prot · H20995 · 2015-05-05 00:00:00 — Men som min kollega sa är det en väldigt konstig syn på jobbskapande, pengar, bidrag och skatter som för fram. Man kan vända på resonemang. Hon kan säkert ha synpunkter på hur många nya jobb för ungdomar en sänkt arbetsgivaravgift har skapat. Vi kan se att många nya jobb har skapats. Det vi däremot kan vara ganska säkra på är att om man chockhöjer kostnaden för att anställa unga, exakt så som vill, blir det ju inte fler ungdomsjobb, utan det bör bli färre. Och det är inte bidrag till företag att reducera skatter, på samma sätt som det inte är bidrag till löntagare att sänka deras inkomstskatt. Det innebär att de får behålla mer av det som de själva arbetat ihop. Möjligtvis får vi som håller på med politik lite mindre pengar per person att administrera, och det tycker jag möjligtvis kan vara sunt. Arbetsmarknadsministern tar upp rekryteringsutmaningar, svårigheten att hitta rätt kompetens. Där måste man definitivt göra stora insatser. Sedan talas det om att sysselsättningsfasen fas 3 ska bort. Det talades det mycket om före valet och efter valet. Det skulle ske fort, sedan blev det ingen tidsgräns, och talar man om 2019. Vad är det egentligen som gäller? Vi kan konstatera att det är skillnad när socialdemokrater är i opposition och när de är i majoritet när det gäller behovet av att leverera. 22 (S): Det som är felet med de sänkta kostnaderna för att anställa unga är att det är en felprioritering. Man använder våra skattepengar till denna subvention i stället för till att ge ungdomar utbildning, för det är ju där det stora behovet finns. Det är det som är problemet. Det är klart att det inte är sänkningen i sig som orsakar arbetslöshet inom de områden där ungdomar söker anställning. Men när man använder skattepengar på ett sätt som inte ger resultat är det ju det som orsakar ungdomsarbetslösheten. De som saknar gymnasieutbildning har dubbelt så hög risk att bli arbetslösa. Då är det ju där man ska gå in och se till att ungdomar klarar gymnasieutbildningarna och får en andra chans. Den tidigare regeringen gjorde precis tvärtom. De satsade på anställningsstödet för unga men skar ned på vuxenutbildning, och skar de till och med ned på gymnasieskolan och högskolan, på allt det som skulle ha kunnat ge ungdomarna jobb och på utbildningarna till bristyrken. Vart femte jobb tillsattes inte. Hade det inte varit bättre att se till att flera av ungdomarna kunde ta en femtedel av alla jobb än att ge de här stöden till arbetsgivarna? Det jag menar med kravlösa bidrag handlar inte om när man nyanställde unga, men det gynnade till exempel som redan hade väldigt många unga anställda. Jag syftade även på fas 3. Det är också ett bidrag till arbetsgivarna som inte gav utdelning i form av riktiga jobb. Det var gratisarbete. Det är en felprioritering och felsatsning. Avslutningsvis: Vad tjänar det till att unga utan gymnasieutbildning söker hundratals jobb? De får ju ändå inte jobben. Då borde man satsa på att ge dem utbildning så snabbt som möjligt, . 23 (M): Jag vill bara få noterat i protokollet att arbetsmarknadsministern säger att jobben växer till och att vi har en alliansbudget . Ja, jag kan bara beklaga att frångick praxis och inte röstade på sin egen budget, men det är en annan debatt. Det var ju inte för att de gillar de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, ett exempel på en jobbskapande åtgärd, utan där står tvärtom långt ifrån Alliansen. Matchningsanställningar är en grej som jag tycker att ministern borde nämna. De skapar förutsättningar att sänka trösklarna och öka möjligheterna för personer som står lite längre från arbetsmarknaden. Ministern har haft flera inlägg där hon hade kunnat belysa vad regeringen gör på området. På frågan vad regeringen avser med riktiga jobb är ministerns svar otydligt, herr talman. Det är snarare frånvarande, och det gör mig väldigt orolig. Politiken går kanske inte alla gånger i takt med verkligheten. säger att arbetslösheten ökade under Alliansens tid. Ja, absolut. Det var en finanskris och oroligheter ute i världen som påverkade även som ett exportberoende land. Det är en tydlig skiljelinje att Socialdemokraterna inte ser att världen förändras och därmed arbetsmarknaden. Frågan igen: Vad är riktiga jobb, och vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att fler riktiga jobb i verkliga företag ska växa till? 24 Arbetsmarknadsminister (S): Jag hade flera interpellationsdebatter om matchningsanställningar. Jag har utvecklat min syn på dessa, och hänvisar till det. Jag har svarat tydligt på frågan om de två citat som jag hänvisade till i interpellationen. Vad jag menar med låtsasåtgärder är till exempel fas 3. Jag menar att man blir inlåst i en åtgärd om åtgärden utformas som fas 3, där det i princip råder utbildningsförbud och där man inte får betalt för att utföra arbetsuppgifter som inte behövs. Det är ett exempel på en låtsasåtgärd och ett exempel på inlåsning. Jag har också sagt att vi ska lösa problemet med ungdomsarbetslösheten på riktigt. Med det menar jag att vi ska rusta ungdomar för att de ska kunna inte bara få jobb utan behålla sin plats på arbetsmarknaden, och då handlar det om att rusta dem med utbildning. Jag tror inte att det i första hand är nya subventioner eller subventionerade anställningar som behövs för att unga som är arbetslösa ska kunna få en fast ställning på arbetsmarknaden, utan det är i kombination med utbildning. De ska nå gymnasiekompetens, och det kommer att krävas en del för att alla ungdomar verkligen ska göra det. En del har en längre resa att göra än andra. En del har större motstånd eller större svårigheter än andra. Då måste man vara lite uppfinningsrik för att ta sig fram den vägen. Ungdomar ska också rustas med den yrkeskompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det är att slå två flugor i en smäll att rusta ungdomar med den yrkesutbildning som behövs på de delar av arbetsmarknaden där det råder brist och där bristerna enligt alla prognoser ser ut att förvärras . Det är mycket god politik att rusta dem med den utbildningen. Att kalla det inlåsning när unga människor går i utbildning tycker jag är alldeles uppåt väggarna galet. Om man kallar det inlåsning när en ung människa som saknar gymnasieutbildning går in för att skaffa sig en gymnasieutbildning, då är man snart emot hela utbildningssystemet. Eller är det inlåsning när en ung människa gick på gymnasiet men på ett program som inte ledde vidare och som inte hade lust eller möjlighet att läsa vidare på högskolan och sedan skaffade sig en yrkesutbildning för att bli bagare, fordonsmekaniker eller undersköterska? Nej, det är en mycket god investering. Det är precis så vi ska nå en 90-dagarsgaranti för unga, genom att rusta människor med rätt kompetens. Låt mig bara säga något om detta med bidrag kontra skatter. Sociala avgifter betalar arbetsgivaren för att arbetstagaren ska få rätt till sociala förmåner. Det finns en koppling däremellan. Det är för att man ska få rätt till sociala förmåner som arbetsgivaren betalar sociala avgifter. Om vi med politiska beslut bestämmer att vissa arbetsgivare inte ska betala sociala avgifter för vissa personer men samma personer ändå ska ha rätt till samma sociala förmåner, då är det klart att någon annan får betala dem. Då får resurserna tas någon annanstans ifrån. Det är naturligtvis möjligt att göra, men det är så det hänger ihop. 25 (M): Jag delar analys att utbildning är viktigt, speciellt för dem som kallas neets och som varken är i utbildning, träning eller så. Som tur är har en positiv utveckling eftersom dessa utgör en minskade andel. Man talar om den generella arbetslösheten och slänger sig med 25-procentssiffran, men det är knappast så många arbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Det stämmer dock att det krävs utbildning för dem som har det svårast och tuffast. Alliansen införde till exempel ett profiling-verktyg som identifierade de ungdomar som hade hoppat av gymnasiet. De erbjöds att plugga in gymnasiet från dag ett och berördes inte av 90-dagarsregeln. Jag välkomnar den korrekta analysen. Dessa ungdomar har inte så hög produktivitet att de kan ta jobb på en reguljär arbetsplats. Men det finns en mycket större grupp, nämligen de ungdomar som har en hög produktivitet men har svårt att få jobb. Det handlar om dem som behöver extrajobb, jobb och jobb efter studenten. Här gäller det att vidta åtgärder som får jobben att växa till, men regeringen står ganska svarslös. Många av de bristjobb ni talar om är specialiserade jobb som kräver hög utbildning. Regeringen har inte heller någon plan för att ungdomar i större utsträckning ska välja ingenjörsyrken i stället för humaniora, där arbetsmarknaden är mycket tuffare. Det är tyvärr för lite från regeringen. 26 Arbetsmarknadsminister (S): Att unga som har rätt kompetens och är attraktiva på arbetsmarknaden inte får jobb beror ofta på bristande matchning. Ett av skälen till det är att den gamla regeringen sa att de inte skulle få hjälp av Arbetsförmedlingen. Var man inte en person med mycket stora behov var det ingen mening att gå dit, för man fick ingen hjälp att matchas mot lediga jobb. lägger vi om arbetsmarknadspolitiken så att Arbetsförmedlingen kan hjälpa arbetsgivarna att hitta rätt kompetens, för många av dem söker ungdomar som har rätt kompetens. Precis som säger är det de ungdomar som saknar gymnasiekompetens som har sämst prognos på arbetsmarknaden. Bland ungdomar utan gymnasiekompetens är arbetslösheten . Därför är det den kanske viktigaste gruppen att nå. Detta med bristyrken är också viktigt. De yrken som jag har fokuserat på i de åtgärder som vi har presenterat som traineejobb är bristyrken inom gymnasial kompetens. För de ungdomar som har gått en gymnasieutbildning men vill skola om sig till fordonsmekaniker, plåtslagare eller undersköterska handlar det bara om yrkesämnena eftersom de redan har de andra ämnena. Efter en inte särskilt lång utbildning är de rustade med den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar och som ger dem inte bara jobb utan även en stark ställning på arbetsmarknaden. Så löser vi ungdomsarbetslösheten på riktigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:495 om snabbspår och etablering för nyanlända 27 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat vilka egna förslag jag och regeringen har för att nyanlända fortare ska komma i jobb. behöver på ett bättre sätt än tidigare ta till vara nyanländas kunskaper och färdigheter. Det är uppenbart att delar av etableringsuppdraget inte fungerar tillfredsställande. Uppdraget behöver ständigt anpassas efter nya förutsättningar. Exempelvis vill vi avskaffa systemet med etableringslotsar. Regeringen vill tillsammans med arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen hitta former och insatser för att på bästa sätt ta till vara värdefull kompetens hos nyanlända med utbildning eller erfarenhet i bristyrken så att dessa snabbare kan matchas mot branschers och företags behov. Regeringen har därför inlett samtal med arbetsmarknadens parter för att skapa ett så kallat snabbspår in på arbetsmarknaden. En bättre fungerande matchning och validering skulle kunna bli viktiga beståndsdelar i ett snabbspår liksom handledning och yrkesinriktad svenskundervisning. I regeringens vårändringsbudget föreslås ett flertal satsningar som möjliggör en mer effektiv etablering. Exempelvis avsätts medel för valideringsinsatser inom ramen för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Regeringen föreslår även satsningar som syftar till att mer effektivt ta vara som personer väntar i Migrationsverkets anläggningsboenden. Bland annat föreslår regeringen utökade medel till kommuner avseende sfi för de personer med uppehållstillstånd som inväntar en kommunplacering. Arbetsförmedlingen föreslås även ges i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet avseende tidig kompetenskartläggning av dessa. Vidare föreslås olika satsningar som möjliggör för civilsamhället att spela en större och viktigare roll för etableringen av nyanlända. Regeringen planerar även att förstärka Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag inom etableringsuppdraget, vilket skapar bättre möjligheter för utvecklingsarbete och matchning. Därtill föreslås utbyggnad av komvux och yrkesvux, vilket även möjliggör fler utbildningsplatser för nyanlända. är över 50 miljoner människor på flykt i världen. Antalet nyanlända som ska etablera sig i beräknas öka . På kort sikt medför detta utmaningar, men på innebär det möjligheter för . Regeringens fokus är därför att skapa bra förutsättningar för att nyanlända snabbare ska komma i arbete eller utbildning. 28 (M): Det är kul att se att integrationsministern verkar vara återuppstånden. Integrationen skulle ju vara allas ansvar i den nya regeringen, men den tycks ha hamnat på bord. Det är bra att någon tar detta ansvar, och redogör mycket bra för vad regeringen planerar att göra. Det är lite märkligt i . Det finns stor potential att skapa nya arbetstillfällen på svensk arbetsmarknad genom till exempel matchning. Men en av de främsta orsakerna till att vi har både arbetskraftsbrist och arbetslöshet i är att unga väljer fel högre utbildning. Antalet jobb som kräver enbart grundskolekompetens är dubbelt så stort som antalet människor med grundskolekompetens i . Problemet är att vi har en kraftig undanträngning eftersom människor som har gått en högskoleutbildning tar jobb som kräver enbart gymnasiekompetens. De med enbart gymnasiekompetens tränger i sin tur undan dem med enbart grundskolekompetens från de jobb som kräver enbart grundskolekompetens. Vad händer då med de nyanlända och med de ungdomar som saknar gymnasieutbildning? Jo, det står utan jobb. Detta används som en selektor av arbetsmarknaden. Det blir en kraftig undanträngning. har vi grav arbetskraftsbrist i högspecialiserade och välbetalda yrken som i sin tur skapar jobb. Varje anställd ingenjör skapar tre nya jobb. När det gäller nyanlända är problemet det motsatta. En hög andel av de nyanlända har låg kunskapsnivå. I analysen ligger vi efter. kom många högutbildade. Nästan hälften av de iranier och irakier som kom hit då var högutbildade. Men ser det inte ut så. Av de syrier som kom hit har 5–en högskoleutbildning. Vi lägger stor kraft och mycket energi på de högskoleutbildade trots att av de nyanlända har grundskolekompetens eller mindre. Låt mig vara självkritisk: Vi har gjort alldeles för lite. Här krävs större satsningar på grundvux, på att man ska kunna plugga svenska som man pluggar flera ämnen – matematik, historia och samhällskunskap – på sitt hemspråk. Det finns forskning som visar att det fungerar bra. Jag tackar för svar. Det vore intressant att höra vad hon har för idéer för att lågutbildade och de med lägre produktivitet ska få en plats på arbetsmarknaden. Det handlar främst om kvinnor. Av dem som kommer är det mest män som har högre utbildning. Kvinnorna har låg utbildning eller ingen utbildning alls. Det är alltså en stor feministisk frigörelsefråga att kunna erbjuda denna grupp utbildning. 29 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar konstruktiva ton i denna debatt. Han ger en bra beskrivning av konsekvenserna av den moderatledda arbetsmarknadspolitiken och styrningen av Arbetsförmedlingen, nämligen att många har arbeten under sin kompetensnivå. Personer med högskoleutbildning, oavsett om de är svenskfödda eller kommer från ett annat land, har i princip inte kunnat få hjälp av Arbetsförmedlingen eftersom man har varit inriktad på att hjälpa dem som står allra längst från arbetsmarknaden, vilket per definition inte har varit personer med högskoleutbildning. Många har inte kunnat matchas mot rätt jobb, trots att det råder brist i många yrken. Det håller vi nu på att ändra på. Det är bra att är självkritisk. tog upp de positiva effekterna när jobb kan tillsättas. Om det till exempel fattas en civilingenjör och man får tag i rätt person får det positiva effekter. Företaget kan expandera, tacka ja till order och anställa fler så att det blir positiva effekter också på andra jobb. Det regeringen nu gör genom det vi kallar snabbspår kommer på intet sätt att beröra alla personer som finns i etableringsuppdraget. Men om vi kan se till att de som kommer hit och som har rätt kompetens – utbildning eller yrkeserfarenhet inom områden där det råder brist – kommer i arbete kan vi lösa det för individen, för om man går arbetslös länge riskerar yrkeskunskaperna att kallna. Då hjälper vi också till att klara kompetensförsörjningen i många branscher där man har brist. Det kommer nämligen ganska många civilingenjörer. Det är förstås inte en majoritet, men det finns några hundra civilingenjörer i etableringsuppdraget. Det är klart att de ska i arbete. Det finns ganska många läkare. Det är klart att de ska arbeta inom vården medan de väntar på att få sin legitimation godkänd, vilket ska snabbas på. Det kommer rätt många lärare och byggnadsarbetare. Det kommer en del biomedicinska analytiker. Det kommer många inom yrken där vi har brist, och vi ska lösa detta för att få andra positiva effekter på arbetsmarknaden. Det är viktigt. tog upp en av de stora utmaningarna, nämligen den stora grupp som är lågutbildad eller kanske inte har någon utbildning alls. har av dem som finns i etableringsuppdraget gymnasiekompetens eller högre. Ungefär hälften har lägre kompetens, det vill säga högst grundskolekompetens. Av dem med högre utbildning har högskoleutbildning. Det är ganska många. I den gruppen finns en könsskillnad, men den är inte så stor. Men om man tittar på gruppen som har riktigt låg utbildning ser man att det finns en könsskillnad där. Kvinnorna är fler och tenderar att ha lägre utbildningsnivå. Männen har kanske gått i grundskola i sitt hemland medan kvinnorna kanske inte har gått i skolan över huvud taget. Där har vi en väldigt stor utmaning. Det är kvinnor som kanske aldrig har yrkesarbetat men som har arbetat och utfört många arbetsuppgifter. En av de stora utmaningarna är att tillsammans med kommuner och landsting diskutera hur vi kan använda den arbetskapacitet och kompetens som många, inte minst kvinnor med låg formell utbildning, har på den svenska arbetsmarknaden, som tenderar att ha ganska höga kvalifikationskrav när det gäller formell utbildning. Det kommer att krävs nya och kanske okonventionella lösningar. Men det är också viktigt att satsa på utbildning såsom grundvux, sfi och kombinationer av det. Precis som säger är det viktigt för både nyanlända vuxna och nyanlända barn att kunna få utbildning på sitt hemspråk så att de inte slås ut från matematiken eller fysiken för att de inte har kommit tillräckligt långt i svenska språket. 30 (M): Jag tänkte lite snabbt bemöta att det skulle vara Arbetsförmedlingens fel – att de inte prioriterar den högutbildade gruppen och att det är orsaken till att företag har svårt att få tag på ingenjörer. Det stämmer inte. Om man har pluggat till statsvetare eller journalist, som vi utbildar tusentals till, eller hälsopedagog – en utbildning där av dem som går ut får ett jobb inom sitt examensområde – och man dyker upp på Arbetsförmedlingen är det klart att de inte kan matcha en till ett ingenjörsjobb. Det är ett mer grundläggande problem än bara matchning. Problemet är att vi har feldimensionerade utbildningar. De utbildningar där det är stor arbetskraftsbrist är för små, och de utbildningar där det är arbetskraftsöverskott är för stora. Det gäller att vara självkritisk också här. Vi gjorde inte tillräckligt för att åtgärda detta. Det är ett stort samhällsproblem. Som sa är det kanske någon procent hit eller dit av de nyanlända som är ingenjörer. Om man räknar på det mest generösa sättet för etableringsreformen pratar vi om kanske 5 000–10 000 nyanlända som är högutbildade och kan matchas in. I den gruppen är det tiotusentals som blir felutbildade. Vi har inte en överutbildning i , utan vi har en felutbildning och en snedutbildning. Detta drabbar såklart nyanlända med låga kvalifikationer. Jag blir lite orolig när pratar om okonventionella metoder för de lågutbildade. När det gäller ungdomar tycker jag att man är på rätt väg i den bemärkelse som rör de utbildningskontrakt som finns, nämligen att man avkräver ungdomar att gå reguljär utbildning och gå färdigt gymnasiet. Vi borde rimligtvis använda samma modell för utrikesfödda, nämligen att inte ha någon specialutbildning utan en reguljär utbildning – grundvux, gymnasieskola, yrkesgymnasium och yrkesvux. Det är en rimligare modell. När man dyker upp på en arbetsintervju kan man visa upp exakt samma kvalifikationer som vem som helst. Annars får vi ett A- och B-lag när man dyker upp hos arbetsgivaren. Någon har gått en okonventionell specialutbildning, och någon annan har gått ett vanligt gymnasium eller yrkesvux. Det tror jag vore en beklaglig utveckling. Vi måste även kunna fundera i på att göra som med utbildningskontrakten, nämligen kräva att människor ska gå vissa utbildningar. Skolplikt är ett hårt ord, men vi ska komma ihåg att vi inte införde skolplikt i det här landet för att ungdomarna inte ville gå till skolan utan för att de levde i en social kontext där man var tvungen att få barnen att gå till skolan. Jag tror att samma princip gäller . Vi måste få speciellt kvinnor och lågutbildade att gå färdigt så att de kan fungera i samhället. Samma omsorg som vi har om barnen måste finnas för vuxna lågutbildade. 31 Arbetsmarknadsminister (S): Det är alldeles underbart att höra tala om skolplikt som en social förmån. Jag delar den uppfattningen. Det är därför vi har slagits för skolplikt. Det är därför vi slåss för att gymnasieskolan ska höra till den nivå som man behöver på arbetsmarknaden. Det är därför vi inför utbildningskontrakt. Vi ser utbildning som en social förmån som rustar människor och som en rättighet. Låt mig vara tydlig. Jag menar inte att människor som har kommit till från andra länder ska gå en sämre eller annan utbildning. Det jag menar är att om man är en 45-årig kvinna som har kommit hit från och kanske helt saknar formell utbildning ska man inte bara bli bedömd utifrån sin låga utbildningsnivå utan också utifrån sin faktiska arbetskapacitet. Den kan vara ganska stor även om man har en låg formell utbildningsnivå. Jag menar att man självklart ska ha rätt och möjlighet till utbildning. Utbildning är ett helt nödvändigt inslag. Men man måste kanske inte gå färdigt hela och gymnasieskolan innan man börjar arbeta. Vi kan hitta vägar så att man kommer ut i arbetslivet tidigare. Man kanske kan kombinera utbildning och arbete och komma ut i yrkeslivet snabbare. En viktig del i att få känna sig och vara vuxen är att man får jobba. Det finns ingen motsättning mellan arbete och utbildning, utan för de flesta vuxna är en kombination av arbete och utbildning bra. Det gäller även för den som har kommit hit och har en mycket låg formell utbildningsnivå. Om man inte får komma ut i arbetslivet förrän man har nått det som krävs på svensk arbetsmarknad när det gäller formell utbildning blir väntan väldigt lång, och det tror jag får andra negativa effekter. Det handlar inte om någon annan typ av utbildning som skulle vara lägre värderad, men jag tror att vi måste vara lite mer flexibla än när det gäller att se möjligheten i den arbetskapacitet som människor har även om de har en låg formell utbildningsnivå. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:528 om arbetsintegrerande sociala företag som påverkas av regeringens politik 32 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera alla sociala företag som drabbas av regeringens förändringar till exempel avseende , dels om jag anser att det är en lämplig ordning att avisera borttagande av fas 3 utan att ha ett konkret förslag som ersätter insatsen. Regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice. Detta kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som gör RUT-avdrag.