prot · H20989 · 2015-04-21 00:00:00 — Kommer han att delta aktivt i arbetet för att lösa detta på ett bra sätt och ta vara på de möjligheter som finns? Har landsbygdsministern tänkt delta konkret i arbetet? Det vore bra om vi kunde få en liten kort version av vad han tänker göra. 32 Statsrådet (S): De statliga jobben ska inte enbart hamna i . Det är viktigt att den statliga närvaron finns i hela landet. Det handlar om att hålla ihop , inte dela upp det. De statliga jobben är viktiga i i stort och möjliggör ett differentierat näringsliv. När det gäller den specifika frågan om kommer finansministern att svara på den i en interpellationsdebatt. Också statsrådet kommer att gå in mer på myndighetsstyrningen. Jag konstaterar att vi har gett Statskontoret ett uppdrag för att få en samlad bild över hur myndigheter hanterar dessa frågor. Det är ett nytt steg som inte togs under den tidigare regeringen. Jag välkomnar dock debattörerna som tillskyndare av landsbygden. Låt oss konstatera en sak. Bakom oss ligger med en regering bestående av moderater, folkpartister, kristdemokrater och centerpartister. , , sammanfattade den dåvarande regeringen sina insatser på det förvaltningspolitiska området i en skrivelse till . I skrivelsen gör den förra regeringen bedömningen att utvecklingen av myndigheternas lokala service i huvudsak är positiv. Man avsa sig ansvaret. Hur var verkstaden ? Jag ska ta några exempel. tappade 682 jobb, tappade 506 jobb, tappade 482 jobb, tappade 403 jobb och så vidare. Utvecklingen stod inte stilla, utan den gick bakåt. Med den förra regeringen gick utvecklingen bakåt när det gäller de statliga jobben. Vi har fått snabbaste urbanisering. Alliansregeringen valde att vara passiv. Man konstaterade i skrivelsen att det var bra. Men man var aktiv på andra områden. Man fördelade 1 miljard i skatteutjämningssystemet till de rikaste kommunerna. Där kunde man vara aktiv, men när det gäller de statliga jobben var man passiv. När det gäller jordbruket, som tappade 6 000 jobb, var man också passiv. Men jag lovar er att den nuvarande regeringen väljer en helt annan inriktning. Min bestämda uppfattning är att regeringen har ett övergripande ansvar för den statliga servicen och närvaron ute i landet. Den har också ett ansvar för att skapa jobb och tillväxt också inom andra områden i landet. Det är inte bara de statliga jobben som ska klara av landsbygdens utveckling. Här behövs många insatser. Men jag konstaterar återigen att den förra regeringen var aktiv i att fördela orättvist i skatteutjämningssystemet. Det tänker inte vi vara. 33 (C): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Det är lite synd att ministern inte tar utsträckta hand när det gäller att försöka se framåt och se vad som kan göras. Jag är säker på att kommer att göra en fin exposé över vad som har hänt . Det som ministern försöker måla upp – att ingenting har hänt – är inte riktigt med sanningen överensstämmande. Det är dock positivt att ministern också ser att statliga myndigheters närvaro i hela landet är viktig på många olika sätt. Myndigheterna är som sagt en viktig bas för kvalificerade jobb och svarar för en stor andel av de lokala jobben om man jämför med stadsområden. Detta är framför allt en viktig signal om likvärdighet till de medborgare som bor och verkar på landsbygden. Det är en signal som säger att den som lever sitt liv på landet är lika mycket värd i statens ögon som den som bor i staden. Runt omkring i landet pågår just nu något av en folkrörelse. Från i söder till i norr gör man uppror mot planerade flytt. Egentligen handlar det inte bara om utan om att landsbygden känner sig övergiven. Facebookgruppen ska stanna i har just nu över åtta och ett halvt tusen medlemmar. Jag har inte sett om ministern är medlem, men jag är säker på att det skulle uppskattas av gruppen. Det vi ser är en landsbygd och glesbygd som säger ifrån och som sätter ned foten mot den centralisering som pågår och som pågått . Såväl som har statliga jobb flyttats från glesbygd och landsbygd till stad och stadsbygd. Oberoende av vilken regering vi har haft har denna trend pågått. Detta är nämligen ingen ny trend utan en rörelse som har pågått sedan 6o-talet. var ett av minst urbaniserade länder, där mer än hälften av befolkningen bodde på landsbygden. har vi i stället den snabbaste urbaniseringen. Vem som helst förstår att detta inte är något som har hänt under alliansregeringens . Det handlar inte primärt om att människor flyttar från landsbygden till storstäderna, det vill säga , och , utan om att människor flyttar från landsbygd och glesbygd in till centralorterna. Det är samma rörelse som just nu pågår i Myndighetssverige. Jag hörde i ministerns svar att regeringen mycket lovvärt vill utlokalisera myndigheter i hela landet. Det tycker jag är verkligt positivt, men jag tycker att det är synd om det i första hand handlar om att lägga verksamheten i länscentrum. Det är återigen något av en naturlag att verksamheter centraliseras och flyttas till de större tätorterna. En sådan ambition skulle inte direkt hjälpa i inland, som just nu slåss för att deras kontor inte ska flytta till . På har man börjat landsbygdssäkra sina beslut. Det innebär att man arbetat fram en modell för att analysera hur myndighetens beslut på generaldirektörsnivå påverkar landsbygden. Det handlar om att titta på hur beslut, analyser, remissvar och utredningar påverkar stad respektive landsbygd. Jag har läst i lantbruksmedier att landsbygdsministern har uttalat en ambition att regeringen ska börja landsbygdssäkra sina beslut. Det vore otroligt välkommet. Jag undrar hur detta arbete fortskrider i regeringen och om det kommer att bli någon landsbygdssäkring. Jag undrar också hur regeringen ser på möjligheten att säkerställa att fler myndigheter än börjar landsbygdssäkra sina beslut. Jag tycker inte riktigt att jag har fått svar på huruvida statens närvaro på landsbygden och i glesbygden kan tänkas finnas med i den parlamentariska utredning som regeringen tänker tillsätta. 34 (C): Jag tror att det är en bra utgångspunkt att vi som vill värna hela-landet-perspektivet på något sätt gör det tillsammans. Jag tror inte att vi klarar att vända urbaniseringen på något annat sätt än att ha den inriktningen. Därför måste vi hjälpas åt. Jag kan göra en lista på sådant som har hänt . Det gäller till exempel Arbetsförmedlingens utbackning av kontoren, när man tar bort länsarbetsnämnden, när packar ihop och när tingsrätter läggs ned och polisstationer stängs. Jag kan göra listan hur lång som helst. Alla har haft sina fingrar i syltburken och medverkat till landsbygdens tömning. Det tycker jag är viktigt att säga. Landsbygdsministern räknade upp några län som har tappat statliga jobb. Jag kan berätta att , , , , , , , , , , , och har alla ökat när det gäller antal statliga jobb. Det finns alltså också en uppsida på detta, men det finns en stor koncentration på att nya jobb hamnar i . tog initiativ till en debatt i den här kammaren om statlig närvaro i hela landet. Tyvärr hade landsbygdsministern inte möjlighet att vara med i den debatten, vilket jag tycker var lite synd. Men vi förde ändå en bra dialog om detta. tycker att som Statskontoret utreder centraliseringen av statens verksamheter borde vi frysa dessa möjligheter. Därför har och jag också lämnat ett brev till statsministern där vi kräver ett stopp. Min fråga är: Tycker landsbygdsministern att det är helt orimligt att stoppa alla planer på nedläggning av och Arbetsförmedlingens kontor till dess att Statskontorets aviserade utredning är färdig? Jag skulle vilja avsluta detta utan att det blir något större mankemang med att lämna över en kopia till landsbygdsministern på det brev som vi lämnade till statsministern med kravet på att stoppa verksamheten. 35 (M): Jag konstaterar att jag inte fick något tydligt svar på när utredningen kommer att starta, när den beräknas vara klar och om den kommer att innefatta någon form av vänteläge för myndigheter och verk innan man gör omorganisationer tills utredningen är klar. Civilministern har tydligt uttryckt att varje myndighet har koll på sin egen verksamhet, men det är regeringen som har ansvar för helheten. Statsminister sa i en frågestund i kammaren: Vi har under upplevt att landsbygden har utarmats på jobb. Jag ser det själv då jag kommer därifrån, och det gör ont. Uppdraget ligger kvar. Statliga myndigheter måste ta den uppgiften också. Det är alltså tydligt från många ministrar att detta finns i regeringsförklaringen. väntar vi bara: När kommer det att bli verkstad av dessa utlovade delar så att vi faktiskt får se att de planerade verksamheter som är tänkta att flyttas får lugna ned sig ett tag och vänta in det arbete som regeringen har tänkt göra? Det arbetet välkomnar jag. Jag tycker att det är bra att man går igenom denna del och tittar på hur man kan fördela och utlokalisera en del arbeten för att dels skapa arbete, dels få bort en del av det tryck som kanske finns i storstäder på både bostäder och kontor. Min fråga till ministern blir återigen: Vad har ministern tänkt att konkret göra vidare? Jag tänker också på en annan sak. Om detta hade motsvarat 1 600 arbetstillfällen i hade förmodligen en minister varit i och diskuterat vad man kunde göra för att lindra effekten av detta. Än så länge har vi inte sett någon minister i när det gäller dessa 80 jobb, men ni är välkomna ned. Mina frågor är alltså: När startar utredningen? När är den klar? Och kommer verken och myndigheterna att få vänta på besked innan de kan gå vidare i sitt förändringsarbete? 36 Statsrådet (S): Vi ska hjälpas åt, . Det är helt rätt. Och jag tycker inte att detta är ett orimligt krav, men jag kan inte som statsråd säga så mycket mer än det för då är det någon av er som rusar upp och KU-anmäler mig. Det gör jag alltså inte. Vi ska också komma ihåg en annan sak. Det finns mycket hemläxor, inte bara här. Det finns hemläxor också inom den regionala obalansen, och jag tror att många får ta på sig att rätta till dem. När ska utredningen starta? Civilministern kommer att vara med här senare i en interpellationsdebatt. Jag tror att Bergheden kan få närmare svar av civilministern. Jag är inte civilminister och inte finansminister, men ibland när det gäller landsbygdsfrågor känns det som att det bara behövs en minister utöver statsministern. Alla politikområden träffar landsbygden, liksom staden. Det är viktigt att dessa jobb finns i hela landet och att det finns en statlig närvaro. Den trend som berör är just en trend. Det är därför det behövs ett större helhetsperspektiv. Den parlamentariska utredningen om en långsiktig sammanhållen landsbygdspolitik är någonting helt nytt. Det har aldrig, påstår jag, funnits en regering i , vare sig borgerlig eller socialdemokratisk, som har haft en sammanhållen landsbygdspolitik. Det har funnits regionalpolitik i olika former, och det har funnits delar av landsbygdspolitik, men aldrig en sammanhållen. Det här är någonting nytt. Vad gör vi mer? Vi har startat detta, och vi bjuder in alla partier till det här jobbet. Det behövs, och som säger måste man hjälpas åt. Vi startade en nationell livsmedelsstrategi som har mycket bäring på svensk landsbygd, inte minst när det gäller primärproduktionen och livsmedelsindustrin, som ofta är landsbygdsnära. Vi kör igång stenhårt med det nationella skogsprogrammet. Observera att det inte ens har gått ! Vi har kallat till ett högnivåmöte med anledning av mjölkkrisen. Vi har inte infört handelsgödselskatter. Vi höjer dieselskattereduktionen till lantbruket och skogsbruket. Det fanns en regering som sänkte den men höjde dieselpriset. Vi höjer den. Vi inför statliga lånegarantier till jordbruket. Vi tillsätter en livsmedelsattaché i . Vi för en diskussion med näringarna om ytterligare länder där vi sätter in det här. Vi har gett ett uppdrag till att ta fram hur vi kan exportera bättre och ännu mer av de produkter som är landsbygdsnära. Vi ger en fördubblad metangasreducering till jordbruket. Vi anslår 10 miljoner ytterligare till viltskador. Vi sätter 30 miljoner mer till Visit så att de kan sälja mer turism som berör landsbygden. Vi sätter också in exportstöd med 75 miljoner till de små och medelstora företagen. Det här är oerhört starka signaler till svensk landsbygd. Så här starka signaler har inte svensk landsbygd hört . Jag välkomnar er i arbetet. Jag välkomnar , och jag välkomnar hela gänget i arbetet, för det finns så mycket att göra för svensk landsbygd. Den här regeringen tror på svensk landsbygd. Den tänker inte slita isär landet. Den tänker hålla ihop det här landet. 37 (C): Jag får nog hålla med om att så tydliga signaler som regeringen skickar till landsbygden som den gör nu har nog ingen regering förr skickat. Jag har aldrig hört mina vänner bland företagare ute på landsbygden känna sig så oroliga som de gör som under den här regeringen. Jag måste säga att många otrevligheter har hänt som den rödgröna regeringen kan beskyllas för. När byggföretagaren i , till exempel, funderar över om han ska börja tvingas ta svartjobb igen när ska minskas är det regeringens fel. När vårdentreprenören i inte längre vågar investera i sitt företag på grund av oro för om det finns någon framtid för privata alternativ i är det regeringens fel. När kaféägaren på funderar över vilken av sina anställda man ska behöva säga upp när arbetsgivaravgiften för unga höjs är det regeringens fel. Jag påstår dock inte att den centraliseringsvåg som sköljt över oss är regeringens fel. Däremot menar jag att regeringen faktiskt har möjlighet att göra någonting åt den. Om man verkligen vill att hela ska leva och om man inte ser centraliseringen som en naturlag utan effekten av en förd politik finns också möjligheten att förändra. Och det hoppas jag verkligen att regeringen har viljan att göra. Jag vill tacka landsbygdsministern för denna viktiga debatt. Jag hoppas verkligen att regeringen hörsammar vädjan om att omgående stoppa planerade omorganisation. 38 Statsrådet (S): Jag hann inte räkna upp alla saker i det förra inlägget. Lanthandlarna har haft en bedrövlig utveckling. De har gått från 2 900 till 1 200. Vi fördubblar stödet till lanthandlarna. Det har varit 50–60 miljoner , och blir det 110 miljoner , 750 miljoner . Bredbandssatsningen blir 4,5 miljarder – 4 500 miljoner – för att svensk landsbygd ska få bredband. Landsbygdsprogrammet innehåller totalt 36 miljarder . Den regionala fonden innehåller 12 miljarder och lokalt ledd utveckling 2 miljarder. Den här regeringen tror på svensk landsbygd. Den här regeringen tror på ett som håller ihop, inte drar isär. Den här regeringen kommer att rätta till de orättvisor som gjordes i skatteutjämningssystemet. Det kommer att hända mycket mer när det gäller satsningar på svensk landsbygd. De satsningar som jag räknade upp i mitt förra inlägg och i detta är vad som har hänt . Det andra var vad som hände och som innebar en enorm urbanisering och utarmning av svensk landsbygd. Den här regeringen har en helt annan inriktning. Och jag välkomnar er än en gång till arbetet för svensk landsbygd och till den långsiktigt hållbara politiken. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:415 om ändring i offentlighets- och sekretesslagens och polisdatalagens bestämmelser 39 Statsrådet (S): Finn har frågat justitie- och migrationsministern om han är beredd att ta initiativ till en översyn av sekretessreglerna för hemliga arkiv. Vidare undrar Finn om justitie- och migrationsministern avser att vidta några åtgärder för att ska tillgodose resolution om att underlätta i medlemsstaterna att dokumentera brott mot mänskligheten begångna av totalitära regimer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan om en ökad insyn i hemliga arkiv är viktig. Allmänintresset kan vara stort, och forskares tillgång till sekretessbelagda uppgifter kan bidra till att generera viktig kunskap om betydelsefulla händelser i historia. kan det finnas behov av att skydda enskilda individers integritet eller att skydda verksamhet som svensk underrättelse- eller säkerhetstjänst bedriver. Frågeställningarna har debatterats tidigare. och förde den dåvarande justitieministern samtal med företrädare för samtliga riksdagspartier. Samtalen fokuserade på insyn i uppgifter hos angående svenskars misstänkta samröre med den östtyska säkerhets- och underrättelsetjänsten , Ministerium für Staatssicherheit. En av tre huvudfrågor under samtalen var huruvida lagstiftningen borde ändras för att underlätta forskning rörande svenskars samröre med . Som ett resultat av samtalen överlämnades till riksdagsskrivelse 2011/12:67 Uppgifter hos om misstänkt samröre med . I skrivelsen konstaterades det att det var angeläget att uppgifter hos i så stor utsträckning som möjligt görs tillgängliga för forskare. hänvisades till att genom en dom visat att det finns möjlighet för forskare att ta del av omfattande material hos som rörde misstänkt samröre med . Materialet var sekretessbelagt men lämnades i detta fall ut under förutsättning att forskaren iakttog vissa förbehåll. Mot den bakgrunden gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns anledning att ändra offentlighets- och sekretesslagen. Denna bedömning delades sedermera av i betänkande 2011/12:KU9 där det konstaterades att bred partipolitisk samsyn hade uppnåtts i frågorna om offentlighet och sekretess för uppgifterna hos från de så kallade . lade därefter skrivelse 2011/12:67 till handlingarna. Mot bakgrund av att gällande regelverk kan medge forskare en relativt långtgående insyn i sekretessbelagda uppgifter ser inte heller jag någon anledning att ta initiativ till ändringar i offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser. De legala förutsättningarna för forskning, som i enlighet med resolution kan bidra till att dokumentera brott mot mänskligheten begångna av totalitära regimer, finns med andra ord redan. Huruvida forskningen kommer till stånd avgörs främst av vilket intresse som finns inom forskarvärlden för att bedriva forskning på området. Jag avser därför inte att vidta några vidare åtgärder i frågan. 40 FINN (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det här en viktig fråga att belysa, vilket statsrådet nämnde i inledningen av sitt svar. Frågan kokar egentligen ned till hur angeläget det är att forskningen studerar totalitära staters sätt att agera mot demokratier. Vi har alla berörts av och sett hur det under nazitidens härjningar infiltrerades runt om i världen. Vi har fått skrämmande vittnesmål om detta. Men det har också givit oss insyn i hur strukturerat totalitära regimer kan arbeta för att försöka kväsa demokratier och överta makten. Det gäller inte minst och det som under kallades för ministeriet för statssäkerhet, eller , och deras aktiviteter. Tyvärr var deras aktiviteter riktade även mot svenska intressen. skulle fungera som banbrytare för andra nordiska länder. Att klargöra hur agerade i är alltså av stort generellt intresse när det gäller att se om det finns någon allmän struktur för hur totalitära stater agerar. Forskningsintresset är alltså väldigt viktigt. Den väsentliga frågan är hur forskningen kan stödjas. Statsrådet säger att det redan finns möjligheter för forskningen, till och med långtgående möjligheter. Men statsrådet säger sedan att huruvida forskningen kommer till stånd främst avgörs av vilket intresse som finns inom forskarvärlden. Det här handlar i mångt och mycket om en forskare som genom Högsta förvaltningsdomstolens prejudicerande dom fick möjlighet att titta in i de så kallade . Vi har samtalat med denna forskare om hur hon har upplevt chansen att göra det här. Hon fick väldigt kraftiga förbehåll, och enligt forskarkollegor som har bedömt hennes resultat skötte hon detta till punkt och pricka. På grund av att det inte finns någon total öppenhet i frågan, så som har varit tydliga med att de vill ha, framkommer dock en del misstankar om att Säkerhetspolisen möjligen har släppt en del uppgifter till en journalist, som alltså inte har samma förbehåll som forskaren har tagit ansvar för. Men man har kunnat analysera detta och har då sett att uppgifterna kanske inte har varit lika detaljerade som de som forskaren har kunnat studera men också belagts med tystnadsplikt om och därför inte kunnat yppa något om. Forskningssidan har alltså inte kunnat försvara sig, medan journalisten har antytt att det skulle kunna vara att röja en källa. Det var också ett av de förbehåll som forskaren fick. Efter att både regering och riksdag hanterat frågan blev den aktuella forskaren anmäld av för att ha röjt uppgifter. Och – hör och häpna – det ledde till en förundersökning som pågick . Statsrådet säger i sitt svar att han vill att den här forskningen ska befrämjas, i linje med vad tydligt har uttryckt. Hur många forskare, tror statsrådet, kommer att ta sig an den viktiga uppgiften att försöka bringa lite klarhet i hur och andra totalitära regimer möjligtvis härjar på svenskt territorium om forskare beläggs med tystnadsplikt och sedan blir ifrågasatt för sin vetenskaplighet i förhållande till de förbehåll som man har fått? Det finns nog inte någon forskare som, efter bland annat Säkerhetspolisens och Justitiekanslerns hantering, är beredd att återuppta det arbetet. Och är forskningen död. 41 Statsrådet (S): Forskning är angelägen. Men det är också angeläget att skydda Säkerhetspolisens källor och skydda den svenska nationens säkerhet. Därför är den här typen av uppgifter belagda med sekretess. Jag kan bara konstatera att den sekretessen är något som vi är överens om brett i riksdag. Mitt parti, Finn parti och de flesta andra partier är överens om att vi har hittat en bra avvägning mellan behovet av att skildra de totalitära regimernas övergrepp och vikten av att skydda den svenska nationens säkerhet. Därför är jag inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder för att ändra den ordningen. 42 FINN (M): Då vill jag erinra om vad man har sagt i en Europaparlamentsresolution som har ställt sig bakom. Där sägs bland annat att ”tillgången till handlingar av personlig betydelse eller för vetenskaplig forskning är orimligt begränsad i vissa medlemsstater efter det att de totalitära kommunistregimerna i föll. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att göra en verklig kraftansträngning för att öppna arkiv, däribland dem som tillhörde de tidigare säkerhets- och underrättelsetjänsterna.” Det är alltså vad vi har ställt oss bakom. I resolutionen betonas det att man ska ta krafttag och göra kraftansträngningar. Det har pågått en sådan forskning som landade väldigt väl. Den är bedömd och så att säga peer reviewed av andra forskare som mycket seriös och trovärdig. Men en av regeringen och underställd myndighet, Säkerhetspolisen, misstänks för att ha haft motiv för att misskreditera denna forskare – detta för att kanske skrämma bort andra forskare. Den aktuella forskaren har anmälts för ett brott som har lett till en lång och mycket krävande förundersökning. Det är på det viset, statsrådet, att detta inte är att verkligen ta ett krafttag för att stimulera forskare att ta fram viktiga uppgifter om hur totalitära makter agerar mot intressen. Naturligtvis är det oerhört viktigt att också bevaka integritetsaspekterna, men det finns ju två sidor av dem. Här finns en integritet som inte behöver skyddas, tvärtom. I och med att det handlar om misstanke om brott mot mänskligheten är inte integritetsskyddet så högt värderat. Jag vill återigen betona att den forskning som då bedrevs har gjorts på ett korrekt sätt, men den har ändå blivit misskrediterad. Det finns misstankar om att vår egen säkerhetspolis har varit inblandad i detta. Är det en bra balansgång – som statsrådet sa – mellan avvägning av integritetsskydd och öppenhet inför uppgifter om brott mot mänskligheten som kan vara väldigt viktiga att utreda? Jag har hört denna forskare säga att hon aldrig skulle ta på sig en sådan uppgift igen.