prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — agerande i visar att landet inte drar sig för att med militära medel ändra ett lands gränser. annektering av och militära angrepp på utmanar hela den freds- och säkerhetsordning som vi har försökt bygga upp i efter slut. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Allt detta påverkar naturligtvis . Den oroliga omvärlden ställer krav på svensk utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitik. Vi är satta under tryck. Vad drar vi då för slutsatser? Jo, herr talman, de kan enkelt sammanfattas i två huvudpunkter. För det första måste den svenska försvarsförmågan stärkas. Det kommer nästa ärendedebatt att behandla på djupet . För det andra måste fortsätta bygga säkerhet tillsammans med andra. Vi behöver mer samarbete, inte mindre. Målen för vår säkerhetspolitik är väl beskrivna i propositionen och föreslås vara desamma. Här beskrivs också hur viktigt det är att alla politikområden samverkar. Alla samhällssektorer måste också samverka för att kunna bygga upp en stark svensk säkerhetspolitik. Vi måste använda samhällets samlade resurser för att kunna möta hoten mot vår säkerhet. Men som vi konstaterar – vi gjorde det – ska vi bygga säkerhet tillsammans med andra. Det är genom mer och starkare samarbeten som kan möta de utmaningar som vi står inför. Från sida vill vi se ett ännu starkare samarbete inom EU, ett starkare samarbete med våra nordiska och baltiska grannländer, ett starkt internationellt samarbete inom ramen för FN, inom ramen för Nato och inom ramen för . I propositionen beskrivs väl vikten av samarbete och sammanhållning i med en principfast och tydlig europeisk utrikespolitik, och det är väldigt bra. Propositionen beskriver samarbetet med östra grannskap och södra grannskap men också globalt, där EU kan vara en aktör för fred och säkerhet i världen. Det finns dock saker som vi kan göra ännu bättre. Och jag och välkomnar att vi har träffat en uppgörelse med regeringens partier för att ha en grund att stå på när det gäller utformningen av försvaret och den säkerhetspolitiska inriktningen för . Vi har en god tradition av samsyn, och även om vi inte tycker lika i alla detaljer har vi en gemensam syn på grunden för vår säkerhet. Men tittar vi tillbaka, herr talman, kan vi se att sedan slut har övergivit möjligheten till neutralitet i krig i vårt närområde till förmån för att bygga just säkerhet tillsammans med andra länder. Den här processen har fortgått under såväl socialdemokratiska regeringar som borgerliga regeringar. Medlemskapet i EU 1995 var naturligtvis ett väldigt viktigt steg på samarbetets väg, men också att vi blev medlemmar i partnerskap för fred 1994 var ett viktigt steg. Samarbetet med Nato har fördjupats på flera områden. Det gäller internationella insatser, övningssamarbete och det värdlandsavtal som har nämnts här . Det är angeläget att fördjupar vårt samarbete med Nato, för då bygger vi säkerhet i samverkan och stärker vårt försvars möjlighet att öva med en kvalificerad partner. Vi kan titta på vad som har hänt och hur solidaritetsförklaringen har mottagits. Vad vi gjorde under förra mandatperioden var att vi gav en utredare i uppdrag att titta just på internationella samarbeten för att se hur vi ska utveckla vår säkerhetspolitik framöver. Det var som fick uppgiften att göra utredningen. Han menar att internationella försvarssamarbeten och det fördjupade samarbetet i Nato i kombination med vår egen solidaritetsförklaring för oss så nära Nato att vi knappast att undgå att identifieras med alliansen utan att vare sig få den effekt av samarbetet eller det solidariska skydd som ett medlemskap skulle innebära. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Vi moderater tycker som sagt att det är bra att det finns en bred överenskommelse om den framtida inriktningen. Vi tycker att det är bra att det där ingår en utredning om försvarspolitiska samarbeten och medlemskap. Vi ser utredningen som en bra ståndpunkt. Men som parti skulle vi önska att vi kunde gå ett steg längre därför att för är inte frågan om vi borde bli medlemmar i , utan frågan är faktiskt hur. Det är då viktigt att se på de konkreta förutsättningarna för ett medlemskap och vad det skulle innebära. Vi vill fördjupa samarbete med Nato, och vi vill verka för en svensk anslutning. Vi tror att det skulle ge större möjlighet att ta ansvar för och påverka en organisation som är helt central för både vår egen och säkerhet. Vi tror att det skulle stärka vår säkerhet i då osäkerheten i vårt närområde ökar. skulle också på allvar kunna ha ett mer effektivt nordiskt samarbete inom ramen för Nato som skulle kunna gälla i alla lägen, inte bara i fredstid. För att ett sådant beslut ska kunna bli verklighet krävs naturligtvis en bred parlamentarisk förankring och uppslutning och ett folkligt stöd. Vi tycker också att ett sådant beslut ska tas i nära dialog och helst tillsammans med . Och naturligtvis är det nationella beslut i parlamenten som skulle ligga till grund för ett sådant beslut. Säkerhetspolitiken är en del av det som bygger en tröskel som inte något land ska vilja kliva över för att utmana vår självständighet och territoriella suveränitet. Jag tycker att det är bra att vi nu diskuterar säkerhetspolitiken och att vi också vågar prata om ett fördjupat samarbete med Nato, kanske till och med vågar prata om vad ett medlemskap för svensk del skulle innebära. Jag är glad över att vi har en bred samsyn, att det är så många partier som har slutit upp kring den framtida inriktningen. Det är viktigt för myndigheten , men det är också en viktig signal både till våra egna medborgare och till omvärlden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 18 (SD) replik: Det är alltid otydligt vad solidaritetsförklaringen innebär. Exempelvis säger de baltiska folken: Tack för solidaritetsförklaringen! Men vi räknar den som noll. Vi räknar inte med att vi kommer att få någon hjälp. Vad innebär solidaritetsförklaringen schematiskt? Vilken hjälp ska vi ge till andra nationer i nöd? Finns det något schematiskt att säga om det? 19 (M) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Den solidaritetsförklaring som antog 2009 är väldigt tydlig. Den visar tydligt på vilken ambition har. kunde vi fatta ett beslut här i som inte bara talade om vad inte var, att vi inte var medlemmar i eller inte var det ena och det andra. Vi var nu medlemmar i , och EU hade i sitt Lissabonfördrag antagit två olika typer av solidaritetsdeklarationer som handlar om att man ska ställa upp för varandra. Som ett utflöde av detta kunde vi komma överens här i om att vill ta ansvar, inte bara för vår egen säkerhet utan också för våra grannars säkerhet och övriga EU-länders säkerhet. Det utvidgades till att omfatta även och , som inte är EU-medlemmar. Detta tycker jag, herr talman, är en i grunden väldigt god princip, för vi vet ju att vår säkerhet hänger så oerhört nära samman med våra grannars säkerhet. Därför var vi överens om att vi inte skulle stå vid sidan om och passivt titta på om en kris, en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat land. Jag hoppas att tycker att det här är en bra idé. Men det jag har hört och tidigare tycker jag inte visar på att är beredda att ställa upp för sina grannar. Det tycker jag är bekymmersamt, eftersom, som jag just sa, herr talman, vår säkerhet är så intimt sammankopplad med våra grannars säkerhet. Vi är beredda att hjälpa till, och det gäller med såväl civilt som militärt stöd. Och vi förväntar oss och hoppas på att få samma hjälp tillbaka. Men en solidaritetsförklaring är inte en ersättning för några försvarsgarantier. Det är ett komplement till de samarbeten vi har med de fördelar och nackdelar det har att inte ingå i någon försvarsallians. 20 (SD) replik: Jag tycker fortfarande att solidaritetsförklaringen är otydlig. Problemet är att när krig utbryter är det väldigt svårt att ta ställning, för det är så svårt att hjälpa någon som är i krig. Det krävs väldigt mycket för att ta sådan ställning. Vi är tydliga med att vi vill att och ska ingå en försvarsallians så fort som möjligt, för det höjer bägge länders trösklar mot andra länders aggressioner. Vad gäller har vi inte kunnat skissa på någon verklig hjälp, men det är inte heller solidaritetsförklaringen. Vi kan tänka oss ett fall. Säg att angriper . Då finns det olika saker som kan göra. Vi kan ha en högstämd retorik, vi kan ge stöd till som icke-stridande och vi kan förklara krig. Vilket av de tre alternativen är det som kommer att bli resultatet av solidaritetsförklaringen? 21 (M) replik: sa i sitt inledningsanförande att säkerhetspolitiken är ett spel, i bästa fall med öppna kort. Det blir tydligt i repliken att det är så ser på det. För mig är säkerhetspolitik inte ett spel utan något som är helt avgörande för hur vi ska kunna bevara vår självständighet, hur vi ska förhålla oss till andra och hur vi ska kunna bevara både frihet och stabilitet i vårt eget land och övriga delar av världen. Solidaritetsförklaringen ser jag som ett sätt för att lämna en isolationistisk politik, en politik som innebär att vi ställer oss vid sidan om och tittar på och hoppas att det går bra för just bara oss. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Skillnaden mellan en försvarsgaranti, det som uppenbarligen vill ingå med endast, och en solidaritetsförklaring är att uttrycka en ambition. Sedan måste det givetvis, som i alla fall, fattas separata beslut beroende på vilka omständigheter man är i. Det är betecknande för att man helst inte vill samarbeta och ta det gemensamma ansvaret. Det enda man kan tänka sig är att möjligen göra det tillsammans med – men inte med något annat grannland. Det är svårt att se konsekvensen i säkerhetspolitik. Säkerhetspolitiken ska vara tydlig. Den ska inte spelas utan vara tydlig både för våra medborgare och för våra grannländer. Solidaritetsförklaringen har varit ett bra sätt för att försöka definiera vad våra intressen är och hur vi ska agera i ett läge där våra grannländer eller andra delar av EU är hotade. Men det är ingen försvarsgaranti, och det är därför det är en skillnad mot att vara medlem i till exempel en försvarsallians. 22 (MP): Herr talman, ärade ledamöter och ni som ser debatten via tv! Det här är en viktig debatt. Tack för att ni lyssnar! måste vara en stark röst i världen för fred, demokrati och mänskliga rättigheter, i närområdet och globalt. har den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde försämrats. Den ryska aggressionen i är oacceptabel. annektering av är folkrättsvidrig och måste fortsätta fördömas. har ökat sin aktivitet i och för en intensiv informationskrigföring. Detta måste vi förhålla oss till. Men förhållningssättet får inte stavas Nato. Jag känner ett starkt ansvar inför våra barn. Ett medlemskap i är en osäkerhetspolitik, inte en säkerhetspolitik. Risken för krig i skulle öka. Vi skulle tvingas ha Natotrupper på svensk mark, kanske bestyckade med kärnvapen. Vi skulle inte kunna undgå att bli en del av ett slagfält om krig bröt ut. Ett Natomedlemskap skulle dessutom gynna de bakåtsträvande i den ryska makteliten, som skulle peka på ytterligare hot från väst. Den kallakrigsretorik som vissa partier i riksdag för skrämmer mig. Ett grundläggande element i svensk säkerhetspolitik och diplomati måste i stället vara att verka för fredlig utveckling, stabilitet och ömsesidigt förtroende i den euro-atlantiska regionen. En sådan politik främjas inte av ett svenskt Natomedlemskap. Alliansfriheten har tjänat väl och kommer att göra så även . måste ha ett välfungerande försvar. Om det är vi överens, och åtgärder vidtas. Men säkerhetspolitik är så mycket mer än svensk försvarspolitik. Den är global, en global fredspolitik. Vi lever i en orolig tid med utmaningar större . För att få en säkrare värld måste vi hantera klimatutmaningarna, motverka terrorismen, hindra de globala epidemierna, stå upp för de mänskliga rättigheterna och utrota fattigdomen. Väpnade konflikter är ofta ett resultat av en ojämlik resursfördelning, brist på demokrati, mänskliga rättigheter och minskande naturresurser. En utvidgad säkerhetsanalys visar att risken för väpnade konflikter ökar med konkurrens inom och mellan länder om energi, vatten, mat och mineraler. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Över 50 miljoner människor är på flykt i världen . Inte ens under brinnande världskrig har vi sett fler människor på flykt undan förföljelse och död. Hälften av dem är barn. återfinns i den fattigare delen av världen. Blodtörstiga terrorgrupper som IS i och och Boko Haram i har decimerat människovärdet till just ingenting. Oskyldiga dödas i stora antal. Kvinnor och barn kidnappas. Sexuella övergrepp är en del av en vidrig krigföring. Listan på konflikter i världen kan göras lång: –, , , , , och . Situationen i är minst sagt oroande. Det är inte klokt att världen står handlingsförlamad, att vi inte har förmågan att skydda eller ännu bättre avstyra uppblossande konflikter innan de bryter ut i krig. Här måste och omvärlden göra så mycket mer. Här har genom sin alliansfrihet en särställning. driver därför på för att ska satsa mer på fredsförebyggande åtgärder i form av fredsdiplomati, medling, förhandling och försoningsskapande åtgärder. ska också finnas kvar när de internationella styrkorna har åkt hem och tv-kamerorna slocknat och bistå dessa länder med att bygga upp sina samhällen på nytt och ge människor hopp om en demokratisk framtid. FN-systemet och de konventioner som har ratificerat ger ramar och verktyg för att stävja kränkningar och brott, skydda civilbefolkningen och utkräva ansvar av de skyldiga. arbetar för att stärka FN-systemet. En plats i säkerhetsrådet skulle stärka roll i den globala fredspolitiken. Vi bygger inte freden genom en upprustningsspiral. Som FN:s generalsekreterare en gång sa: Världen är överbeväpnad, och freden är underfinansierad. Världen lägger på militär upprustning . Det är oroande att takten i kärnvapennedrustningen minskar och att och moderniserar de kärnvapen som finns kvar. Kärnvapen har också blivit lättare att använda och kan bli föremål för cyberattacker. har uttalat kärnvapenhot, och terrorister vill få tag på kärnvapen. Så länge det finns kärnvapen är risken stor att de används. Detta, mina vänner, är en mycket oroande utveckling som vi måste motarbeta. Gemensamt för krig och konflikter är att de drabbar kvinnor och barn hårdast. driver en feministisk utrikespolitik – på riktigt. Jag är stolt över den, för här finns otroligt mycket att göra. Många frågar sig var kvinnorna finns och varför förhandlingsborden kantas av idel män. Kan man nå en varaktig fredlig lösning om bara hälften av befolkningen finns representerad? Nej, det kan man faktiskt inte. lägger därför stor vikt vid implementeringen av resolution . Krig drabbar alla, och fred byggs gemensamt. Ur en rent demokratisk synvinkel är det ohållbart att exkludera kvinnor i frågor som rör liv och död. Utrikespolitiken ska vara den främsta försvarslinjen. Säkerhetspolitiken ska vara en fredspolitik. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 23 (V) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag vill tacka dig, , för att du breddar debatten om det säkerhetspolitiska perspektivet. Jag ska läsa innantill från något som jag tycker låter himla bra: ”måste skapa sig en säkerhetsstrategi som vilar på en bredare grund än den vi har . En säkerhetsstrategi är inte längre något exklusivt för det militära försvaret, utan har sin giltighet över hela samhället. Globalisering innebär att det inte går någon skarp gräns mellan extern och intern säkerhet, mellan civila och militära åtgärder. En modern nationell säkerhetsstrategi måste omfatta alla dessa aspekter.” Det jag läste högt ur var kommittémotion om försvaret 2013/14. Jag tycker att det är väl uttryckt. Jag ser inte riktigt att propositionen lever upp till detta, men det får väl vara ett work in progress. Jag saknar det breda perspektivet, och jag beklagar att jag själv inte har lyckats formulera det lika bra. För att betona vikten av detta blir min naiva fråga: Hur ska vi som tänker så lyckas utvidga debatten och besluten till detta bredare synsätt? 24 (MP) replik: Jag vet att vi står enade i detta, och så gör också regeringen. Självfallet måste arbetet fortsätta, och vi måste ha en bred säkerhetspolitik som också är en fredspolitik. En väg att gå är att lyfta in detta i arbetet med politiken för global utveckling. Regeringen kommer att arbeta vidare med och ha mångfacetterade dialoger om en plattform och en nystart för den politiken, och där kommer såklart det säkerhetspolitiska globala perspektivet in. 25 (V) replik: Det tycker jag är jättebra. Problemet är att jag tror att alla här, från samtliga partier, egentligen är medvetna om detta. Men när vi sedan kommer till olika rapporter och propositioner och till och med i debatten snävas det tyvärr alltmer in till att handla om det traditionella militära försvaret. Det är klart att det ska handla om det också. Detta är ändå en försvarsdebatt, och det är ingen oväsentlig del av det hela. Men det känns trist att vi så lätt snävar in till att bara titta på de faktorerna. Jag tackar dig än en gång, , för att du har breddat debatten. 26 (MP) replik: Vi står som sagt enade i detta och får fortsätta att diskutera hur vi kan gå vidare i arbetet. Det finns många möjligheter framöver. 27 (FP) replik: Jag tackar för ett engagerat anförande mot militärt försvar och upprustning och för civilt försvar och bredare säkerhetspolitik. Anförandet slutade i att inte på något sätt bör närma sig Nato. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Givet detta anförande, herr talman, har jag en fråga. parti sitter i en regering som har använt sina vid makten till att bland annat besluta om svenskt deltagande i Nato Response Force, Natos snabbinsatsstyrka. Man har dessutom påbörjat implementeringen av , värdlandsavtal, vilket gör det möjligt för oss att ta emot militär hjälp från Nato. De gröna har även medverkat till en försvarsuppgörelse som, låt vara i liten mån, ökar försvarsutgifter framöver. Min fråga, herr talman, är: Varför säger en sak när hennes kollegor i regeringen gör en helt annan? 28 (MP) replik: Jag tycker inte att jag gör en sak och regeringen en annan. Det finns ingen motsättning här. Som jag sa i anförandet är vi överens om att vi måste ha ett bra och fungerande svenskt försvar. Där är alla partier överens, även om och hans parti önskar mer. När det gäller värdlandsavtalet är det ett beslut som fattas längre fram. Jag ser fram emot att vi i kommer att ha en viktig debatt om detta. 29 (FP) replik: Jag hörde tydligt säga att försvaret och de militära resurserna i världen är överfinansierade. Men de rödgröna i regeringen menar att så inte är fallet i , utan de stärker försvarsanslaget med 10,2 miljarder brutto. Jag blir lite brydd när jag hör prata om att värdlandsavtal är något vi ska ta ställning till . Innan denna riksdag kan få ta ställning till ett värdlandsavtal, , ska dina partikollegor i ha berett frågan och lämnat en proposition till . Jag vågar drista mig till att tro att avser att föra denna fråga till och därmed föreslå att ska bli föremål för värdlandskap. 30 (MP) replik: Vi har stärkt det svenska försvaret. Man har nedrustat försvaret innan vi fick regeringsmakten. Vi ser att den säkerhetspolitiska situationen, inte minst i närområdet, har förändrats. Vi står därför bakom det beslut som har fattats om försvaret. När det gäller värdlandsavtalet vill jag hänvisa till att det pågår en beredningsprocess och att det kommer att behandlas . 31 (M) replik: Det var intressant att höra hur nu försöker förklara på vilket sätt man står bakom propositionen. Det blir framför allt intressant när ska vara både för och emot det fördjupade samarbetet med Nato. Jag hörde en del uttalanden, herr talman, som jag gärna vill att förklarar lite närmare. Om jag hörde jag rätt sa att ett svenskt medlemskap i skulle öka risken för krig i . På vilket sätt skulle det ske, och vad har för argument? Det var min ena fråga. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Min andra fråga handlar om det som jag också hörde säga, nämligen att ett närmande till Nato egentligen bara skulle gynna bakåtsträvande krafter i Kreml och . Tycker att det är EU, eller Nato som har provocerat fram den aggressivitet som finns från rysk sida? Hur ser och på den ryska aggressionen och på västs skuld i detta? 32 (MP) replik: Jag tackar för frågorna. Risken med Nato är att om vi skulle vara fullvärdig medlem i Nato skulle man kunna använda som bas för krigföring. Vi skulle bli tvungna att ingå i planeringen. Vi får inte glömma att Nato är en kärnvapenallians och att vi i är emot kärnvapen. Vi vill nedrusta. Vi vill ta bort kärnvapen. Så länge de finns utgör de ett stort hot mot omvärlden. Skulle de användas skulle det vara en katastrof för mänskligheten. Vi skulle inte kunna stå upp på samma sätt för att driva en antikärnvapendiplomati. Vi skulle i stället få stå där och besluta om hur Natos kärnvapen ska kunna riktas mot olika mål i . Det är några av riskerna, som jag ser det. Om vi skulle ha provocerat fram agerande? Nej, det tycker inte jag eller . Det östliga partnerskapet är av största vikt. Vad jag menade var att vi har en upprustningsspiral. Ju mer spänningarna ökar i vårt närområde, desto mer agerar den andra sidan. Vi vill inte ha den våldsspiralen. 33 (M) replik: Tack för svaret, även om det blev mer som en utläggning kring riskerna med kärnvapen. Jag håller naturligtvis med om att vi måste försöka fortsätta samarbeta och arbeta internationellt för att minska antalet kärnvapen i världen. Det kan ske bara genom internationellt samarbete. Men tillbaka till huvudfrågan: Menar att det skulle vara provocerande och att det skulle öka risken för krig om skulle bli medlem i Nato? Gäller detsamma också ? Jag hör – men jag hoppas att jag hör fel – en underton av att vi, när vi gör egna säkerhetspolitiska vägval, snarare måste lyssna på vad den större och starkare grannen tycker och att vi därmed inte ska göra det. talar också mycket om alliansfrihet, att det är tack vare den som vi kan göra skillnad i världen. Men vi är ju inte alliansfria. är medlem i en mycket viktig politisk allians, nämligen EU. Det är inom ramen för EU som vi driver försvars‑, utrikes- och säkerhetspolitik, även om vi naturligtvis inte har ett gemensamt försvar. Men det är en gemensam utrikespolitisk röst som gör skillnad och som ska vara en global aktör även när det gäller säkerhetspolitik. Men gillar ju inte det heller. Det vore intressant att höra. Även i EU finns det ju länder som har kärnvapen. Det tycker jag inte gör EU till en kärnvapenallians. Det vore intressant att höra hur ser på motsättningen mellan att kunna vara med i EU men inte kunna vara med i Nato på grund av det finns medlemsstater som har kärnvapen. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Men tillbaka till huvudfrågan: Hur skulle ett Natomedlemskap öka risken för krig i ? 34 (MP) replik: Återigen måste jag säga att det inte handlar om att vi genom att gå med i Nato provocerar fram något, utan det handlar om att vi hamnar i en våldsspiral, det vill säga att vi ökar spänningarna genom att vi går med i Nato och en annan part reagerar. Det handlar inte om att vi på det sätt som beskriver är rädda för att det är vi som provocerar fram ryskt agerande. När det gäller alliansfriheten kan jag beträffande EU säga att vi har föreslagit att vi ska ha en fredskår inom EU. Vi vill satsa i vårt samarbete inom det europeiska samarbetet också på fredsdiplomati, som vi tycker att ska göra men också att EU ska kunna göra mer. 35 (C): En gång i tiden handlade säkerhet om att bygga murar och gräva vallgravar. finns insikten att ensam inte är stark. Vi bygger i dagens mycket komplexa värld säkerhet tillsammans. Hoten ser annorlunda ut än i går och jämfört med . Försvaret är den hårda kärnan i vår gemensamma säkerhetspolitik.