prot · H30938 · 2015-12-03 00:00:00 — Uppgörelsen om migration är utan tvivel det beslut som har varit tuffast att fatta för vårt parti. Vi är också väl medvetna om de fruktansvärda konsekvenser beslutet får för de individer som berörs. Det handlar om en ökad otrygghet till följd av tillfälliga uppehållstillstånd i stället för permanenta, och det handlar om en mycket dålig tillvaro för de familjer som inte kommer att förenas. Ni kommer aldrig att höra en miljöpartist säga att förslagen är bra. De är inte bra förslag för vårt land, och de är inte bra för de människor som drabbas. De enskilda åtgärderna som föreslås kan helt enkelt inte försvaras i sak. Att vi ändå har gått med på överenskommelsen beror på att vi är helt övertygade om att med det politiska landskap vi har i hade alternativet varit betydligt sämre. Det här är förmodligen min sista debatt i och med att jag är ersättare och snart lämnar . Men jag har ändå en uppmaning till alla er som är kvar i och till alla aktiva politiker som tror på ett öppet . Vi behöver framöver lägga allt vårt krut på att se till att öka kapaciteten i det svenska mottagandet. Lagen är tillfällig och ska gälla . kommer det att vara en avstämningspunkt. Då ska det inte råda något tvivel över huvud taget om att vi kan lämna lagstiftningen och återgå till den ordning vi har haft där alla människor kan förenas med sin familj och där vi kan ha permanenta uppehållstillstånd som huvudregel. Jag vill också att vi ska påminna oss själva och varandra om varför vi har gjort denna överenskommelse. Låt oss påminna oss om att de människor som flyr är just människor. De är aldrig stora siffror, och de är inte ett hot mot vårt samhälle. De är människor som behöver en . Den retorik som vissa partier framför i vårt samhälle och runt om i som utmålar människor som ett hot ska vi aldrig acceptera. Det finns flera saker i budgeten som jag måste kommentera. Det gäller de beslut som ska fattas som trots allt är bra, som är viktiga och som vi behöver mer av. Det handlar till exempel om ett utökat bostadsbyggande. Här behöver mer göras. Det handlar också om pengar till kommuner och civilsamhälle, som har en viktig roll i den etablering som det behövs mer av. Det handlar om ökade schabloner till kommuner och skolor som tar emot asylsökande barn. Det handlar också om att alla kommuner måste ta emot de flyktingar som kommer till vårt land. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 41 (M) replik: Efter att mitt parti har ingått i underlaget för en alliansregering tycker jag att det är ett märkligt uttalande att regeringen har fattat beslutet men att det går emot vad man tycker. Jag hade aldrig uttryckt mig på det sättet. Det här är min tionde migrationsdebatt. Jag har talat om att det ska vara skillnad på ett ja och ett nej. Jag uppfattar att regeringen också tycker så. Hur tänker göra för att se till att det blir fler återtagandeavtal? Det är en av de viktiga beståndsdelarna för att få ordning och reda på saker och ting. Mest akut är antagligen . Jag har tittat på förslagen som kom på regeringens hemsida. Där står något om skärpta försörjningskrav. Hur är det tänkt att utformas? Har någon inside information? 42 (MP) replik: Att den första frågan ställer handlar om att göra det ännu svårare för människor att stanna i är inte jätteförvånande med tanke på den politiska resa som har gjort . Det finns flera saker som regeringen gör. Ett av förslagen ingick i den sexpartiöverenskommelse som vi gemensamt skrev under för drygt en månad sedan och som gäller avvisningsbesluten. Inte är det något som mitt parti hade gått fram med, men vi gjorde överenskommelsen som en del av en kompromiss. Jag skulle däremot vilja fråga varför vi bara hör förslag från om att göra det svårare för människor att komma hit. Inte en enda förhandling som jag har suttit i när har varit närvarande har handlat om ett ökat bostadsbyggande, hur vi får en bättre svenskundervisning på våra asylboenden och i sfi-utbildningen eller hur vi kan ta emot fler barn på ett bättre sätt i skolan. Hur kommer det sig att så ensidigt riktar in sig på att försöka göra det svårare för människor att komma hit i stället för att stå upp för en human flyktingpolitik och göra det möjligt för människor att etablera sig på ett bra sätt i ? 43 (M) replik: Jag vill påstå att vi har drivit integrationsfrågor intensivt. Vår främsta företrädare hade nog reagerat lite mer än jag mot uttalandet att vi inte engagerar oss i de frågorna. Där vill jag påstå att har fel. Sedan var det en kommentar om att det skulle bli svårare att stanna kvar i . Jag tolkar så att det inte ska vara någon skillnad på ett ja och ett nej. Om man har fått ett nej har man inte uppfyllt de kriterier som finns för att få begära skydd och få stanna. Ska jag tolka uttalande som att ni inte ställer upp på att det ska vara skillnad på ett ja och ett nej? Jag fick faktiskt inte svar på någon av de frågor jag ställde. Jag tror ändå att det var utgångspunkten eftersom jag fick möjlighet att ställa frågor. Det är fritt att återkomma i nästa replik. Apropå vilka som inte har rätt att stanna finns 22 000 personer, eller ärenden, överlämnade till polisen för att de inte frivilligt har lämnat landet som lagen föreskriver. Ett av de viktigaste verktygen när det gäller att hitta dem som inte har rätt att vara här är inre utlänningskontroll. Jag anser att den är viktig. Anser att inre utlänningskontroll är viktig? 44 (MP) replik: Om frågar de människor som utvisas från kommer han att få höra att det är stor skillnad på att få ett ja eller ett nej . Att leva som papperslös med ett avvisningsbeslut är inte en lätt tillvaro. Det är skillnad, och det ska vara skillnad. Givetvis är det så. Om du sätter dig in i sexpartiöverenskommelsen som jag nämnde, , kommer du att se förslag som berör detta även där. Jag kan inte undvika att återigen kommentera den, tycker jag, tråkiga utveckling som vi har sett i det moderata partiet. För inte mer än hade det en partiledare, , som var tydlig med sina åsikter om asylrätten och vad det betyder för att vara ett öppet land. tycker jag mig se ett moderat parti som lägger mer fokus på att endast lägga fram förslag som syftar till att minska antalet människor som kommer till men som inte kommer med förslag för att bygga upp kapaciteten. Jag tror att vårt samhälles viktigaste utmaning kommer att vara det senare – att se till att vi kan ha ett stort mottagningssystem som tar emot de människor som är på flykt i världen . Jag hoppas att de krafter inom ditt parti som står för det ska bli starkare. (forts. § 5) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , försvarsminister , statsrådet , statsrådet och närings- och innovationsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 46 (): Säkerhetspolisen ändrade för sedan bedömningen av risken för ett terrorattentat i och höjde nivån till den näst högsta. Allvaret i blev tydligt i samband med situationen i . Säkerhetspolisen bedömer att ungefär 300 personer har rest från för att delta i IS terroristverksamhet i . Av dem har 40 dött, och 130–140 personer har återvänt till efter sådana terroristresor. Utöver att de kan ha begått allvarliga brott utomlands kan de också ha skaffat sig förmåga och fått i uppdrag att begå attentat i och i . Jag frågar därför statsrådet : Vilka konkreta åtgärder är regeringen beredd att vidta för att säkerställa att personer som har återvänt till efter att ha deltagit i IS verksamhet får stå till svars för sina handlingar och brott som de har begått? Vilka verktyg anser regeringen att säkerhetspolis och polismyndighet behöver för att klara uppgiften? 47 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för en fråga i ett angeläget ämne. Regeringen delar oron över att vi har ett ökat antal som återvänder efter att ha deltagit i troliga terroristhandlingar. Det vore självklart bra att kunna lagföra dem i . Det vore bra för det preventiva arbetet mot terrorism och viktigt för samhället i ett preventivt syfte. Liksom otaliga debatter i kammaren har visat kräver detta delvis ny lagstiftning. Den är på väg. Regeringen avser att kriminalisera att ta emot i terroristutbildning och att resa i avsikt att begå eller förbereda terroristbrott eller ta emot terroristutbildning. Detta har varit föremål för en utredning. Utredningens förslag remitteras , och regeringen hoppas bli klar med sitt förslag . 48 (): Det är utmärkt att regeringen är beredd att lägga fram förslag om en kriminalisering av terroristresorna. Men för att den lagstiftningen ska kunna göra nytta måste man kunna utreda brotten. Polisen är helt beroende av att kunna följa kommunikationen och ta reda på vad som händer över landsgränserna. Man har begärt att få rätt till signalspaning också under förundersökningar och att få möjlighet att använda hemlig dataavläsning. Det är de två konkreta verktyg som polisen anser nödvändiga. Vad är regeringens inställning till detta? 49 Klimat- och miljöminister (MP): har säkert hört ansvarig minister lägga ut texten om detta ganska mycket, för det är inga lätta frågor. Det blir en del svåra avvägningar mellan betydelsen av detta för den svenska signalspaningen och den viktiga information vi får genom dessa kanaler om planeringen och utförandet av dessa oerhört allvarliga brott. Vad skulle det betyda om man fortsätter med det inom ramen för förundersökningar? Jag vet att det pågår en del tankearbete men att det inte har gått att hitta någon bra lösning på det. Det är i alla fall den information jag har fått av ansvarig minister när jag följt dessa frågor. Önskas ett mer detaljerat svar kan fler frågor givetvis ställas till . Vad gäller ytterligare hemlig dataavläsning är regeringens ambition att kunna komma vidare. Har domstolarna fastställt att något behöver avlyssnas men det inte går av rent tekniska skäl ska det lösas. 50 (SD): Min fråga ställs till miljöministern. På tisdagens utskottssammanträde fick vi information från Miljö- och och . Departementet menade bland annat att den tidigare beslutsgången med jaktbeslut av statliga myndigheter som ständigt överklagas av små miljöorganisationer inte kan sägas ha försvårat eller förhindrat vargjakt. Det är ytterst märkligt att ett förhalande försvaras så till den milda grad att ett riksdagsbeslut med myndighetsbeslut om vargjakt inte ses som ett problem. tycker att det är märkligt att regeringen aktualiserar att återgå till att överprövning ska ske i förvaltningsdomstol och inte på som , särskilt när håller på att pröva just denna fråga. Genom den tidigare beslutsprocessen stoppades ju vargjakt , 2012, 2013 och 2014. Hur ser ministern och regeringen på att den nödvändiga vargjakten förhindras när myndighetsbeslut överklagas och förhalas av små miljöorganisationer? 51 Klimat- och miljöminister (MP): Frågan aktualiseras ur rättssäkerhetssynvinkel och utifrån att de beslut som fattas av förvaltningar och myndigheter i ska kunna prövas rättsligt för att man ska säkerställa att besluten är riktiga. I grunden handlar det om att vi ska fatta rätt och bra beslut i de svenska myndigheterna och förvaltningarna och att det ska styras från riksdag genom att det fattas lagenliga beslut. Jag vet inte om ledamoten satt i under förra mandatperioden, men det gjorde jag. Då var det ingen debatt om att det var en avgörande punkt i rovdjurspropositionen att det som en följdkonsekvens av delegeringen av vargjaktsbeslut inte skulle gå att pröva detta på sedvanligt sätt. Det är en rättssäkerhetsprincip som har anslutit sig till både internationellt och genom . Detta är under utredning. Det finns ett utredningsförslag, och regeringen avser att gå vidare med utredningens förslag. 52 (SD): offentliggjorde sin utredning Analys och redovisning av hur socioekonomin påverkas av en vargpopulation som har gynnsam bevarandestatus i . Här menar man att ingen omfattande ekonomisk påverkan av varg finns på verksamheter och näringar. Har , likt regeringen, helt tappat kontakten med den verklighet som många i dessa områden lever i? Verkligheten är att människor uttrycker oro och besvikelse över försämrad livskvalitet med ständig oro för sina tamdjurs, jakthundars och barns säkerhet ute i de revirtäta länen. Landsbygdsbefolkningens känslor och upplevelser, rekreationsvärde av jakt och värdeminskning av fastigheter och jakträtter verkar sakna värde i analytiska redovisning. Vi vill lyfta av detta ansvar och i stället lägga det på en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring och ge en myndighetsutövning som håller ihop . ser en ny jaktmyndighet som en del i denna strategi. Varför tar inte regeringen hänsyn till tidigare fattade riksdagsbeslut? 53 Klimat- och miljöminister (MP): Det var snarare en fråga till om en precisering och ytterligare fördjupning av bakgrunden till de slutsatser som drar. Enligt den korta redovisning av rapporten som jag har hunnit ta del av handlar det om att det ur ett makroperspektiv inte går att knyta någon negativ utveckling av landsbygdsnäringarna till den ökade rovdjurspopulationen. Snarare har vissa specifika näringar vuxit till följd av detta, inte minst inom turismsektorn. Dock förnekas inte eller förminskas den enskilda problematik som finns i varje ärende som handlar om att rovdjur kan komma i svår eller till och med dödlig konflikt med husdjur och tamboskap. Regeringen bedriver därför en rovdjurspolitik som ska värna om att minska dessa konfliktrisker, sett till att nu har en större rovdjurspopulation. Förhandlingarna om avgasutsläpp från bilar 54 (C): Även jag har en fråga till miljöminister . har man på EU-nivå arbetat med så kallade konformitetsvärden för avgaskrav på bilar och när de ska införas. Kommissionen lade fram ett förslag till en teknisk kommitté bestående av experter från medlemsländerna. I kommittén ingick även experter från . Sedan beslutet fattades i den tekniska kommittén har det kommit ganska många olika bud om vilken linje drev i dessa förhandlingar. Miljöministern har sagt en siffra, experterna har sagt en annan och regeringen har sagt att experterna har agerat på eget bevåg, medan experterna själva menar att instruktionerna har kommit från . när vi har ansvarig minister på plats vill jag gärna fråga om hon en gång för alla skulle kunna klargöra vilken linje har drivit i förhandlingarna, på vems uppdrag experterna agerade och varför drev den linje man gjorde. 55 Klimat- och miljöminister (MP): Det har varit en oerhört angelägen fråga att EU får en bättre avgasregleringsordning. Det ska inte vara som när fordon och bilar bara testas mot en teoretisk körcykel, utan det ska vara en mer verklighetsbaserad ordning. har haft detta krav och varit påskyndare av dessa regler inom EU . Jag har själv skrivit otaliga brev tillsammans med bland andra den holländska ministern, och en del andra har tagit upp frågan med kommissionärer och sagt att vi behöver få en bättre ordning, sett till helheten. Vi måste få på plats en cykel som testar mot mer verklig körning, inte minst kallkörning, som är viktig för vårt land. Vi baserar det på de mätningar som vi har gjort i och där vi har sett ganska stora avvikelser jämfört med de verkliga utsläppen. Det är därför välkommet för EU i stort att de beslut som har fattats har gått i riktning mot att få på plats en körcykel. Man tar inte alla steg på en gång, men väsentliga steg kommer på plats . Det har varit viktigt för att de första stegen kommer igång . Sedan ska vi ta ytterligare steg för att minska utsläppen i . 56 (C): Eftersom ministern inte riktigt ville berätta vilken linje har drivit kan jag berätta att enligt de siffror som presenterades i har haft en linje på över gränsvärdet medan kommissionens förslag var . har alltså drivit en betydligt mindre ambitiös linje. Ministern har påstått att varit pådrivande i att få så ambitiösa gränsvärden som möjligt, men tyvärr visar detta på något annat. Det är lite problematiskt att man inte riktigt har fått klarhet i vad regeringen har drivit och att den har haft väldigt oambitiösa nivåer. Det är problematiskt för att man undrar om det finns fler områden där visar en agenda utåt men driver på för mindre ambitiösa agendor i det verkliga arbetet. Det är också problematiskt ur miljösynpunkt. Jag undrar: På vilket sätt når agerande i kommittén för motorfordon upp till klimat- och miljöministerns ambitioner om en förbättrad luftkvalitet för bättre hälsa och miljö? 57 Klimat- och miljöminister (MP): Jag upprepar det jag sa tidigare, nämligen att det är välkommet att EU får en körcykel där man måste komplettera med körcyklar av mer verklighetsbaserad natur. Det har varit pådrivande i. Vi har andra krav i reformeringen, nämligen att man ska ha fler oberoende aktörer som verifierar, och det finns ett antal ytterligare krav på att kommissionen ska agera för att detta ska komma på plats. I den tekniska kommittén deltog även experter från för att komma överens om vad som är tekniskt möjligt, i vilka steg och hur. Det är helt riktigt att de olika länderna kom med olika tekniska bedömningar av vad som är möjligt och när. I det första steget trodde att det inte var tekniskt möjligt att komma så långt som kommissionen sa, men i senare steg ville få ännu hårdare och skarpare värden på plats. Det var en förhandling mellan de tekniska experterna i kommittén om vad som är möjligt att gå fram med. För var det viktigt att man kom fram till ett beslut. Arbetet för minskade klimatutsläpp 58 (S): Också min fråga går till klimat- och miljöminister . började klimatmötet i , och det är många politiker och tjänstemän på plats eller som kommer att resa dit i hopp om att vi ska få till stånd ett kraftigt och bindande klimatavtal. Men redan för drygt en månad sedan, det vill säga , presenterade en rapport som sammanfattar de frivilliga åtaganden som länderna och parterna har lämnat in inför mötet. Man hade räknat ihop att utsläppen kommer att fortsätta att öka och att vi går mot en ökning av jordens medeltemperatur med . Min fråga till statsrådet är: Tror du att världen efter Parismötet kan ta ytterligare steg och uppfylla ytterligare åtaganden så att vi kan nå tvågradersmålet? 59 Klimat- och miljöminister (MP): Det är den ödesfråga som vi är många som åker till klimattoppmötet för att se till att vi hittar lösningar på. Jag är väldigt glad över att det är flera ledamöter som också kommer med för att kunna påverka på plats, för påverkan är långt ifrån ämnat endast för regeringar. Vi har starkt stöd från svenska företag, kommuner och regioner som ligger på i dessa frågor. Jag tror att den svenska debatten har varit tydlig med att det inte räcker med att slutföra ett paket i och säga: Det här är lösningen. Klimatmötet i måste forma ett avtal som är dynamiskt i den meningen att det säkrar de första stegen. Det är bara en handfull länder på jorden som ännu inte har lämnat in sina klimatåtaganden, och man måste säkra en process där dessa länder kommer tillbaka och säger: Okej, vi kan göra mer. Att göra detta blir faktiskt det viktigaste utfallet av klimattoppmötet. 60 (S): Jag tackar för svaret. Det är inte bara i som vi kommer att ta ansvar för klimatet utan också här på hemmaplan. kommer att fatta beslut om en budget för det så kallade Klimatklivet. Det är 600 miljoner som ska finansiera olika lokala klimatprojekt. Redan i vårändringsbudgeten fattade vi beslut om medel, . Kritiken från borgerligt håll lät inte vänta på sig. Det har ifrågasatts hur pengarna ska kunna komma ut och om det kommer att finnas tillräckligt med projekt så att man kan söka i den omfattningen. Min fråga handlar om en uppdatering av läget: Hur har det gått med ansökningarna, och hur ser processen för Klimatklivet ut? 61 Klimat- och miljöminister (MP): Precis som ledamoten pekar på sker klimatarbetet inte på toppmötet, utan det sker hemma – i företag och regioner och i hur vi som lagstiftare och regeringen bygger , precis som vi kan ställa krav på andra länder att de ska minska sina utsläpp. En viktig komponent för att få hela att jobba med klimatarbete är att staten kan gå in med medfinansiering och samarbeta kring att skala upp lyckade klimatprojekt. Vi behöver gå framåt snabbare, det ser vi inte minst på klimattoppmötet. Alla länder behöver jobba med en starkare agenda. För att skala upp kommunernas, regionernas, företagens och bostadsrättsföreningarnas planer för att minska utsläppen måste vi vara med och finansiera en del. Det har varit väldigt lyckat. är det många som har sökt pengar, och vi kommer att få mycket klimatnytta i för dessa pengar. Det är medfinansiering som också andra aktörer finansierar. 62 (M): Min fråga går till statsrådet . Äntligen kom beskedet att den rödgröna regeringen internt har nått en överenskommelse. Regeringen kommer att avräkna ungefär en tredjedel av biståndet till flyktingmottagande. Det har varit stor oro om vad som gäller, och det har varit en knepig budgetbehandling i utskottet. Regeringspartiernas interna överenskommelse med varandra gäller bara , alltså . Längre kunde de inte komma överens. Min fråga är: Vad händer sedan, finns det någon plan? 63 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Det är glädjande att även tycker att det är bra att vi nu sätter en gräns för avräkningarna. och Socialdemokraterna har kommit överens om att frångå den modell som har använts, med en schablon för att räkna av första året för flyktingmottagandet. I den extrema situation vi nu befinner oss i med 60 miljoner människor på flykt i världen och en skådad inströmning av flyktingar även till ser vi inte att det är hållbart att fortsätta att räkna av per automatik från biståndet. Då skulle biståndet i princip halveras eller mer än halveras i biståndsbudgeten, så som prognoserna ser ut . Vi har därför kommit överens om att begränsa flyktingavräkningarna till , utifall att det kommer så många som vi förväntar oss. 64 (M): Jag noterar att jag inte fick svar på vad som kommer att hända efter 2016. Jag konstaterar att var emot avräkningar men alltså har mångdubblat dem, från 8 till . Regeringen väntar till vårändringsbudgeten med att ge besked om hur detta ska hanteras praktiskt och vad som ska prioriteras bort i biståndet. Varför bedömdes inte biståndet som viktigt nog att finnas med i den extra ändringsbudget som regeringen lämnade till ? 65 Statsrådet (MP): Det var mycket glädjande att vi lyckades undvika ytterligare avräkningar i den extra ändringsbudget som lämnades in. har mycket riktigt varit motvilligt till att göra de här omfattande avräkningarna från biståndet till flyktingmottagande, och det är en ståndpunkt som vi fortfarande har. Vi är mycket glada över att vi tillsammans med Socialdemokraterna har fått en överenskommelse om att sätta ett tak för hur mycket som kan räknas av från biståndet för flyktingmottagande. Med viss bedrövelse har vi konstaterat att vi inte har hört motsvarande utfästelse från eller från andra partier i om detta. Jag tycker att det är en viktig princip. Hur det sedan faller ut beror på hur många flyktingar som kommer , men det vet vi inte. Vi får återkomma till om det i vårändringsbudgeten. Utfasning av miljöskadliga subventioner 66 (V): Klimattoppmötet i är i full gång. höll stats- och regeringscheferna sina anföranden. Premiärministern i – ett örike norr om – Enele Sopoaga sa så här: Vi står vid ruinens brant. Fortsatt temperaturhöjning kommer att innebära det totala slutet för . Så är det tyvärr för många utvecklingsländer. De drabbas här och av våra utsläpp. Jag tycker att det var bra att statsminister tog initiativ till att fasa ut subventioner till fossila energikällor, som han gjorde på ett möte på klimattoppmötet tillsammans med ett fyrtiotal andra länder.