prot · H30935 · 2015-11-27 00:00:00 — Sammantaget är det regeringens tydliga uppfattning att den nu pågående oberoende utredningen och den särskilda analysen som FOI har fått i uppdrag att genomföra kommer att ge en god bild av omfattande och långvariga engagemang i samt specifikt hur det svenska ISAF-deltagandet har påverkat Försvarsmakten och dess verksamhet. Det arbete som bedrivs med att belysa olika områden och frågeställningar möjliggör tillvaratagande av de erfarenheter som har skaffats och att viktiga lärdomar kan presenteras för framtida bruk. 20 HANS (V): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är uppenbar. militära insats i är den mest omfattande internationella insats som vårt land har genomfört i modern tid. deltog i den Natoledda militära insatsen i . Drygt 9 000 svenskar har deltagit och tjänstgjort inom ISAF. Det här är ett bidrag som har kostat de svenska skattebetalarna mer än . Men det har också varit en insats som har varit oerhört kostsam i människoliv. Det har varit en av de mest kontroversiella och omdiskuterade militära insatser som har gjort. och beslutet att skicka svenska soldater till hade vi en tradition i och i riksdag att alla beslut i den här kammaren att skicka svenskar utomlands i militära insatser skulle fattas med konsensus, i total enighet. Med Afghanistaninsatsen frångick man den principen, och vi har också nästan varje gång den här frågan behandlats i haft reservationer. Den oenighet som har funnits här i kammaren har också funnits ute i samhället, hos svenska folket. Vi har sett under de här årens gång att det folkliga stödet i för insatsen kontinuerligt har sjunkit. som deltog i ISAF fanns det flera opinionsmätningar som visade på att en majoritet av svenska folket, bland annat en majoritet av Socialdemokraternas väljare, ville att trupperna skulle tas hem. Parallellt har vi haft ett mycket omfattande och växande bistånd till . gick om och som det land som bedriver det mest omfattande utvecklingssamarbetet med. Men det är tydlig skillnad i fråga om hur man har hanterat biståndet och de militära insatserna. När det gäller biståndet har vi sett att man ständigt har ökat kraven på att redovisa resultat. Man har ökat kraven på revision. Pappersarbete och administration har ökat. har man aldrig ställt några krav på Försvarsmakten att redovisa sina resultat. som biståndet utvärderats på längden och tvären har man inte gjort en enda utvärdering av den militära insatsen. kan vi se att som biståndsorganisationerna tar fram ambitiösa strategiska planer och detaljerade resultatmatriser har det aldrig presenterats några tydliga, mätbara mål för den svenska militära insatsen i . Därför är frågorna tyvärr alldeles för många. Vad har den militära insatsen egentligen uppnått? Vad har konsekvenserna varit av de olika militära strategier man har valt ? Hur har den så kallade civil-militära samverkan med civila biståndsorganisationer och andra civila aktörer påverkat biståndsorganisationernas möjligheter att verka i landet? Men viktigast av allt: Vad kan vi lära av åren i inför framtida beslut om nya insatser? Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att utvärdera den samlade svenska insatsen i –2014. Men medan länder som , och har valt att tillsätta stora, ambitiösa kommissioner som har fått omfattande resurser till sitt förfogande och inkluderat oberoende forskare har den valt en annan väg och i stället tillsatt en enmansutredning under en socialdemokratisk trotjänare. Min fråga till utrikesministern blir därför varför regeringen inte gjorde som och tillsatte en oberoende kommission under ledning av en oberoende och fristående forskare. Varför gjorde man inte som , som tillsatte ett ”utvalg” med en bred samling experter inom norsk försvars- och säkerhetspolitik, freds- och konfliktforskning, utvecklingspolitik, folkrätt och humanitära frågor? 21 Utrikesminister (S): Ja, ärade ledamöter, det är riktigt att insatser i är ett av de största utrikes‑, säkerhets- och biståndspolitiska åtaganden som har gjort. Jag tycker ändå att vi ska kunna säga att vi är stolta över det svenska engagemanget för . Genom tillsättandet av en utvärdering av samlade engagemang vill vi, precis som vi har gjort utfästelser om tidigare, granska hur vi har arbetat och dra lärdom av olika aspekter på arbetet. Vi hoppas att det också ska ge lärdomar inför framtida insatser. utsågs till utredare. Hon är tidigare riksdagsledamot och har bred erfarenhet av försvars- och utrikespolitik. Hennes bakgrund som riksdags- och försvarspolitiker med de kunskaper och insikter det för med sig är mycket värdefull för hennes nuvarande uppdrag. Jag måste säga att hon ses som en erfaren person med integritet. har vi inte hört några invändningar mot henne som person – tvärtom tror jag att hon har ett gott stöd för att utföra den här uppgiften. Jag såg som ett exempel att arbetet i leds av en professor i antropologi. Jag säger ingenting om professorer, särskilt inte i antropologi, men jag tror att för en sådan här utredning kan det vara en fördel att man kan någonting om försvars- och säkerhetspolitik och även någonting om politik. Vi har angett i kommittédirektiven hur och med vilka metoder ska arbeta som självständig, oberoende utredare. Avsikten är just den att vi ska kunna få en bild av hur det här samarbetet har sett ut, av det samlade sammanhanget och av hur både målsättning och resultat ser ut. Att utreda hur styrning, samordning och samverkan har fungerat ingår också i direktiven, liksom att lämna rekommendationer utifrån det. Vår utredningstradition är sådan att vi kan skryta över den. Vi har vana vid att arbeta med utredningar. Enmansutredningar har en särskild ställning, men arbetssättet är öppet och inkluderande. Jag är övertygad om att utredaren kommer att göra ett utmärkt jobb. Regeringen har inget inflytande över utredningen, utan den är en oberoende myndighet. Låt mig, herr talman, ta tillfället i akt att säga några ord om fortsatta omfattande engagemang i genom både myndigheter och enskilda civilsamhällesorganisationer, till exempel . Vi vet ju att den svenska militära närvaron har reducerats, men det civila utvecklingsarbetet har ökat. bidrar till insatser inom demokrati, jämställdhet, mänskliga rättigheter och så vidare med särskilt fokus på kvinnor och barn. gick till bilaterala utvecklingssamarbete med . Därtill kommer vårt humanitära bistånd och vår rådgivning och utbildning för de afghanska säkerhetsstyrkorna. Vi hoppas att den utredning som vi nu har satt igång ska ge oss lärdomar som blir användbara både i det fortsatta engagemanget i och i andra länder. Jag är övertygad om att vi har en utmärkt utredare som kommer att göra det här på ett brett och inkluderande sätt. 22 HANS (V): Inför den här diskussionen med utrikesministern gick vi från in och tittade på hur andra länder som har deltagit i ISAF har genomfört sina utvärderingar. Vi tittade på , , och flera andra länder. Jag förutsätter att regeringen gjorde detsamma innan man beslutade om sin egen utvärdering. Någonstans måste man ha suttit på , tittat på de norska, nederländska och danska modellerna och sagt: Nej, vi ska inte vara riktigt så ambitiösa. Vi sänker ambitionsnivån och gör en mindre utvärdering. Jag måste säga att det är att beklaga, för jag tycker att eftersom det här har varit en sådan omfattande insats förtjänar den också en omfattande utvärdering. träffade jag en av de forskare som ingår i den norska utredningen. Jag träffade , som är direktör för , . Han är en av de forskare som ingår i den norska kommissionen som ska utvärdera Afghanistanpolitik. Jag hade möjlighet att tala med honom om hur de lägger upp sitt arbete. Man har tillsatt en kommission på tio personer. Majoriteten av dem är precis som oberoende forskare. Man har ett sekretariat på fem personer. Man har redan genomfört en rad utlandsresor, bland annat till men också till , till . Man har genomfört över 250 djupintervjuer i det här arbetet. Det är klart att om man väljer att lägga sig på en annan ambitionsnivå kommer också resultatet att bli ett annat. Jag har svårt att se att en ensamutredare kan genomföra ett lika ambitiöst arbete som en kommission på tio personer. Men allvarligare är att jag har svårt att se att en före detta ledamot i riksdag och medlem av Socialdemokraterna kommer att ha samma trovärdighet när hon presenterar sina resultat som en oberoende kommission har som domineras av oberoende forskare. Jag ska vara ärlig: Jag har inga invändningar mot som person. Jag har inga synpunkter på hennes arbete. Jag har heller inte hört någon annan ha det. Problemet är bara att , den som har tillsatts som ensamutredare, var vice ordförande i försvarsutskottet –2006. Hon var ledamot i det sammansatta utskott som gång på gång beslutade att förlänga den svenska militära insatsen i . är en av de svenska politiker som är ytterst ansvarig för den militära insatsen i . Jag tycker inte att det i grunden är lämpligt att en politiker, oavsett vem det är och oavsett vilken partibeteckning man har, som ytterst är ansvarig för besluten sedan ska utvärdera sina egna beslut. Tänk om vi hade gjort motsvarande med det svenska biståndet! Jag tror inte att någon vid Sida, inom politiken eller i en revision hade accepterat att till exempel en tidigare generalsekreterare för ensam skulle utvärdera Svenska Afghanistankommitténs bistånd. Därför måste jag fråga om utrikesministern verkligen tycker att det är en lämplig modell att en politiker ensam ska utvärdera beslut som hon själv är ytterst ansvarig för? Jag vill understryka att det inte bara är jag som tagit upp dessa frågor. Jag vet att utrikesministern har blivit uppvaktad av en rad svenska biståndsorganisationer som är aktiva i . skickade , , Kvinna till Kvinna och Svenska Freds ett brev till utrikesministern där de skrev: ”Avgörande för utvärderingens trovärdighet är också att den genomförs av en oberoende utvärderare. En förebild kan hämtas från där en bred oberoende utvärdering har påbörjats.” Jag måste fråga utrikesministern: valde ni att inte lyssna på de svenska biståndsorganisationerna? Varför valde ni att inte lyssna på , som verkat i under ? 23 Utrikesminister (S): Det är en oberoende utvärdering. Den görs av en utredare som har en självständig ställning. lämnade försvarsutskottet , som ISAF expanderade till att täcka en större del av . Hon var inte delaktig i de beslut som fattades under den senare delen av ISAF, då den svenska närvaron var störst och som huvuddelen av utredningen förstås ska inrikta sig på. Efter att regeringen utformat kommittédirektivet har den inte något inflytande över utredningen. Det är en oberoende myndighet. Det som står i direktivet är att utredaren ska bedriva arbetet i nära samarbete med Försvarsmakten, Sida, och andra berörda myndigheter. Informationsinhämtning ska ske genom granskning av dokumentation, enskilda intervjuer, öppna frågestunder. Det ska förankras brett, och det civila samhället och forskarsamhället ska inkluderas tidigt i processen. Säg inte att vi inte kan utredningar! Det är vi bra på, och vi litar på att det blir en bred och inkluderande utredning. Arbetssättet ska vara just sådant. Här beskrivs i detalj hur utredaren ska ta del av alla erfarenheter och samverka och samarbeta med alla berörda aktörer i området. Sedan är det bra att utredningen har en internationell utblick och följer det som pågår i andra länder. Vi kan diskutera i all evighet vad vi skulle ha valt. har ett sätt att arbeta, och har ett annat sätt. Vi måste bygga på det som är våra traditioner och på att de som vi tycker är duktiga personer ska göra jobbet. Jag tror att politisk erfarenhet från försvars- och säkerhetspolitik är en bra kvalifikation för att ta sig an dessa frågor. Jag utgår ifrån, och vi vet, att utredningen kommer att jobba på ett öppet sätt. Här finns ett stort intresse av insyn och interaktion med alla dem som är intresserade och engagerade i frågan. Jag är övertygad om att vi kommer att få se det. Det är rätt tid att göra utvärderingen. är fortfarande aktuellt på många sätt. Vi har många flyktingar därifrån. Den afghanske presidenten kommer på besök så att vi får diskutera läget i landet. Jag är övertygad om att det kommer att bli en nyttig och värdefull utredning, och jag har fullt förtroende för . 24 HANS (V): Jag skulle vilja återkomma till en fråga som jag lyfte fram i min interpellation och som jag inte riktigt tycker att jag fått svar på. Det är frågan om en vitbok. beslutade Socialdemokraterna på sin kongress uttryckligen att en vitbok – man använde just det begreppet – skulle tas fram vad gällde den svenska Afghanistaninsatsen. , , skrev försvarsministern en debattartikel där han uttryckligen sa att det skulle bli en så kallad vitbok. När jag läser direktiven till utvärderingen finns där inte längre några som helst skrivningar om en vitbok. Det finns inget formellt uppdrag att ta fram en vitbok. Därför blir frågan till utrikesministern varför regeringen backat från kravet på att det ska tas fram just en vitbok. Sedan måste jag erkänna att vi från sida nog hade hoppats och trott att det skulle bli en annan form av utvärdering, en annan modell, en större grad av oberoende, ett större deltagande och att mer resurser skulle avsättas till den viktiga utvärderingen. Det viktigaste för oss är såklart inte den exakta formen, vem exakt som utreder eller vad exakt vi kallar slutprodukten. Det viktiga är att det blir en slutprodukt som många upplever som en trovärdig utvärdering, som stora grupper i det svenska samhället, både Försvarsmakten och biståndsorganisationer, kan känna förtroende för. Jag är rädd för att regeringen kommer att få fortsätta att leva med de stora frågetecknen om oberoendet runt utvärderingen just för att man tillsatt en ensamutredning under en före detta socialdemokratisk riksdagsledamot. Hade regeringen valt den norska modellen skulle vi inte ha behövt ha den här diskussionen. Då hade frågetecknen inte funnits. Jag tycker att alla de män och kvinnor som deltagit i den svenska insatsen i , alla de män och kvinnor som deltagit i det svenska biståndsarbetet, alla de svenskar som engagerat sig i solidaritetsarbetet med hade förtjänat en lite bättre utvärdering, en bredare utvärdering, en mer oberoende utvärdering och en utvärdering med betydligt mer resurser än man nu har. Därför uppmanar jag regeringen att lyssna om inte på oss så åtminstone på biståndsorganisationerna. Gör om och gör rätt! 25 Utrikesminister (S): sa du något väldigt viktigt, . Det viktiga är vad som är uppdraget och om det kommer att vara trovärdigt, om det kommer att kunna leverera det som vi önskar. Det viktigaste är direktiven och det uppdrag som vi formulerat, samt hur jobbet görs. Eftersom utredaren är närvarande utgår jag från att viktiga meddelanden har gått fram. Det här är det normala sättet på vilket utredningar arbetar. Man arbetar inkluderande och är öppen med sitt uppdrag. Jag har inte hört några invändningar mot hur kommittédirektivet är formulerat. Det är formulerat brett och inkluderande. Det är naturligtvis resultat vi vill ha. Om man märker att resurserna inte räcker till, oavsett om vi vänder oss mot andra myndigheter eller organisationer som vi vill ha hjälp av eller om det handlar om uppdraget att inkludera alla olika aktörer, då får vi från regeringens sida titta på det igen. Om man vänder sig till oss och säger att resurserna är helt otillräckliga måste vi vara beredda att titta på det. Jag tycker inte att det spelar så stor roll om man kallar det för vitbok eller inte. är normalt inte en benämning som vi använder i svenskt utredningsväsen. Om det gör någon skillnad får väl folk kalla det för en vitbok, eller så får utredaren kalla det som hon presenterar för en vitbok. Det viktiga är att direktiven som hon fått för att utföra sitt arbete är tillräckliga. Än så länge har jag inte hört några invändningar mot hur vi formulerat uppdraget. Sedan handlar det om hur hon utför det. Jag litar på att det blir bra. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2015/16:184 och 189 om en Sifoundersökning om RUT-avdraget 26 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på att fler människor tar hjälp av företag med hushållsnära tjänster, om jag ser att det finns skäl att omvärdera synen på hushållsnära tjänster och vilken hänsyn jag tar till att regelverket ska vara begripligt för användarna och . har frågat mig hur jag avser att behandla beskedet om RUT-avdraget som jag fått från svenska folket. Regeringen vill att RUT-avdraget ska vara kvar, och vi har en uppgörelse med de borgerliga partierna om insatser för att stärka mottagandet av asylsökande och etableringen av nyanlända. I uppgörelsen ingår som bekant förslaget att RUT-avdraget utvidgas till att inkludera ytterligare trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet. Motiven bakom de förändringar av RUT-avdraget som regeringen tidigare genomfört eller föreslagit är att RUT-avdraget inte ska bidra till att öka klyftorna mellan elever samt att det ska riktas mer mot vanliga hushåll. Därför har skattereduktionen för hjälp med läxor och annat skolarbete slopats, och därför föreslår vi förändringarna i budgetpropositionen . Vidare är det inte något nytt att förändringar av skatteregler ger upphov till avgränsningsfrågor. Jag har stort förtroende för förmåga att tillämpa lagstiftningen och att informera om denna. 27 (M): Till en början vill jag tacka statsrådet för svaret. Som finansministern vet kom alliansregeringens justering gällande läx-RUT efter en hemställan från , som hade problem med gränsdragningen. Min följdfråga är därför: Hur löser S och MP nu den återkomna gränsdragningsproblematiken? Det roliga med att debattera RUT-avdragen är att detta omfattar väldigt många olika frågor. Många nya jobb har skapats, och svarta jobb har blivit vita. Det handlar om företagares villkor, kvinnors företagande, integration av nya svenskar, politisk konflikt mellan höger och vänster, konflikt inom regeringen, bristen på transparens i förändringarna samt stor popularitet hos svenska folket. Dessutom är självfinansierat. När jag på hemmaplan fick höra att vi moderater drev frågan om RUT-avdragen för lite på riksplan nappade jag naturligtvis direkt. Rekordmånga svenskar har nyttjat avdragen för hushållsnära tjänster: 570 000 personer, vilket är mer än 30 000 fler än 2014. Ökningen är som störst i , men i många kommuner är ökningen i procent tvåsiffrig. Bland de 33 skånska kommunerna är det bara två kommuner som inte har ökat, och , men där ligger man å andra sidan kvar på samma nivå som . Utvecklingen är än mer dramatisk. Antalet köpare i vissa kommuner har ökat med . När nu finansministern själv hävdar att försämringen i villkoren för RUT-avdragen bara ”drabbar en mycket liten andel av dem som använder RUT-avdrag, närmare bestämt ” – detta sa hon här i kammaren – infinner sig den uppenbara frågan: Ja, varför då genomföra den? Försämringen kommer inte att inbringa några pengar till staten, så budgetargumentet faller. Tyvärr har ju redan hotet om försämringen av reglerna medfört att hemservicebranschens tillväxt har avstannat. 20 000 personer arbetar i branschen. av de anställda var arbetslösa eller uppsagda innan de fick sin anställning. av de anställda är utrikes födda. av företagarna är kvinnor. Med de nya reglerna bedöms 7 000 jobb enligt försvinna, och många fler är de nya jobb som inte kommer att komma till. Bara ökade antalet anställda med 3 000 personer, och det är ingen dålig tillväxt. Den uppenbara frågan är: Varför driver S igenom denna försämring av villkoren för RUT-avdragen? Varför ger S- och MP-regeringen sig på en bransch som skapar jobb, där många utrikes födda har en chans att komma in på arbetsmarknaden, där svarta jobb har blivit vita – vilket är positivt för kunder, anställda och samhället – och där kvinnor är i majoritet bland företagarna? 28 (M): har gjort en undersökning åt serviceföretaget som visar att två av tre svenskar vill behålla RUT-avdraget som det ser ut . Stödet för har ökat markant , som allt färre vill sänka eller slopa avdraget. I undersökningen svarar att de vill att RUT-avdraget ska vara kvar som det är, med möjlighet att dra av per person och år för hushållsnära tjänster. Utöver detta vill dessutom öka RUT-avdraget. Det vill säga att av den svenska befolkningen är mycket positiva till RUT-avdraget och därmed negativa till den socialdemokratiskt ledda regeringens halvering av samma avdrag. ställde samma fråga om RUT-avdraget, då på uppdrag av SVT. Då var det som ville behålla avdraget utan förändringar, en andel som alltså har ökat med på otroligt . ville då ta bort RUT-avdraget helt, en siffra som har rasat till . Den rödgröna regeringen halverar nu taket för avdraget till . visar Sifoundersökningen att av egna väljare anser att RUT-avdraget ska vara oförändrat. Till och med bland väljare uppger att de vill ha kvar RUT-avdraget precis som det ser ut . Vi kan väl konstatera att konstatera att undersökningen visar på ett tydligt besked från svenska folket och från egna väljare: Rör inte RUT-avdraget! , , när finansministern och jag debatterade RUT-avdraget, uppmanade hon mig och mina kollegor att vara ute och slå på trumman för att sprida budskapet att väldigt små förändringar görs. Jag kan inte kalla en halvering av taket för RUT-avdraget en liten förändring. Hennes partikollega i , , kallade debatten för ”en tramsdiskussion och ingenting annat som inte betyder någonting för de allra flesta”. visar Sifos undersökning, beställd av , att av befolkning är mycket positiva till RUT-reformen och dess nivå på belopp. vd och stora delar av svenska folket säger klart och tydligt: Rör inte RUT-avdraget! Är finansministern nu beredd att ompröva sitt beslut att halvera taket för RUT-avdraget efter den publicerade Sifoundersökningen? Vill finansministern likt sin socialdemokratiska kollega fortsatt kalla RUT-debatten för en tramsdiskussion när av befolkning tycker att RUT-avdraget är bra? 29 Finansminister (S): När man lyssnar på och skulle man kunna tro att regeringen gjorde väldigt stora förändringar i RUT-avdraget, dels med tanke på hur de låter i debatten, dels med tanke på det antal interpellationer som har ställts i ämnet. Regeringen gör en minimal förändring av RUT-avdraget som – och detta har jag upprepat ; så att ni också upprepar det, vilket säger någon om hur ofta vi har haft den här debatten – påverkar av dem som använder . nämner som ett exempel på företag i den här branschen. Just har varit ute och upplyst om att det är en väldigt liten förändring som görs. Jag inbillar mig att man på också har varit oroad över att en del har försökt få det att låta som om förändringen är större än den faktiskt är. När vi debatterade budgeten i kammaren erbjöd jag att tillsammans med mig ta ett initiativ för att upplysa fler om att det inte är en stor förändring och att man därför både kan starta företag och fortsätta köpa RUT-tjänster som . Kanske och också skulle vilja vara med på ett sådant initiativ? Då kan vi göra det som ett bredare och mer samlat initiativ i . Det skulle vara väldigt intressant. säger att får större problem när man tar bort läx-RUT. Då vill jag upplysa om att avstyrkte förslaget om RUT-avdrag för läxhjälp. Man tyckte alltså inte att det var bra att göra den utvidgningen, och jag utgår från att inte har något emot att nu göra denna förändring, så att vi kommer tillbaka till den ruta som från början förespråkade. Har man frågor som gäller är det nog bäst att ställa dem till honom. 30 (M): Jag vill börja med att informera finansministern om att detta faktiskt är första gången jag personligen är uppe och debatterar RUT-avdraget. Det är alltså premiär för mig. Vi har haft uppe jobben och företagen, men det finns ju även kunder som kommer att drabbas. Enligt folk i branschen är det dubbelarbetande barnfamiljer som köper mest RUT-tjänster.