråga klimat- och miljöministern: inte ha en handlingsplan för att fasa ut våra egna miljöskadliga subventioner? Borde vi inte städa rent framför egen dörr, nu när vi uppmanar andra länder att göra det? 69 Klimat- och miljöminister (MP): Jo, städar upp framför egen dörr genom att vi är ett av de få länder som bland annat ger ut den typen av rapporter från våra expertmyndigheter, i enlighet med det samarbete som vi har inom , som bedriver ett viktigt internationellt arbete som vi stöder. Vi har varit initiativtagare till det bredare upprop som bland annat och flera av de nordiska länderna har drivit på internationellt, för att säkerställa att man jobbar hårt med att ta bort miljöskadliga subventioner. Vi ser mycket positiva exempel i bland annat , där man lyckosamt har kunnat göra en större reform inom ett land som har potentiellt stora problem. Genom att ta bort miljöskadliga subventioner i bränslesektorn kan man faktiskt få resurser för att satsa på klimatarbete. Vi redovisar mycket tydligt i budgeten – det sker i , och det är glädjande att det stöds av – hur vi jobbar med detta i . Där redovisas att det är de icke skatterelaterade fossila subventionerna som är prioriterade. Utöver det gör vi naturligtvis annat. Vi tillsätter till exempel en utredning om flygskatt. Det är ett sätt att komma vidare och tydliggöra att vi har mer att göra. 70 (L): Som grön liberal har också jag en fråga till klimat- och miljöminister . Det kanske blir lite enkelriktat, men det har möjligen att göra med att klimatförhandlingarna i har påbörjats. Det är helt självklart att globala utmaningar kräver globala lösningar, men jag skulle vilja se kopplingen till den nationella politiken. Som liberaler anser vi att politikens uppgift är att sätta upp ekonomiska styrmedel som främjar klimatsmarta lösningar i , så att även kan vara ett föredöme för andra länder. Då handlar det bland annat om det vi brukar kalla grön skatteväxling, det vill säga sänkt skatt på arbete och företagande, vilket ger utrymme för höjda skatter på miljö- och klimatsidan. höjs skatten med ungefär 32 miljarder. Det drabbar främst jobb och företagande. Min fråga till ministern är: Vad hände med den gröna skatteväxlingen? 71 Klimat- och miljöminister (MP): Även jag tycker att det är viktigt att koppla ihop internationell politik och nationell, inte minst därför att klimatfrågorna är både nationella och internationella. Det är precis som säger: Vi måste driva på ett klimatarbete i som också kan ge ringar på vattnet i andra länder. Det är bara genom att ta vårt ansvar här hemma som vi med trovärdighet kan säga till andra länder att de ska ta sitt ansvar. Ett litet exempel är att regeringen försöker se hur vi kan gynna svensk exportindustri genom klimatanpassade reformer. Där finns till exempel framgången hos ett av de svenska storföretagen med att ta fram en elbuss, något som är oerhört intressant inte bara för det svenska bussnätet på orter där man kan få mindre utsläpp utan också i stora länder som , som är en av de aktörer som verkligen måste vändas runt för att vi ska få ett bra, starkt avtal och också minskade utsläpp. Det tycker vi är viktigt. Jag får återkomma till den gröna skatteväxlingen. Där välkomnar jag de förslag som Liberalerna har talat om beträffande miljöskatter. 72 (L): Frågan kvarstår om vad som händer med den gröna skatteväxlingen. Jag kan ändå konstatera att vi liberaler tycker att det är självklart att tillväxt, utveckling och marknadsekonomi är centrala delar i klimatarbetet. Från vår sida har vi redan i årets budget lagt fram en del förslag som handlar om differentierade reseavdrag för storstäder och landsbygd, höjda fordonsskatter och kemikalieskatter med mera. Vi har lagt ytterligare förslag som vi har diskuterat på vårt landsmöte. Vi ser att detta är en framkomlig väg. Men det handlar om ett slags nollsummespel, där det inte bara handlar om att höja skatter rakt över utan också handlar om att vi sänker skatt på jobb och företagande så vi får utrymme att höja miljö- och klimatskatter. Det är väl det som är skatteväxling. handlar det mest bara om skattehöjning. Frågan är: Vad hände med den gröna skatteväxlingen? 73 Klimat- och miljöminister (MP): För att riskera att provocera fram en debatt som vi höll här i kammaren väldigt under förra mandatperioden – om vad som hände med skatteväxlingen – kan vi väl konstatera att den tidigare alliansstyrda regeringen och den nuvarande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har olika syn på hur mycket skatter behöver få in för att upprätthålla en god välfärd och hur bra det är för att stärka . Där tror jag egentligen att hela svaret ligger på frågan hur den här regeringen har hanterat att den förra regeringen sänkte skatterna med över 100 miljarder. Det är därifrån det kommer. Jag välkomnar Liberalernas initiativ till att titta på smarta kemikalieskatter och fordonsskatter inom ett system som bonus–malus. Det är något som behandlas i en utredning som regeringen har tagit initiativ till och kommer att fullfölja. Men jag sätter ett frågetecken för den nya retorik som Liberalerna har, med tanke på hur bryskt man säger nej till det som verkligen betyder något i klimatsammanhang. Det är skatterna på bensin och diesel, som kommer att skrivas upp i enlighet med plånboken. 74 (S): Jag har en fråga till närings- och innovationsminister . Regeringen har satt ett mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . För att nå det målet krävs det en aktiv näringspolitik. Vi riksdagsledamöter är ofta ute och besöker företag runt om i landet. Det är ofta två utmaningar eller problem som tas upp och som vi får som medskick till regeringen. Det gäller kompetensförsörjningen och att många företag har svårt att hitta personal med rätt utbildning. Det gäller också tillgången till kapital och till riskkapital. Det statliga riskkapitalet har fått ganska mycket kritik – med all rätt, skulle jag vilja säga. Det handlar om att det statliga riskkapitalet ofta har kommit in i ett för sent skede. Det handlar om att det har varit spretigt. Det handlar också om att det har varit mycket ineffektivt. Jag vill fråga närings- och innovationsminister vad regeringen avser att göra för att förbättra den statliga riskkapitalförsörjningen. 75 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan. Jag delar helt bilden av att detta är två av de stora utmaningar som vi står inför för att klara växande och anställande företag runt om i . När vi har företag som är i en fas där konjunkturen går mycket bra – vi har över 3 procents tillväxt i svensk ekonomi, vi ser att exporten drar och vi ser att det är ökade problem med brist på arbetskraft inom flera sektorer – blir utbildningspolitiken och matchningspolitiken helt avgörande för att tillgodose dessa företag med arbetskraft, så att de inte tvingas tacka nej till order. Det är också detta som speglas i regeringens budget, där det görs en enorm satsning på utbildning som också länkas till näringslivets behov. Den andra delen handlar om riskkapitalet. Där har regeringen annonserat att det kommer en proposition . Det har gjorts en snabbutredning, remissynpunkterna har kommit och jobbar vi i med att ta fram en proposition för att stöpa om det statliga riskkapitalet för att få mer utväxling av växande företag. 76 (S): Jag börjar med att be om ursäkt för att jag knappt hann ställa min fråga till närings- och innovationsministern. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag. Därför är tillgången till riskkapital så oerhört viktig för att företag ska kunna starta och kunna skapa fler jobb i . Vi har många innovativa personer och företag i som behöver tillgång till riskkapital i ett tidigt skeende. Det har regeringen antagligen lite lösningar på i den proposition som kommer . Jag vill också ställa en annan fråga till närings- och innovationsminister . För många av dessa företag är en för liten marknad. Många av dessa innovativa företag behöver genast ut i stora vida världen. Vad kan regeringen göra för att underlätta denna resa? 77 Närings- och innovationsminister (S): När det gäller riskkapital är det helt korrekt att nystartade företag ofta har svårt att få tag i finansiering. Man är inte alltid intresserad av att ge privat kapital i de första faserna när riskerna är mycket stora. Där har staten en specifik roll att kunna gå in tidigt och locka privat kapital för att göra det möjligt för dessa innovationer att blomstra. Här har vi fått kritik tidigare. tar vi ett omtag kring det. Men det handlar inte bara om riskkapital, utan det handlar också om banklån. Sedan finanskrisen har vi sett att det inte minst för små och medelstora företag har blivit mycket svårare och dyrare att låna pengar till vanliga investeringar för att bygga ut sin verksamhet. Detta är också en av de saker som vi räknar med finns med i den proposition om det statliga riskkapitalet och om att utveckla den verksamheten som kommer . Dessutom har regeringen lagt fram en exportstrategi där vi fokuserar framför allt på att hjälpa små och medelstora företag att ta steget ut på världsmarknaden. Ett exporterande företag är nämligen ett växande företag. Vattendirektivet och de mindre vattenkraftsproducenterna 78 (KD): Jag vill ställa min fråga till miljöministern. hade ett seminarium om vattendirektivet. Med bestörtning fick vi höra många exempel på enskilda dammägare och lantbrukare som drabbas genom att de tvingas betala många miljoner för att ta bort och riva ut väl fungerande sågverk, kvarnar och små vattenkraftverk. Det är livsverk som går till spillo. Vi talar inte om stora statliga elkraftsbolag utan om små enskilda dammägare med begränsade ekonomier. Min fråga till miljöministern är följande: Tycker miljöministern att det är rimligt att alla kostnader ska läggas på den enskilda privatpersonen i enlighet med detta? 79 Klimat- och miljöminister (MP): Det är ett ganska komplext område som berörs. Vattendirektivet är i sin förlängning ett viktigt direktiv i EU – att alla EU:s medlemsstater jobbar för en god vattenkvalitet. Det är inte minst viktigt i ett land som som är så vattenrikt. Vår livsmedelsproduktion och vår välfärd i form av rent vatten och ren luft bygger på att vi klarar vattenfrågorna. Här finns det stora utmaningar. Den utmaning som handlar om det strömmande vattnet gäller den biologiska mångfalden, där många svenska vattendrag är starkt påverkade därför att vi historiskt har haft en stor damm- och kraftverksamhet. Detta måste man kunna modernisera, och man måste kunna ta steg för att göra det. Jag vet att det finns många som sitter och funderar just på hur dessa steg ska tas och i vilken ordning. Den förra regeringen tog en rad steg genom att ge särskilda direktiv till länsstyrelserna. Detta har utfallit med en viss aktivitet som har rönt stor kritik från Alliansens ledamöter. Regeringen försöker vara lyhörd och hitta lösningar. 80 (KD): Jag tackar miljöministern för svaret. Vi fick många frågor på detta seminarium. Det berättades att många av de små vattenkraftverken faktiskt ger mycket energi. Min fråga är då: Är det viktigt för miljöministern? Det borde vara det. Jag tänker också på alla lantbrukare som har förlorat mycket som kommer att läggas under vatten. Vad tänker ministern om detta? 81 Klimat- och miljöminister (MP): Det blir lite svårt att gissa sig till den exakta kontexten på detta seminarium. Det låter som ett mycket intressant seminarium. Jag hoppas att kände att de fick sig något till livs. Jag ska ta upp två saker. När det gäller ägare till små vattenkraftverk ska vi vara tydliga med att de små vattenkraftverken har ringa betydelse för energitillgången och för säker tillgång till god energi i . De står för av produktionen. Av energiskäl, och därmed klimatskäl, har de inte någon stor påverkan. Däremot har de stora kulturella värden. De kan naturligtvis också ha ett substantiellt ekonomiskt värde för den enskilda ägaren. Vattenkraften är den lönsammaste energiproduktionen i . Därför tvivlar jag inte alls på detta. Det är också därför som jag säger att detta är en problematik som vi måste titta på. Vilka steg ska vi gå framåt i fråga om lagstiftning? Vi kan nämligen inte ha den ordningen i att vi i alla andra sektorer ställer moderna miljökrav men gör undantag för hela denna sektor. Det ekonomiska stödet till regionala flygplatser 82 (M): Jag har en fråga till infrastrukturministern gällande flyget och de regionala flygplatserna. Flyget är en viktig del av vår infrastruktur, och landets regionala flygplatser har stått inför stora utmaningar och gör det fortfarande. Större delen av flygplatserna drivs i icke-statlig regi. De drivs i regional regi, oftast av regioner eller kommuner. Med EU:s nya riktlinjer tillåts inte ekonomiskt stöd om flygplatserna inte uppfattas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse – så kallade SGEI-kriterier ska uppfyllas. Då tillåts stödet. Detta har man ansökt om, men har varit ifrågasättande. Det har också och regeringen varit. Vad gör infrastrukturministern för att säkerställa denna viktiga del av vår infrastruktur, så att vi även har väl fungerande regionala flygplatser? 83 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Precis som ledamoten säger har regelverket för statsstöd till flygplatser inom EU gjorts om. Just är det en övergångsperiod då regelverket går från det som har gällt tidigare till någonting annat. Det har ställt till med en del bekymmer. Regeringen delar uppfattningen att de lokala och regionala flygplatserna har en mycket viktig funktion i vårt land som har stora avstånd och där behovet av att kunna röra sig är mycket stort. Därför anser vi att det är viktigt med stödet till dessa flygplatser, så att de ska kunna fortsätta att verka. Detta stöd ifrågasätts egentligen inte. Vad det handlar om är att anpassa sig till ett nytt regelverk. Från statens sida ligger stödet kvar på samma nivåer som . Däremot behöver det utrönas att man faktiskt uppfyller EU:s kriterier för att kunna tillhöra denna krets av flygplatser. 84 (M): De statliga flygplatserna berörs inte så mycket av det som pågår, utan det är de regionala flygplatserna som berörs. Utmaningen är givetvis att EU gör en granskning och är kritiskt ifrågasättande, men också att och framför allt tillfälligt stoppade utbetalningar av stöd till vissa flygplatser. Men detta överklagades och man gav med sig för att man hade agerat på ett sätt som man kanske inte skulle ha gjort. Det är viktigt att regeringen och de svenska myndigheterna i det här läget är med och bedriver ett aktivt lobbyarbete gentemot och påvisar att förutsättningarna ser lite olika ut i olika delar av och att det här är en oerhört viktig del av vår infrastruktur. Jag hoppas att ministern fortsätter att göra det, och jag förstår att det är en konflikt mellan de två regeringspartierna om vikten av detta. 85 Statsrådet (S): Nej, i det här fallet finns det faktiskt ingen som helst konflikt vare sig mellan myndigheterna och regeringen eller inom regeringen, utan vad det handlar om här är att de regionala och lokala flygplatserna behöver anpassa sig efter ett regelsystem som EU har för att kunna vara mottagare av ett stöd utan att det blir ett otillåtet statsstöd. Då handlar det bland annat om att man inte ska ha mer än 250 000 passagerare och en del andra kriterier som bör vara uppfyllda, och dessa kriterier har delvis förändrats. är den myndighet som har regeringens uppdrag att betala ut stöden. Det ska ske på ett sätt som säkerställer att en flygplats inte får stöd på felaktiga grunder, för då är det nämligen flygplatsen som drabbas av att bli återbetalningsskyldig. Därför är det väldigt viktigt att säkerställa att man följer de regler som finns. säger att det här är ett övergående problem. Det uppstår eftersom man går från ett regelsystem till ett annat. Men det finns ingen politik alls i detta. 86 (SD): Jag skulle vilja ställa min fråga till vice statsminister . lade fram ett skarpt förslag om striktare vapenregler till följd av den senaste tidens terrorhandlingar, ett förslag som innefattar ett förbud mot privat innehav av vissa halvautomatiska jakt- och sportskyttevapen. Skulle detta förslag gå igenom skulle det bli ett dråpslag mot tusentals jägare och sportskyttar i . Min fråga är därför ganska enkel: Står regeringen bakom det yttrande som dess företrädare har gjort i EU där man till stora delar ställer sig bakom kommissionens förslag, eller kommer man att ta strid för svenska jägare och sportskyttar? 87 Klimat- och miljöminister (MP): Regeringen vill ha en tuffare lagstiftning, också i EU, när det gäller vapendirektivet. Men vi vill definitivt att det ska ta hänsyn till förhållandena i medlemsländerna. För svensk del vill vi inte att de ändringar som görs i vapendirektivet ska leda till ett onödigt besvär för svenska jägare, utan vi vill säkerställa att undantaget fortsätter att respekteras. Det är viktigt att få en starkare lagstiftning men naturligtvis också viktigt att den fungerar i praktiken. Då är det ju inte svenska jägares vapen som lagstiftningen riktar in sig på, utan de ska undantas. 88 (SD): En kort följdfråga: Tycker vice statsministern att kollektiv bestraffning av laglydiga medborgare är rätt väg att gå i kampen mot terrorismen? 89 Klimat- och miljöminister (MP): Förlåt, jag hörde inte frågan. ((SD): Tycker vice statsministern att kollektiv bestraffning av laglydiga medborgare är rätt väg att gå i kampen mot terrorismen?) Såklart tycker vi generellt att kollektiv bestraffning inte är någon bra metod, inte i någon del av samhället. Vår uppfattning är att en gemensam tuffare vapenlagstiftning i EU är på sin plats. Men vi ser ingen anledning att för den skull skapa onödigt besvär för svenska jägare. Jag hoppas att jag var tydlig i mitt svar. 90 (S): Min fråga riktas till försvarsminister och gäller det värdlandsavtal som ska rösta . Kan det bli så att i och med värdlandsavtalet blir påtvingat kärnvapen? 91 Försvarsminister (S): Tack för frågan! Svaret är nej. Det finns ingen grund för den typen av farhåga eller påstående. reglerar tullfrihet, trafikskadelagen, skyddslagen, trafikförsäkringsförordningen, utlänningsförordningen och skyddsförordningen. Det är den typen av regelverk som det handlar om. Det handlar om att underlätta för den övningsverksamhet som redan pågår och som sker på svensk regerings inbjudan. Allt som sker på svenskt territorium, om värdlandsavtalet också beslutas i , kommer att ske på inbjudan av svensk regering. Det syftar främst till att klara ut övningsverksamheten. I en kris- eller krigssituation har man naturligtvis förberett sig för att ge alternativt ta emot hjälp. 92 (S): Jag tackar försvarsministern för svaret som var väldigt tydligt. En följdfråga: Vilka fördelar ser försvarsministern med värdlandsavtalet? 93 Försvarsminister (S): Jag nämnde inledningsvis att allt detta kommer att underlätta den övningsverksamhet och allt det samarbete som redan pågår. Det är helt enkelt en hel del byråkrati som försvinner. är det något som kan stärka i en situation av civil eller annan typ av kris att man har hunnit förbereda sig för att hantera en sådan situation. Här handlar det inte bara om att man ska ta emot hjälp, utan det handlar också om att man kan komma att ge hjälp, beroende på vad det handlar om. Vi ska ha dessa dubbla perspektiv när vi betraktar det här. Vi har ett omfattande samarbete när det gäller övningsverksamhet, och jag tycker inte att det finns anledning att upprätthålla onödig byråkrati kring detta. 94 HANS (M): införde alliansregeringen en sänkning av restaurangmomsen. Det var för att möta en bransch som hade haft problem med mycket svartarbete och låg lönsamhet. Det fanns en orättvisa i momssatser i livsmedelshandeln. har , , kommit med en utvärdering. Det visar sig att bedömer att det blivit fler anställda inom restaurangbranschen än vad det hade blivit om restaurangmomsen inte hade sänkts. Det motsvarar 6 000 människor. Det här är många som har varit i utanförskap. Jag skulle vilja fråga näringsministern: näringsministern i efterhand att det var en bra reform? 95 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att jag än så länge inte har hunnit läsa den rapport som det hänvisas till. Men jag kan lugna ledamoten med att regeringen har valt att inte förändra restaurangmomsen, eftersom vi ser att det inte vore en adekvat åtgärd i det här läget. Vi ser en restaurangnäring men också en besöksnäring som växer kraftigt i . Det är inte bara restaurangnäringen, utan väldigt många delar inom besöksnäringen går väldigt bra i . Från regeringens sida gör vi också insatser för att ytterligare förstärka den, inte minst genom mer av internationell marknadsföring. Det är en del av en modern exportpolitik att se till att fler människor besöker vårt vackra land, stannar här och spenderar en del pengar, kanske också på restauranger runt om i . 96 HANS (M): Tack, ministern, för svaret. Vi har också noterat att regeringen inte haft för avsikt att justera restaurangmomsen uppåt. är inte vilken bedömare som helst. Det är en statlig myndighet, och det finns väldigt mycket trovärdighet i det säger. Jag rekommenderar ministern att ta del av den fördjupade undersökningen. Syftet med den här reformen, som ju hängde ihop med andra reformer som regeringen har gjort justeringar i, var framför allt att se till att många människor som hade stått utanför arbetsmarknaden kunde komma in och få arbeta. Det handlar om långtidsarbetslösa, det handlar om människor med utländsk bakgrund och det handlar om människor med lägre utbildning. När vi nu ser att reformen har gett effekt skulle jag vilja fråga näringsministern: det några fler insatser som regeringen är beredd att göra? Då menar jag riktiga insatser, inte traineejobb och låtsasåtgärder. 97 Närings- och innovationsminister (S): Bara en reflektion kring den föregående regeringens skattepolitik. Det var ju inte bara den här effekten av den, utan vi ser flera andra effekter. En effekt var att man lämnade efter sig ett stort budgetunderskott som vi från regeringens sida fortfarande jobbar med att beta av. En annan effekt var att man gång på gång valde skattesänkningar i stället för investeringar i skolan. Vi ser en väldig utmaning i svensk skola . Svensk skola tappar kunskapsmässigt mest i hela OECD-området. Regeringen har i stället valt att investera kraftfullt i mer satsningar på lärare, högre löner och tidiga insatser.