prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Men i takt med att ekonomin stärktes fortsatte man ändå att låna till ofinansierade skattesänkningar och undergrävde därmed en långsiktigt hållbar bana för de offentliga finanserna. bryter vi den utvecklingen, tar det fasta greppet som behövs och ser till att vi steg för steg minskar underskotten. Här har uppfattningen att vi bör genomföra en åtstramning på ungefär 75 miljarder . Där har regeringen och alla de andra partierna i inte bedömt att det är en lämpligt avvägd åtstramning att göra, och det är inget parti som har föreslagit det. Det är någonting som står för och inte har stöd för bland några av partierna i . Här är bedömningen att vi bör ha en något mer långsam återhämtning i de offentliga finanserna. 56 (SD) replik: Det var inte exakt svar på frågan. Frågan gällde varför man bara behöver finansiera de utgifter som är väntade men kan låna till de utgifter som är oförutsedda. Om det är på det sättet att man bara behöver finansiera det som man med exakt säkerhet vet kommer att hända innebär det att och regeringen bara har kontroll på ett par, kanske 3, procent av statsbudgetens totala omslutning. Övriga 97–fladdrar runt någon annanstans och styrs av någonting helt annat än inriktningen på den ekonomiska politiken och står bortom den ekonomiska politikens inflytande. Är det på det sättet är det i sådana fall extremt oroväckande. Det skulle också medföra att finansministerns egen roll är tämligen redundant i sammanhanget. Faktum kvarstår ändå att de oförutsedda utgifterna ska bokföras. Om det är så att de oförutsedda utgifterna vida överstiger de planerade och väntade utgifterna lyckas man fortfarande inte leva upp till det finanspolitiska ramverket bara för att man lyckas hitta finansiering för de planerade utgifterna. Jag kommer åter till . Det konstaterar vidare i sin senaste rapport: Andelen arbetslösa som står långt bort från arbetsmarknaden kommer att öka ytterligare som ett resultat av den höga invandringen. Detta innebär att arbetslösheten kommer att kvarstå även i ett normalt konjunkturläge, vilket i sin tur innebär att regeringens arbetslöshetsmål kommer att bli svårt att nå. Vad är regeringens plan för att alla dessa nyanlända människor ska få jobb, och då allrahelst riktiga jobb och inte subventionerade jobb? 57 Finansminister (S) replik: Vad gäller de samlade offentliga finanserna, oavsett om man har anslag som varierar eller om man har anslag där man fattar diskretionära beslut, handlar det om att man samlat för en ekonomisk politik som är väl avvägd givet det konjunkturläge vi har. Regeringen tog över statsfinanser som hade hamnat rejält av banan i förhållande till de finanspolitiska mål och ramverk vi har. Det handlar om att vi nu bryter utvecklingen med ofinansierade skattesänkningar och allt större, ständigt stigande, budgetunderskott. I stället kopplar vi det fasta greppet som behövs och betar steg för steg av underskotten. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det måste naturligtvis göras i en takt som är lämpligt avvägd givet den ekonomiska utvecklingen. Vi vill naturligtvis inte genomföra en politik som hämmar den utveckling som vi nu ser. Det handlar om att föra en ansvarsfull politik. Givet den statsskuld som vi har i är regeringens bedömning att vi kan ta detta i en lämplig och väl avvägd bana. Det är vad vi avser att göra. När det gäller människor som står långt från arbetsmarknaden är det viktigt att vi har en aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Här har regeringen en rad åtgärder för att skynda på integreringen och arbetsinträdet för människor som flyttar till . Det handlar om att till exempel förbättra och snabba på valideringen för människor som kommer hit. Här bör vi kunna göra en hel del när det nu kommer ganska många människor som kommer från samma land och rimligen har samma utbildningsbakgrund. Vi bör kunna snabba på att hitta rätt kompletteringsutbildning för att de ska kunna träda in på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar om att jobba med grundläggande utbildning för personer som behöver mer grundläggande utbildning. Men det handlar också om att kunna driva en aktiv arbetsmarknadspolitik där Arbetsförmedlingen kan lägga sina resurser på att matcha personer mot de lediga jobb som finns. Här finns en stor arbetskraftspotential som det gäller att vi gemensamt gör allt vi kan för att ta till vara gemensamt från politiken och från näringslivets sida. 58 (M) replik: Jag har två frågor. Den ena gäller en analys där jag i grund och botten delar finansministerns bedömning om våra förutsättningar och en annan där jag verkligen inte delar bedömningen. Demografin i är, som finansministern sa, i många länder mycket mer komplicerad än vad den är i . Vi har relativt goda förutsättningar. Vi har två underutnyttjade resurser. Vi har många äldre, erfarna och friska människor som vill delta i arbetslivet. De skulle kunna göra väldigt mycket både för sig själva och för hela samhället. Dessutom skulle de göra det lättare för oss att leva upp till våra löften till dagens pensionärer. Problemet är bara att de har svårt att få göra den nytta som de vill. Jag tycker att regeringen gör helt fel som i praktiken gör det ännu svårare för människor som är äldre att arbeta genom att höja den särskilda löneskatten för äldre. Den andra förutsättningen är att vi har många unga som kommer hit från andra länder som skulle kunna göra mycket stor nytta i . Problemet är bara att många inte har den utbildning som just nu efterfrågas. När regeringen gör det extra dyrt att anställa unga människor med minst kompetens och minst erfarenhet blir det ännu svårare för den gruppen att komma in. När till och med tidningen i ett brev till finansministern och till oss andra påpekar att regeringens höjning av arbetsgivaravgifterna för tonåringar som delar ut tidningar gör att många inte kan få sin allra första arbetslivserfarenhet, då gör man helt fel givet de förutsättningar som vi har i . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Min andra frågeställning handlar om att regeringen inte ser det nya utanförskapet. Det är uppenbart att vi har ett utanförskap som är annorlunda än det stora utanförskap som vi bekämpade . Om vi inte gör någonting åt detta kommer vi att se en repris på precis det som hände förra gången där det krävs enormt stora insatser till mycket höga sociala och ekonomiska kostnader för att föra människor tillbaka in i arbetslivet. Varför vill regeringen inte diskutera det nya utanförskapet? 59 Finansminister (S) replik: Detta är intressant. pekar på problemet att ungdomar inte kommer in på arbetsmarknaden för att de inte har den utbildning som krävs. Men de stora pengarna som lägger på ungdomar på arbetsmarknaden är på dem som har den utbildning som krävs. Det är alla de som har jobb. Det är alla nyutexaminerade handelshögskolestudenter, ingenjörer, de som har gått yrkesprogrammen och får jobb direkt och de som har gått på yrkeshögskola. Det är alla de ungdomar som har det som krävs. Det är där du lägger dina stora pengar. Det är väldigt dyrt och väldigt ineffektivt. Då har man också svårt att få budgeten att gå ihop. Det har vi ju märkt. Här har vi precis de förslag som är kostnadseffektiva och smarta och som riktar sig just mot de ungdomar som inte kommer in för att de inte har en utbildning som krävs. Utbildningskontraktet går mot den grupp ungdomar som har den allra högsta arbetslösheten, nämligen de som är och inte har gymnasieutbildning. Där ville vi ha ett utbildningskontrakt som gör att alla de får en egen plan individuellt utvecklad utifrån den ungdomens personliga behov för att de ska kunna ta sig igenom gymnasieutbildningen. För mig har det varit obegripligt hela vägen. Varför är ni emot detta? Det ska vara både ett stöd och ett tydligt krav. För att få ut ersättning från samhället ska man se till att ta sig igenom gymnasiet. Det ska vara en möjlighet men också finnas tydliga krav. Det är socialdemokratisk och miljöpartistisk politik. Jag önskar att det också var moderat politik. När ändå står här, berätta nu! Du lyckades inte finansiera 2 av 3 miljarder i den budget du har. Hur ska du få ihop pengarna så att du klarar av att lägga fram en budget ? Jag vore intresserad av att få en första liten aning av den moderata finansieringen till höstens budget. Kan du lova mig att finansiera dina förslag ordentligt ? 60 (M) replik: Det är intressant att plötsligt är enormt intresserad av finansieringen. Under alla era oppositionsår hade ni väsentligt större underskott i era skuggbudgetar än dem som vi presenterade i regeringsställning. Dessutom anklagar ni oss för att sänka skatten på ett ofinansierat vis när ni inte ens kan bemöda er att ta bort de skattesänkningarna. Det är världens enklaste sak. Höj bara skatten igen ifall ni tycker att de var så felaktiga! Visserligen kommer ni nu med efterkloka synpunkter och låtsas att ni hade haft en annan besparing eller en helt annan finansiering, men det är inte seriöst. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Dessutom förstår jag fortfarande inte varför ni ägnar er åt att med sådan iver diskutera de beräkningstekniska korrigeringarna, som vi gör på exakt samma sätt som regeringen gör i sin egen budgetproposition. Jag har påpekat detta med sidhänvisning i debatten med . Vi kommer naturligtvis tillbaka med en fullskalig budget för hela nästa budgetår, precis som ni kommer att göra. Jag tror att finansministern missbedömer någonting fundamentalt. Om finansministerns upplevelse av ungdomsarbetslösheten är de som är nyexaminerade från tror jag att hon gör en lite felaktig beskrivning av hur ungdomsarbetslösheten i grund och botten ser ut i . Det grundläggande problemet är att det är dyrt att anställa de människor som har minst erfarenhet. De flesta har inte gått på Handels i . De flesta har en bristande utbildningsbakgrund. De flesta skulle kunna komma in på enklare jobb om de inte sönderbeskattades. De flesta behöver ha en ingång på arbetsmarknaden för att ha någon chans att komma vidare sedan. De bedömningar som finns av era åtgärder visar att de kommer att kosta i storleksordningen 40 000 arbeten. påpekar att ni inte kommer att kunna nå ert eget arbetslöshetsmål, och ni kan inte nå det därför att ni avsiktligen inte vill göra de saker som skulle kunna ta ned arbetslösheten bland dem som har minst erfarenhet och svårast att komma in på arbetsmarknaden. Varför vill ni inte tala om det som är den riktiga utmaningen? 61 Finansminister (S) replik: Det är ju precis det jag säger, : Vi ska inte lägga pengar på de ungdomar som tar sig in på arbetsmarknaden själva. Vi ska lägga pengar på dem som har svårt att komma in. Det är det som är min poäng. Vi ska inte lägga pengarna på dem som har nya examina från våra universitet och högskolor eller från yrkeshögskolor och gymnasieskolans program som ger jobb. Vi ska i stället lägga pengarna på dem som inte har den utbildning som krävs. Det är det som är politik. Det är kostnadseffektivt, det är träffsäkert, det är smart – och det är att ta ansvar för de offentliga finanserna. Därutöver vidtar vi en rad åtgärder och lägger fram förslag för att fler människor, utanför denna grupp, ska kunna få den utbildning som krävs för att man ska kunna få ett jobb. Det är en offensiv satsning på ett nytt kunskapslyft som kommer att stärka den långsiktiga tillväxten i , men också individerna och deras möjligheter att komma i jobb. I stället för att låsa in människor i fas 3 öppnar vi nu upp och försöker ge människor en chans till utbildning och till jobb. Du har fortfarande svårt att förklara varför det är så fel att lägga resurser på de ungdomar som inte kommer i jobb därför att de inte har en gymnasieutbildning. Varför lägger vi inte resurser på att de ska få denna utbildning? Vi får fortfarande inget svar. Den beräkningstekniska korrigeringen används inte som en finansiering. Det vore fantastiskt om vi kunde finansiera alla våra reformer med beräkningstekniska korrigeringar. Då skulle världen vara fantastisk. Det låter för bra för att vara sant, och det är det också. Därför används inte detta som en finansiering i vår budget. Men du, , använder den. För övrigt gör det som enda borgerliga parti; det är inget annat borgerligt parti som har använt denna kreativa bokföring. Jag hoppas verkligen att dina allianskollegor inte tar efter denna typ av oseriös ekonomisk politik. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi känner igen de gamla från min ungdom. Jag kommer ihåg axelvaddarna och de höga luggarna. Jag kommer ihåg hur flödade ur högtalarna, och jag kommer ihåg moderater som inte får plus och minus att gå ihop. 62 PER ÅSLING (C): Vi möts i denna kammare i en intressant tid – en viktig tid. står inför stora utmaningar. Många människor stängs ute från arbetsmarknaden. Klimatkrisen kräver att vi förenar ökad ekonomisk tillväxt med mindre utsläpp. Många regioner och kommuner runt om i landet ges inte tillräckliga förutsättningar att växa och blomstra. Men har också fantastiska möjligheter. I hela landet omvandlas idéer till små och växande företag som skapar jobb. Våra klimatutsläpp sjunker som den ekonomiska tillväxten ökar. Många av mest dynamiska orter finns utanför storstadsområdena, och det visar att med rätt förutsättningar kan hela växa. har stora möjligheter att bli vinnare i framtidens ekonomi. För detta krävs dock viktiga och riktiga reformer. Vi står inför ett vägval. På bord finns tydliga alternativ. har presenterat en budget för en hållbar jobbtillväxt i hela . Vi i vill att makten ska ligga så nära människor som möjligt. Närodlad politik, kallar vi den politiken. Vi vet att det mesta som växer, det växer underifrån. Det gäller särskilt jobben, som skapas i små och växande företag i hela landet. När fler människor kommer i arbete ökar skatteintäkterna, och det blir möjligt att investera mer resurser i välfärden: vård, skola och omsorg. budgetmotion vilar på tre ben. För det första: behöver en fördjupad jobblinje – en jobbskaparlinje. Nio av tio jobb skapas i mindre företag. Därför är det viktigt att jobbskaparnas förutsättningar förbättras. Kostnaderna för att anställa måste minska, och möjligheten att attrahera kapital och nyckelpersoner måste förstärkas. För det andra: Vi måste med kraft bekämpa tudelningen i samhället i allmänhet och på arbetsmarknaden i synnerhet. Många mindre orter och glesbygder har drabbats hårt av den utdragna krisen och av den minskade sysselsättningen i traditionell industri. Det är också tydligt att ungdomar, nyanlända och personer med en svag utbildningsbakgrund har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Trösklarna till arbetsmarknaden måste sänkas, och Arbetsförmedlingens uppdrag måste förändras. Vi har föreslagit införande av en jobbfixarpeng. För det tredje: och världen står inför en av de största utmaningarna . Klimatförändringar och miljögifter ställer stora krav på att vi lyckas förena ökad tillväxt med minskade utsläpp så att kan bli en förebild för omvärlden. Förorenare ska betala för sin miljöskada som miljösmarta innovationer underlättas och transportsektorns utsläpp minskas. En central del i detta är en kraftfull grön skatteväxling. Det måste bli dyrare att förorena och billigare att bidra till en grön tillväxt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget i debatten har representanter från finansutskottet debatterat budgetalternativens allmänna innehåll. Låt mig därför kort fördjupa mig i några frågor som är särskilt relevanta för skatteutskottet. är ett litet, öppet land. Vi påverkas av vad som händer i resten av världen. Vi är beroende av att andra länder köper våra varor, och vi påverkas av den ökade globaliseringen. För att ska kunna befästa och förstärka sin roll i den globala ekonomin måste vi fortsätta vårt reformarbete. Företag i hela landet måste ges bättre förutsättningar att bli morgondagens exportsuccéer. Det gäller gasellföretag inom teknikbranschen, traditionella industriföretag och företag inom de gröna näringarna, som producerar hållbara, säkra och högkvalitativa varor. De gröna näringarna spelar en avgörande roll när det gäller produktion av nya, moderna industrivaror och fordonsbränslen. För att stärka människors möjlighet att starta, driva och expandera företag måste viktiga reformer på skatteområdet genomföras. Kostnaderna för att anställa måste sänkas, möjligheten med personaloptioner till nyckelkompetens måste stärkas och skatteadministrationen måste förenklas. I en globaliserad värld är det också viktigt att är konkurrenskraftigt för såväl företag som specialiserad arbetskraft. Därför är det viktigt att våra kapitalskatter är konkurrenskraftiga. Vi såg alla den oro som uppstår när företag som lägger stora varsel. måste locka till sig fler, inte färre, huvudkontor och forskningsavdelningar. En hållbar tillväxt kräver mer än miljömässiga hänsyn. Tillväxten måste också komma fler människor och regioner till del för att vara hållbar. Många regioner ges inte heller tillräckliga möjligheter till utveckling. På samma sätt som att det är självklart att människor i stor utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete bör regioner som bidrar med värdefull produktion få behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Av dessa anledningar föreslår att vissa skattebaser regionaliseras. Tillgången till kapital är av största vikt om vi vill att fler ska våga pröva sina vingar som företagare. vill underlätta för företagare som sålt sitt företag att återinvestera pengarna i nya företag som befinner sig i en uppstartsfas. vill också utveckla det investeringsavdrag vi var med och införde. Personer som vill investera i mindre nystartade företag kan dra av denna investering på skatten. vill att investeringsavdraget breddas och fördjupas så att fler företag får tillgång till det kapital som krävs för att nya företag ska kunna starta och växa. Att det finns fungerande infrastruktur på det finansiella området i hela landet är också en förutsättning för att jobb och företag ska kunna växa fram. Men den svenska finansiella infrastrukturen blir alltmer centraliserad. Lokala bankkontor läggs ned eller slutar hantera kontanter. Det innebär att viktig lokal och decentraliserad kunskap om specifika regioners näringsliv försvinner, liksom att finansiering för hushåll och företag försvåras. Här måste vi gemensamt ta krafttag för att säkerställa en finansiell infrastruktur i hela landet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Dagens debatt är viktig. Vi står inför ett vägval. och Alliansen presenterar ett budgetalternativ som sänker kostnaderna för att anställa, stärker tillgången till kapital för små och växande företag i hela landet och bidrar till en nödvändig klimatomställning. Valet är mycket tydligt. Jag yrkar bifall till vårbudgetmotion och till Alliansens reservation när det gäller vårändringsbudgeten. 63 (M): Dagens debatt har ju till del handlat om den omvärldssituation som befinner sig i. Det råder oro i vår absoluta närhet, som ställer krav på ökade utgifter för de offentliga finanserna. Det råder oro en bit bort runt , som också ställer krav på utgifter i offentliga finanser. Båda dessa saker berikar också på sitt sätt; inte tragedierna men i det vi gör och de internationella åtaganden har. När bidrar till att stötta länder i vår närhet stärks också vår röst i omvärlden. När bidrar till att ta ansvar för de människor som tvingas fly från krig och förföljelse stärks också möjligheter att påverka och höras i den internationella diskussionen. Det är inte ett nollsummespel när man engagerar sig för andra länder och andra människor. Det är något som är till gagn för dem man hjälper, men det är som alltid med solidaritet och utsträckta händer också något man får tillbaka. För att ska vara en stark röst i världen måste också ta ett starkt ansvar för det som händer i världen. Det återspeglas också när vi ska utforma skattepolitiken. Den viktigaste utgångspunkten för oss i Alliansen och för oss i när vi utformar skattepolitiken är att den ska säkra starka offentliga finanser. Den svenska staten ska vara motståndskraftig. De offentliga finanserna ska klara av ekonomiska kriser och stötta jobb och tillväxt när omvärldsekonomin faller. Den andra utgångspunkten för vår skattepolitik är att det ska råda ordning och reda. Det ska inte vara lönsamt att ägna sig åt aggressiv skatteplanering och skattedrivna upplägg. Det ska inte finnas hål och luckor i det svenska skattesystemet. devis om att det ska vara lätt att göra rätt ska gälla också på riktigt. Den tredje hörnstenen i vår skattepolitik är att de skatter vi ska ta in och det skattesystem vi ska utforma ska vara utformat så att det stöttar full sysselsättning. Det ska hjälpa människor att lämna utanförskap och komma in på arbetsmarknaden. Den fjärde hörnstenen för vårt skattearbete är att det ska främja svensk tillväxt. Vid en jämförelse av de fyra hörnstenarna, starka offentliga finanser, ordning och reda i skattesystemet, att stötta full sysselsättning och motverka utanförskap samt en stark tillväxt och god konkurrenskraft i , med vad regeringen föreslår och vad de tre rödgröna partierna lägger på bordet är skillnaderna omfattande. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Diskussionen om den grekiska ekonomin känner vi igen från och den utvärdering som till exempel Socialdemokraterna har gjort av den politik man bedrev . Man tog till slut på sig skulden för den kris som utbröt . Det går inte att långsiktigt underfinansiera en statsbudget. stora och vidlyftiga underskott i svensk ekonomi kom till slut till en ände med förskräckelse, som resulterade i omfattande neddragningar i svensk ekonomi och en stor kris som blev internationellt känd. Det är därför vi värnar starka och offentliga finanser. Men det är otydligt vad de tre vänsterpartierna nu gör för att säkra att de offentliga finanserna ska vara starka framöver. De skatteintäkter som kommer in är inte tillräckligt stora för att säkra finansieringen av utgifterna. Det är en öppen fråga vilka utgifter som de rödgröna partierna tänker sig att pressa utanför statsbudgeten . Vad tänker man trixa med i offentliga finanser? Vilka av alla utställda löften ska man försöka pressa bort från det som syns i dagsljus och pressa in i andra olika finansieringsmodeller och finansieringssystem? Frågan är öppen. Kritiken är dock omfattande från , och . Flera är de institutioner som efterfrågar öppenhet och transparens för offentliga finanser. Den handelsberoende ekonomin som vi lever i är helt avhängig av att de offentliga finanserna är starka och att förtroendet för svensk ekonomi är starkt. Vi har gått från en situation med en finansminister i som åtnjöt ett mycket stark förtroende i omvärlden och hos den egna befolkningen. Vi befinner oss nu i ett läge med en finansminister som inte åtnjuter förtroende i samma utsträckning hos svenska folket och där vi inte längre ser omvärldens starka förtroende för vår ekonomi. Det går att utläsa varför ur regeringens budget. Trots att ekonomin vänder uppåt har regeringen budgeterat för strukturella underskott under hela mandatperioden. Man lånar till omfattande bidragshöjningar. Sedan kommer vi till frågan om ordning och reda i skattesystemet, där finansministern i sin tidigare egenskap av statssekreterare var med och borrade upp stora hål i skattesystemet. Vi känner igen diskussionen om räntesnurror, med möjlighet att flytta skulder utomlands och betala ränta i stället för bolagsskatt trots att man behåller pengarna själv. Ändringar i 3:12-regelverket ledde till massiva skattedrivna upplägg. är frågan vad regeringen har lärt sig av detta. Inte mycket, vad det verkar. De föreslagna förändringarna i ROT- och RUT-avdraget riskerar åter att öppna för mer svartjobb. varnar för regeringens förändringar.