prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — I vårt land, , måste vi upprusta totalförsvaret. Det är en tröskel, en försäkring, för att vi inte ska utsättas för hot utifrån. Vi måste använda samhällets resurser på ett klokt sätt och också inse att det som kan hända inte enbart är militära hot utan också kriser. Vi behöver ett totalförsvar, och det innefattar både militärt och civilt försvar. Men vi ska också kunna använda alla andra medel i form av samhällets resurser, såsom diplomati, handel och bistånd. När vi i vårt land står inför katastrofer och kriser ska vi kunna ta emot hjälp, likaväl som vi ska kunna ge andra länder det stöd de kan behöva. Samhällets resurser måste vara beredda på att saker kan hända i form av elavbrott, datastörningar och kommunikations- och transportproblem. Här får det civila försvaret inriktas och ta ett ansvar för att kunna samverka med andra för att samhällets resurser ska fungera. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Vi lever i en global värld. Vi är inte ensamma. Vi har ett samarbete i , främst med men även med och . Vi har en solidaritetsförklaring i EU som säger att vi inte ska vara passiva om ett land angrips, och vi förväntar oss motsvarande. Det betyder att vi ska vara samövade i många olika scenarier. Det är det som vi jobbar på just . Vi har samarbeten bilateralt med vissa länder, som , men också inom , inom EU, med Nato och med FN. Vi deltar i sammansatta missioner på flera håll i världen, både civilt och militärt, eftersom det är viktigt. Jag var i på ett besök på ambassaden . Ambassaden hade då bjudit in unga ryska studenter för att samtala om framtid och demokrati, om hur de såg på sin framtid och hur de tänkte om omvärlden. Tänk er ungefär som en studiecirkel där alla deltagarna förkovrar sig och delger alla sina tankar och idéer. Här blev det tvärt stopp. De ledande i uppfattade detta som en provokation. Det fick inte fortsätta. Västligt stöd till demokratiutveckling är ett hot. bnp sjunker, men upprustningen av det militära försvaret fortsätter med oförminskad kraft. Det tyder på att makten i landet vill fortsätta ambitionsnivån. Man prioriterar försvar. I vårt närområde i finns även andra utdragna konflikter. Jag tänker närmast på , mellan och . Konflikten har pågått , med många dödsfall. Jag tänker också på Transnistrien, som ligger i . Det är en del av landet där det fortfarande finns utländska soldater trots att de borde ha lämnat landet. En annan het men kall del i vår närhet är . Här finns förmögenheter gömda, ännu under istäcket. Vi vet inte när klimatförändringarna gör att isen drar sig undan och det blir möjligt att komma åt olika naturresurser. Här planeras för gigantiska investeringar . Här kommer nya logistiska flöden att göra förlorare till vinnare och tvärtom. Positioneringen och aktiviteterna ökar för att hitta egna fördelar för de länder som berörs. Oklara gränsdragningar i vissa områden gör inte saken enklare. Det är rätt att har uppmärksammat att vinterförmåga är av största vikt. Jag återkommer till vinterförmåga i försvarsdebatten, som följer direkt efter den här debatten om säkerhetspolitiken. Det finns ännu fler konflikter i världen. Alla kan per definition inte kallas krig, då det inte är länder emellan utan inom länder. Men även om det inte är traditionellt krig länder emellan är det likafullt oerhört svåra väpnade konflikter. Vi ser det i och i . Vi ser det i fråga om små öarna i , som många vill hävda sin rätt till. I pågår en väpnad konflikt som vi alla fördömer och som driver miljontals människor på flykt, både inom och utom landet. Vårt kustbevakningsfartyg finns i för att hjälpa flyende människor att överleva. De gör ett behjärtansvärt arbete och har så här långt räddat flera hundra personer från undermåliga flytfarkoster. Alla hot är dock inte geografiska. Vi kan också utsättas för påverkanskampanjer och informationskrigföring. Det svåra är att ifrågasätta, att våga skrapa lite på ytan och fundera på om det som vi hör och ser verkligen är sant. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag är även orolig för vår journalistkår. Jag är orolig för att de inte ska få tillräckligt med tid att göra research för att kunna gå till botten med fakta i sina undersökningar. Det är så lätt att skriva fort och fel. Och även om en artikel som blivit fel kan rättas sätter sig det första intrycket. Konspirationsteorier finns överallt. Påverkanskampanjer används för att påverka en statsledning, en befolkning eller en särskilt utpekad grupp. En bild kan då målas upp som gynnar egna syften. Påverkanskampanjer kan innehålla ett brett spektrum av kanaler, både öppna och dolda. Maktmedel – politiska, ekonomiska och militära – kan användas för att nå så stor effekt som möjligt, och sådana kan vara både dolda och öppna. Talespersoner kan koordineras med nyhetsförmedling i medierna, smutskastning och hot, falska dokument, styrkedemonstrationer, sociala medier, frontorganisationer eller planterade nyheter. Vi är utsatta för påverkansoperationer i med syfte att påverka vår säkerhetspolitik. Det är lika i våra grannländer. Om deras suveränitet undergrävs påverkar det även oss. Dessa företeelser har funnits länge, men med utveckling av metoder och teknik har möjligheterna ökat att genomföra dem. Terrorism förekommer i många länder, och till och med vi har varit utsatta. drabbades hårt i och på Utøya. fick uppleva attentatet mot redaktion, och vi har också sett det i , , , och . Alla har drabbats av terrorn. Kärnvapen har stor betydelse för säkerhetspolitiken. Sannolikheten för ett globalt kärnvapenkrig bedöms som liten, men risken för detta i regionala eller lokala konflikter kan komma att öka. Risken för kemiska och biologiska vapen bedöms också som låg, men vi vet att de ändå användes i inbördeskriget i . Det vi i västvärlden ser som en lösning i form av demokrati och alla människors lika värde är inte en självklarhet i andra länder. Vi har arbetat med det östliga partnerskapet för att stötta , , , , och i att närma sig och EU. Vi vill stötta dessa länder i deras demokratiska utveckling. Vi arbetar för att FN ska få en avgörande roll i konflikter. De nödvändiga besluten måste tas i . Men de blir blockerade av vetorätten, och säkerhetsrådets roll måste därför stärkas. , Organisationen för samarbete och säkerhet i , vilken sträcker sig betydligt längre än så, från till , finns som rapportör i många länder där oro är en daglig gäst. missioner rapporterar om läget, och det är bra att vi får rapporter vi kan lita på och som inte påverkas av ett lands diktatoriska påverkan. Vi är partnerland i Nato, vilket gör att vi kan samöva tillsammans i stora militära operationer. Vi behöver inte utreda vad Nato är; det vet vi redan. I Partnerskap för fred deltar vi i ett omfattande samarbete för att öka interoperabiliteten och förmågeutvecklingen. Vi deltar i övningar men också i planerings- och översynsprocessen. Det gör det lättare att arbeta nära andra länder. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Vi är dessutom utvalda som partnerland tillsammans med en handfull länder, däribland . Vi deltar i EOP, Enhanced Opportunities Programme, där vi kan medverka i större utsträckning, skräddarsy och fördjupa samarbetet utifrån våra länders individuella utgångspunkter. Vi får därigenom insyn och inflytande, stärkt politisk dialog, bättre operativ effekt, kostnadseffektivitet och ökad interoperabilitet. Vi har också undertecknat ett samförståndsavtal om värdlandsstöd. Det syftar till att lämna effektivt stöd vid militära övningar på ett lands område. Vi bjuder in till övning när vi vill, och då finns ett avtal som reglerar vilket stöd vi ger. Detta kommer att läggas fram för innan det träder i kraft. Det har varit många myter i medierna om detta avtal, och jag hoppas vi har svarat på dessa så att inga missförstånd längre behöver finnas. Vi gör regler för vårt land i detta avtal, precis som andra länder gör sina regler. Allt kommer att finnas skrivet. Vi i vill ha en fredlig värld, en värld där vi kan leva och bo, se barn och barnbarn växa upp och få leva i frihet och förverkliga våra drömmar. 5 (FP) replik: uppehåller sig under en ganska avsevärd del av sitt anförande vid den förhöjda risken för användning av kärnvapen i dagens värld. Jag delar den oro som ger uttryck för och har med anledning av det en fråga till . har ju tillägnat sig en ny kärnvapenretorik mot bland annat sina grannländer, och man uttrycker mer eller mindre tydligt kärnvapenhot mot grannstater. På vilket sätt, enligt , ska stärka sin motståndskraft mot hot om användning av ryska kärnvapen? säger också att inte står ensamt. Då vill jag fråga vilka länder det är som lämnar försvarsgarantier till . 6 (S) replik: Tack för frågan om kärnvapen! Det är en väldigt intressant och svår fråga att diskutera, så jag är glad att vi får tillfälle att fördjupa oss i den delen. Visst står vi inför en ny retorik från . Jag tror att vi i ska göra på samma sätt som vi alltid har gjort: Vi ska ingå i de delar där vi kan förhandla, där vi kan se till att kärnvapnen minskar i omfattning. Jag tror att det är den enda framkomliga vägen för att inte antalet stridsspetsar och användandet av de vapen som finns ska öka, med allt som hör till det. Jag tror att vi alltid ska göra det är bäst på, och det är att ingå och förhandla för nedrustning i de här frågorna. Jag tror att vi måste kämpa på och vara mer aktiva i den rollen och gå in i alla de delar som är möjliga. Genom FN och genom Nato måste vi sitta med och förhandla för att kunna klara av de här svåra frågorna. 7 (FP) replik: Min andra fråga antar jag att kommer att besvara i sin nästa replik, nämligen frågan om vilka länder som har försvarsgarantier gentemot som gör att vi inte står ensamma i händelse av krig och ofärd. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 När det gäller kärnvapnen säger att vi måste kunna förhandla oss bort från sådana hot. Jag vet inte hur bedömer president läggning. Det är möjligt att han går att förhandla med, även om det synes trögt emellanåt. Min fråga gäller något mycket mer konkret: Om hotet riktas mot , vad avser företrädare för regeringen att göra då? Hur stärker vi vår motståndskraft mot ett sådant hot? Enligt uppgift, herr talman, fick frågan: Vad gör du om blir hotat med kärnvapen från sida? Han svarade lakoniskt, : Då ringer jag . Min fråga till är: Avser ni att göra detsamma ? 8 (S) replik: Jag har ingen direkttelefon så att jag personligen kan ringa till någon i , så jag tror inte att det kommer att vara min lösning. Jag tror att lösning är att vara samövat med många andra länder, att vi deltar i stora operationer och att vi tillsammans kan hjälpas åt mot ett eventuellt hot, kanske inte bara från utan från många av de stater som finns. En värld som blir hårdare och tuffare, där vi ser mycket fler krigshandlingar utföras och mycket mer väpnade konflikter är nämligen en fara i sig. Jag tror att det inte är bara kärnvapen som vi ska vara rädda för. Jag tror att även de påverkansoperationer, som jag lade en stor tyngd vid i mitt anförande, är sådant som vi måste agera mot. Kärnvapen utgör en fara, men det finns så oändligt mycket mer som vi också ser används i alla länder runt omkring oss. Det används mot regeringar och mot parlament. Jag tror att det är dessa delar som vi måste angripa. Vi måste hjälpas åt och öva. När det väl händer saker vet vi nämligen redan vem vi i så fall kan jobba tillsammans med. Är det skarpt läge och vi redan har övat, tror jag att det kommer att gå betydligt bättre i dessa delar. 9 (SD) replik: I anförande nämndes totalförsvaret – regeringen tänker återta totalförsvaret. Totalförsvaret omsluter det militära försvaret och civilförsvaret. I Försvarsberedningens arbete har vi diskuterat det civila försvaret mycket. Vi har analyserat vad som har funnits och hur det såg ut . Men vi kom inte så långt när det gäller framtiden. Majoriteten i Försvarsberedningen kom fram till att det civila försvaret ska utformas på ett smart sätt, så att det blir väldigt billigt. Sedan kom vi inte längre i Försvarsberedningen. Det är därför regeringens arbete att föra den här saken vidare. Eftersom ni markerar tydligt att totalförsvaret ska återtas vill jag ställa en fråga. Hur ska det civila försvaret utformas? 10 (S) replik: Svaret är att det civila försvaret är en oerhört viktig del i det svenska totalförsvaret. Vi kommer att rusta upp civilförsvaret inom en, som jag hoppas, snar framtid. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 har vi rustat ned civilförsvaret till nästan ingenting. Därför börjar vi på en mycket låg nivå. Men alla som har ett ansvar för sina verksamheter har också ett ansvar under kris, vid höjd beredskap och vid krig. De kommer att ha detta ansvar både nu och . Det vill därför till att det civila försvaret utför den uppgift som de är satta att utföra. De måste se över vad de behöver göra. Men det vi måste se till blir gjort är att man samövar. Vi måste se till att transporterna rullar på våra vägar till våra butiker, så att vi kan köpa mat. Vi måste se till att det går att få vatten. Men vi måste också se till att det finns el och internet som fungerar. Självklart måste det vara smart och billigt. Jag tror att det som är viktigt i det civila försvaret just nu är att de samövar med andra och att vi får svenska folket att förstå att man också måste ta ett ansvar för sin egen del och att man kanske måste klara sig om en kris eller något värre skulle inträffa. Detta måste vi utreda ännu mer för att se hur högt vi ska lägga ribban när det gäller varje enskild person i . Men totalförsvaret och civilförsvaret är oerhört viktiga. 11 (SD) replik: Jag tyckte att svaret verkade mycket tunt. Det civila försvar som vi hade tidigare byggde på att man hade stora lager med förnödenheter. Det byggde också på att man skulle kunna hålla värmen i hushållen. Det fanns kaminer för alla. Mycket fanns på lager, och det kostade mycket pengar. Man hade också övningar, och det fanns ett utbyggt driftvärn som gjorde att man i pliktsystemet kunde så att säga fullfölja det civila livet även under en krigssituation. säger här att det är myndigheterna – de – och medborgarna – de – som ska klara av situationen. Men tidigare byggde det civila försvaret på att regeringen tog ledningen och skapade system för ett civilt försvar som skulle kunna fungera. Det kan inte vara så att säga de som ska fixa det. Det måste vara regeringen som lägger fram riktlinjer och skapar system, så att det civila försvaret blir verklighet. har jag inte hört någonting som talar för att det civila försvaret kommer att bli verklighet på något sätt. Regeringen har inte sagt någonting om hur det ska gestaltas. Då kommer min andra fråga: Vad kommer det civila försvaret att kosta? Finns det någon prognos för det? 12 (S) replik: Vi är överens om att det civila försvaret är mycket viktigt. Vi hade tidigare lager av förnödenheter. Men samhället ser inte ut så längre. Samhället har förändrats. Vi har inte lager någonstans längre. I stället fraktas det, som jag sa i mitt tidigare inlägg, mycket material och förnödenheter på vägar. Vi måste se hur samhället ser ut , inte som det såg ut förut. Vi kan inte bygga lager någonstans i . I stället måste vi se till att transporter och alla de samarbeten som ska ske verkligen fungerar. Några av oss har kaminer hemma. Det är några av oss som har tänkt lite till, eftersom vi har varit utsatta för till exempel elavbrott . Det betyder att vi har fått en visshet om hur det kan vara. Jag tror att många i inte är riktigt där , alltså att de kan förstå att elen kan slås ut och att de måste klara sig. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Detta samordnas av myndigheten , och de kommer att se till att detta kommer i funktion. De ser till att det blir övningar för hela , med kommuner, med regioner och med de personer som är inblandade i detta. Men det är också ett privat näringsliv som vi ska ha upp på fötter och som kanske ännu inte har insett sitt ansvar i dessa delar. ägs inte heller saker på samma sätt som tidigare i historien, utan vi står inför en ny verklighet som vi måste ta ansvar för. Allt detta kommer så att säga sättas på fötter med hjälp av de riktlinjer som vi får men också av MSB, som kommer att se till att detta samövas. 13 (V) replik: Låt mig först vara mycket tydlig, så att vi inte missförstår varandra på denna punkt. fördömer verkligen i samma starka ordalag som alla andra agerande på och i . Det handlar om det smutsiga krig man för där, de påverkanskampanjer som till och med är offer för och de förfärliga uttalanden som man gör på ett mycket nonchalant sätt. Men det handlar också om det aggressiva uppträdandet i närområdet med olika övningar. Det är ett beteende som absolut inte är godtagbart. Men är det så viktigt att hålla huvudet kallt. Det är sant att gick in i . Men vi bör ändå kanske komma ihåg att de gav oss en ovanligt bra ursäkt genom att började med att förklara krig. Hur man kan komma fram till det vet jag inte. Men nyckelfrågan är: Hur farligt är ? Det är naturligtvis oerhört viktigt att analysera. Det är sant att man har gjort en våldsam upprustning, vill jag påstå, . Man har åtminstone fyrdubblat anslagen till militären. Det är faktiskt först , i den reviderade budgeten, som man så att säga taktar ned lite grann. Men det är mycket viktigt att komma ihåg att från och fram minskade militärutgifterna . Om man fyrdubblar från den nivån bör man ha bägge dessa siffror i minnet. är militärutgifter av Natos och av . är förlorat som ett sovjetiskt innanhav. Man har inga militärbaser. har jämförelsevis ett hundratal. är en koloss på lerfötter som dessutom vilar på olja. Det är en auktoritär regim med dålig ekonomi. Oljan och sanktionerna gör sitt till. Man har en minskande befolkning och en åldrande befolkning. Man har korruption och råvaruberoende. Jag vill påstå att det i grund och botten är ett svagt land. 14 (S) replik: Ja, nog har en auktoritär regim. Jag har varit i och upplevt människors rädsla inför den makt som finns. Man törs inte säga saker rent ut. Man viskar fram saker. Man vågar inte stå för saker. Det gäller att hålla huvudet kallt i det här. Självklart är det så, även för svensk del. Vi ska hålla huvudet kallt. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det farliga är att man upprustar och dessutom inte använder det till försvar utan för att ta andra länder, att annektera andra länder, att gå in och göra någonting mot sina grannar. Man har en annan syn på historien. Man vill tillbaka till en stormaktstid som har varit, och man tror att man har den möjligheten. Det är det som är det svåra i den här historien. Upprustningen har gått i rasande fart. När vi började i Försvarsberedningen sa vi att utgick från en väldigt låg nivå, precis som säger. Men även om bnp i faller håller man fast vid samma antal kronor när det gäller försvarsförmågan och upprustningen, och det är oroande. har aldrig varit en demokrati på det sättet, men man hävdar att demokrati är förfall och att man inte ska finnas med i det. sitter man inte heller runt bordet i våra stora församlingar. Man är inte med och diskuterar för att försöka göra så att världen blir godare. Man har avstått, och man är heller inte välkommen på vissa håll. Det gör att det blir mycket svårare att komma fram till någon form av samverkan med och påverkan på varandra. Det här måste vi jobba betydligt hårdare med. 15 (V) replik: Det är precis som du säger, . Det är en förfärlig regim – framför allt för ryssarna, skulle jag vilja säga. Oerhört många drabbas hårt av det här. Demokratiförkämpar, hbtq-aktivister – det går att räkna upp stora grupper. Å andra sidan: För fanns det en seriös diskussion om att kanske skulle gå med i Nato. Vad hände sedan? har inte bara plötsligt över ändrat åsikt. Det finns kanske skäl till det, som vi inte har tid att gå in på här. har ju nedrustat sedan slut. I reala termer tror jag att det är . Man kan jämföra det med de siffror jag redogjorde för vad gäller dramatiska nedrustning och ganska dramatiska upprustning från en väldigt låg nivå. Vi säger att vi är defensiva i vårt försvar och att vi övar defensivt. Då har jag väldigt svårt att förstå Baltopsövningen. En landstigningsövning – är det defensivt? Det är sant att gör som föreslår. Den militära förmågan prioriteras framför allt annat i budgeten. Men det är också sant att man faktiskt fick bromsa in när man reviderade budgeten , så det finns kanske hopp om att verkligheten hinner i kapp. är en koloss på lerfötter. Det här är nu inte enbart av godo. Stormakter i förfall är, vill jag påstå, ofta farligare än stormakter som har en bra utveckling. Problemet ur vår synvinkel, när vi ska agera, är att ingenting skulle vara mer välkommet för – med den sociala oro som ofrånkomligen kommer i det landet med dess korruption, minskande befolkning, ekonomi etcetera – än att kunna ena landet mot en yttre fiende. Det ska inte vi hjälpa honom med. 16 (S) replik: Ja, jag håller med om att yttre fiender i det här fallet inte är bra. Vi har också utverkat en massa sanktioner, som jag hoppas ska kunna påverka så att man förstår att man är inne på fel väg. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag tror ändå att vi måste öva tillsammans med andra. Jag tror att de här övningarna som är med i är helt nödvändiga för vår del. Jag tror att vi behöver ha en hel del sådana övningar, både nu och framgent, för att visa att vi kan klara de delarna. Det gäller att sitta med runt bordet. Det gör ju . Men eftersom har backat i de här delarna blir det väldigt svårt att föra någon form av dialog. Jag vet att är med i OSSE-familjen. Man kommer till de mötena, och man skickar sina främsta parlamentariker till . Men jag tror att det är så gott som den enda organisation där man fortfarande finns kvar. har alltså ett stort arbete att göra. Nedrustningen måste vi fortsätta jobba med. Det måste vara målet för att världen ska nedrustas. När vi stod här i kammaren var vi helt övertygade om att världen var en godare plats att leva på. Men har det hänt någonting, och det har ökat – all den fara som har funnits har ökat. Det är många länder, inte bara , som är i förfall. Just att vara i förfall är oändligt svårt, för när en stat rasar samman blir den ännu farligare än en stat som leds av någon. Jag tror ändå på demokratiutveckling. Jag tror på nedrustning, och jag tror på att förhandling och samtal är vägen framåt för oss. 17 (M): är det exakt senast fattade beslut om försvars- och säkerhetspolitiska inriktning. Det var som fattade beslutet att anta solidaritetsförklaringen och reformera det svenska försvaret från grunden. Åtskilligt har hänt som gått. Framför allt har läget i vårt närområde och i omvärlden förändrats och försämrats. Det här innebär att det inte är så ofta kammaren får tillfälle att fatta beslut om den försvarspolitiska inriktningen och om den säkerhetspoliska inriktningen. Vi har många debatter och replikväxlingar, men ska vi faktiskt fatta ett beslut som sedan ska styra inriktningen av försvaret en god tid framöver. Som sagt, och det har vi också hört i de inledande anförandena: Förändringarna i världen har skett i snabb takt. Globalisering, urbanisering och digitalisering har skapat nya möjligheter men också enorma utmaningar. Det är en oroligare värld vi har runt omkring oss. Det ser vi inte minst i det ökande antalet konflikter. Enligt , som presenterades , ser trenden att antalet väpnade konflikter sjunker och att antalet omkomna offer till följd av väpnade konflikter sjunker nu ut att brytas. Vi har ett blodigt 2014 att se tillbaka på. Allvarliga konflikter pågår i , , , , och med svåra humanitära kriser till följd. Vi ser att demokratin och respekten för mänskliga rättigheter trycks tillbaka och att den internationella terrorismen hotar hela det öppna, fria samhälle som vi vill leva i och som vi vill att fler ska kunna ta del av. I vårt närområde har aggressivitet tilltagit.