prot · H20965 · 2015-03-03 00:00:00 — Ser vi på vad det är som växer, vad de svenska konsumenterna köper mer och mer av, ser vi att det är ekomaten. presenterade Ekoweb siffror som visar att försäljningen av ekologiska livsmedel i har exploderat. ökade värdet på den svenska ekomarknaden för livsmedel från 11,2 miljarder till 15,5 miljarder. Om det inte hade rått brist på ekologiska livsmedel, bland annat på svenska ekoägg och svenskt ekokött, hade försäljningen troligen kunnat öka ännu mer. Enligt Ekowebs prognos kommer försäljningen att öka med . Den siffran hade kunnat vara ännu högre, om det inte hade varit för den låga omläggningstakten i den svenska jordbrukssektorn från konventionell till ekologisk odling. Jag tycker att det är positivt, för det visar på en efterfrågan på ekologiska livsmedel och stora möjligheter för den svenska bonden och för landsbygden. I en situation där jordbrukssektorn har rört sig mot alltmer storskalig produktion med fokus på att pressa priserna ser vi att efterfrågan på ekologisk mat ger en möjlighet att i stället konkurrera med kvalitet. Ekologisk produktion är även mer arbetsintensiv och skapar alltså både fler jobb och en mer levande landsbygd. Vi kan gå till vårt grannland . Där har man kommit mycket längre i detta. Vi köper också mycket dansk ekomat i , och det är bra, men det är lite synd att inte våra svenska bönder kan dra nytta av den stora ekovågen. I är ekokonsumtionen dubbelt så stor, och det finns en gemensam strategi för att öka den ekologiska produktionen och exporten från . Organic har lyckats samla hela kedjan från livsmedelsproducenter till detaljhandel, och den strategiska planen för ekomaten i är tryckt på det danska papper. Det är glädjande att i ministerns svar höra att det finns sådana tankar även här i om att göra denna kraftsamling när vi talar om vår livsmedelsstrategi. Jag är därför lite nyfiken på om landsbygdsministern skulle kunna utveckla hur vi i i arbetet med den svenska livsmedelsstrategin skulle kunna ta till vara erfarenheterna från det danska arbetet med att öka ekologisk produktion, konsumtion och export. 56 (M): Jag börjar med att fundera lite över vad sa. Hon lyfte fram danskt jordbruk som ett mönsterjordbruk, åtminstone när det gäller ekodelen. Det tror jag att man ska fundera lite över. Vi har ett mycket bra konventionellt jordbruk i . Om vi ska ställa om det enligt MP:s önskemål till ett ekojordbruk kommer vi snart inte att ha så många bönder kvar. Ekojordbruk fungerar mycket väl men ska regleras av marknaden och efterfrågan. Att tvingas ställa om kommer inte att fungera väl. Då kommer nämligen vårt konkurrensläge och vår konkurrenskraft att försämras kraftigt. Vi moderater har i ärlighetens namn alldeles gjort en omvärdering av vår politik i denna del. I samband med att jag blev landsbygdsansvarig fick jag god hjälp av när det gäller att vi ska svänga i frågan om en livsmedelsstrategi. Vi var motståndare till en sådan, men är vi för och har insett vikten av en livsmedelsstrategi. Jag tillhör även dem som tycker att den här kammaren har haft en mycket snäv syn på jordbrukande som företagande. Vi har en hel del särregler som drabbar svenskt jordbruk. Det är ingen tvekan om att svenska bönder är mycket effektiva. Jag såg några siffror om att grisproducenter kan producera svenskt kött till lägre priser än och andra, mycket beroende på att vi har en väldigt god djurhälsa, liten antibiotikaanvändning och så vidare. Däremot är våra priser på smågrisar något för höga. Detta tycker jag är en bra grund för att vi ska kunna få en mycket bra livsmedelsexport. Jag brukar likna svenskt jordbruk vid . Vi ska ha en stark hemmamarknad, och vi ska vara goda exportörer. Men då kan vi inte ha särregler som fungerar som kvarnstenar runt detta företagande, som i och med att vi gick med i EU är utsatt för global konkurrens. Det måste vi en gång för alla lära oss. Hur ser marknaden ut? Jo, den ser fantastiskt god ut, inte bara för att svensk mat är god. Det finns de som har tittat på hur mycket mat som vi ska producera under kommande , och vi ska producera lika mycket som vi har producerat under 8 . Hur kan det komma sig? Det finns naturligtvis betydligt fler människor på vår planet, men det finns också en betydligt högre levnadsstandard som gör att mat kommer att vara efterfrågad på ett helt annat sätt. Det är naturligtvis mycket positivt. Om vi då kan skapa ytterligare sysselsättning i svenskt jordbruk är det fantastiskt bra. En sak som man inte kan göra är att flytta åkern till . Den finns där den finns, och den ska brukas där den är. Då får vi också se till att vi får god sysselsättning. Jordbruket genererar arbetstillfällen runt omkring. Man brukar säga att en svensk mjölkbonde skapar tre, fyra eller fem jobb. Därför vill jag ställa en fråga till landsbygdsministern: Hur kommer färdriktningen att se ut med den nya livsmedelsstrategin? 57 Statsrådet (S): Jag ska först vända mig till när det gäller frågan om . Jag tror att det är viktigt att vi lyssnar in hur andra länder har gjort, oavsett vilket land det är som jobbar med en livsmedelsstrategi. Jag var i och bekantade mig med den finska livsmedelsstrategin, och jag tror att det finns anledning för oss att titta på hur andra länder har klarat av detta jobb. Därefter ska jag vända mig till . Det gamla sättet, att det är någon som där uppifrån ska säga hur det ska vara och att vi nu ska börja jobba tillsammans, tror jag inte funkar. Vi måste ha ett betydligt modernare sätt att ta fram något så viktigt som berör hela nationen, nämligen vår livsmedelsförsörjning och vår livsmedelsproduktion. Det måste ske i en dialog där alla finns med. Jag ser verkligen fram emot det, och jag välkomnar och alla andra att komma med. För mig finns det ingen prestige. I detta arbete borde vi lägga lite mer av den partipolitiska prestigen åt sidan. Detta är en alldeles för viktig fråga. Jag ser att det finns ett enormt intresse för denna fråga från hela branschen, från intresseorganisationer och från politiken. Det finns ett stort intresse från politiken nationellt, regionalt och lokalt. Det är 250 personer som kommer . Detta ska vi ta till vara och försöka ha en bra dialog. Det handlar om hela värdekedjan. Det handlar om primärproduktionen – jordbruket, trädgårdsnäringen, fisket. Men det handlar också om livsmedelsindustrin, den stora och den lilla livsmedelsindustrin. Det handlar om handeln som är en jätteviktig del i detta. Det handlar även om akademin och innovation. Det handlar om att skapa starka svenska varumärken som bygger på svenska råvaror och om att öka vår export. Här har vi mycket att göra. Det gäller då också att man vågar och blir mycket bättre på att lyfta fram de svenska mervärdena och klimatet. Vi har vatten och mycket odlad areal. Vi har ett miljötänk som är i världsklass. Vi har djurvälfärd som är i världsklass och en mycket liten antibiotikaanvändning. Varför inte lyfta fram detta mycket tydligare? Jag tycker att det var en bra liknelse som nämnde när han jämförde med svensk livsmedelsindustri. Jag brukar också jämföra den med . Då brukar jag till dem som vill förändra och ta bort de svenska mervärdena säga: Ta inte bort krockkuddarna från . Den blir svår att sälja då. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 11 (forts.) Svar på interpellation 2014/15:278 om livsmedelsstrategin 58 (M): Då återupptar vi interpellationsdebatten om vad livsmedelsstrategin skulle kunna tänkas innehålla. Jag ställde några frågor i mitt tidigare inlägg, men jag noterade att jag inte fick något svar på just de frågorna. Däremot upplyste ministern om att han kommer att titta på hur andra länder har jobbat med livsmedelsstrategin, vilket jag tycker är bra. Det är bra att ta in den omvärldsbevakningen. Han vill också ha en underifråndialog och inte en uppifråndialog, fru talman, och jag välkomnar även det. Jag tror att det är jättebra. Vidare sa ministern att det finns ett väldigt stort intresse för livsmedelsstrategin och att det finns förväntningar på att man ska komma fram till någonting. Det är en av anledningarna till att vi har den här interpellationsdebatten; vi har från både och Alliansen en stor förväntan på att det mynnar ut i någonting som kan vara långsiktigt, och att överenskommelsen framåt i så fall självklart ska sträcka sig över så många partier som möjligt. Jag fick som sagt inget svar på frågan om projektplanen togs , som ministern sa tidigare i ett svar, om den har tagits nu eller om den kommer att tas. Jag frågade också vilka delområden ministern hade tänkt dela in detta i. Interpellationen handlar nämligen om vad livsmedelsstrategin ska innehålla, så vilka delområden har ministern tänkt dela in den i? När ska delrapporterna i så fall komma? Det tycker jag att man borde kunna lämna besked om. Är det så att det inte finns något svar på detta tycker jag att det är märkligt att det i så fall har tagit att förbereda ett blankt papper för det som ska börja nu . Jag utgår ifrån att det ministern säger är korrekt, alltså att man har jobbat hårt redan, och då borde det finnas någonting om vad man har gjort . Det ska sätta fart efter . Även om vi jobbar med en livsmedelsstrategi vill jag också gärna ha reda på hur ministern ser på det faktum att vi har en mjölkkris i närtid. Det finns även krav på att förändra beteskraven. Vi vet att vår lagstiftning och de regler vi har när det gäller beteskraven till och med kan innebära att det går åt mer antibiotika än det skulle göra om bonden själv kunde välja när han ska släppa ut sina djur på bete och om han kunde välja både väderlek och hage på ett helt annat sätt än han måste göra . Jag skulle också gärna vilja ha en kommentar om att Socialdemokraterna har en egen livsmedelsstrategi och att har några tankar om det hela, fru talman. kom och ville införa en köttskatt på per kilo. Tror ministern att det blir bättre konkurrenskraft om vi börjar lägga på nya skatter? Framför allt handlar det om att det kommer ut förslag på nya skatter. Det är handelsgödselskatter och lastbilsskatter, och det är köttskatter på . Det skulle i så fall innebära 20 miljarder in på den konsumtion av kött vi har i . Detta oroar självklart lantbruket där ute. Man vet inte vilka spelregler som gäller. I detta pressade läge vill man åtminstone ha långsiktigt starka spelregler. Det vore alltså bra om ministern kunde vara tydlig på den punkten och säga ”Det blir inga köttskatter, och det blir inga handelsgödselskatter. Vi kommer inte att höja dieselskatten.” Någonting borde ministern kunna lämna till lantbrukare för att få tillbaka en del av den framtidstro som behövs. Jag tror också att det vore bra om han, precis som det står i interpellationen, kunde redogöra lite mer för vad livsmedelsstrategin kommer att innehålla. 59 (M): Det är ett intressant projekt som börjar , och det är ingen tvekan om att det är viktigt att det blir ett bra resultat. En garanti för ett bra utfall på det jobb som ska börja med livsmedelsstrategin är att S gör upp med Alliansen. Då slipper vi förmodligen köttskatt och lite annat som är rena sänken för svenskt jordbruk. Som jag sa i mitt inlägg före pausen tillhör jag de stora optimisterna när det gäller svenskt jordbruk. Jag ser också den tekniska utveckling som finns inom området. Om vi håller oss till klimatsidan kan man nu via gps och satelliter mycket effektivt se till att man lägger rätt gödningsgiva på rätt del av åkern, och man kan se var man ska lägga olika antal kilon. På vissa ställen växer det nämligen bättre, och på så sätt kan grödan tillgodose sig gödningen på ett helt annat sätt. Det här är ju vägen fram för att vi ska få ett mer klimatsmart jordbruk. Det ska inte vara ytterligare skatter och avgifter, utan vi ska fortsätta den utveckling som finns och lämna över det här till de duktiga företagare som finns. Vår roll är att se till att det finns förutsättningar för alla duktiga bönder att klara den globala konkurrensen. Där ligger vårt ansvar. Jag är övertygad om att det kommer att bli riktigt bra om landsbygdsministern gör upp med Alliansen i den här frågan. Annars kommer vi att bli ett ännu större högskattesamhälle, vilket kommer att drabba svenskt jordbruk. Det kommer då att exportera sig självt till andra länder för produktion. 60 Statsrådet (S): Det finns en detaljerad projektplan. Vi ska bland annat ut i landet, och vi kommer att ha dialogmöten på sex olika orter. har jag dock inte tidpunkterna och orterna i huvudet. Vi kommer också att jobba tillsammans med länsstyrelserna i de län vi går till. De får ett ansvar att bjuda in såväl näring och intresseorganisationer som alla riksdagsledamöter som finns i dessa och omkringliggande län, för att skapa så stor delaktighet som möjligt i detta. Sedan kommer det naturligtvis att finnas en så kallad nationell grupp, där branschföreträdare och kommer att vara representerade. Vi ska även försöka få en parlamentarisk grupp, så att man känner delaktighet. Det här är inget gammaldags sätt att jobba där statsråd ska stå och diktera villkoren. Det är ärligt och uppriktigt en dialog där jag välkomnar alla att vara med. Jag vet inte hur jag ska uttrycka det så att ni tror mig, men det är min absoluta tanke kring detta. kommer att presenteras , i samband med det event vi har på Nalen, och den kommer att vara en del i processen kring en livsmedelsstrategi. En del kommer vi även att plocka från projektet ; det finns säkert bra där som man kan ta till sig. Jag ska säga några ord om mjölkkrisen, som jag glömde att kommentera. Vi ska komma ihåg att mjölkkrisen inte är någonting som enbart finns i . Jag träffar ju alla jordbruksministrar i EU 28, och det är precis samma sak där ute. Det är precis samma sak trots att de har en annan dieselskatt och kanske inga beteskrav. Man kan inte förenkla mjölkkrisen på det sättet och tro att den sitter i en dieselskatt eller ett beteskrav. Det är att göra det väldigt enkelt för sig. Grunden för mjölkkrisen är den globala situationen när det gäller mjölkproduktion. Mjölkpriset rusade 2012–2013, och det var all-time-high-priser . Sedan gick luften ur. byggde man upp en global produktionskapacitet. ökade med , med och med 6–. byggde upp sin produktionskapacitet . Till och med ökade med . Vi fick en överproduktion. Det är grunden för mjölkkrisen. Sedan kom Rysslandskrisen som toppen på ett . Den påverkar oss givetvis. Men det är framför allt de baltiska länderna och som har exporterat en stor del av sin produktion till . För de baltiska länderna handlar det om , och för . Det är klart att dessa länder har drabbats hårt. Det flödar in mjölkprodukter från det hållet men också från världen i övrigt. Det är grunden för mjölkkrisen. Ska den lösas måste vi konsumenter välja det närproducerade när vi går och plockar i affärshyllorna. Det kan vända utvecklingen snabbt. 61 (M): Jag tackar för svaren, som var lite närmare interpellationen. Det finns en bra ansats hos landsbygdsministern, och jag hoppas att vi kan landa i något. Jag håller med om att om vi ska kunna få en långsiktig livsmedelsstrategi handlar det nog mer om att Socialdemokraterna gör upp med Alliansen än med och i denna fråga. Jag är rädd för den syn som finns i både Socialdemokraternas och livsmedelsstrategi: att det är det ekologiska som ska gynnas. Men en satsning på det får inte ske på bekostnad av det konventionella lantbruket, för det är bärande för hela vår infrastruktur vad gäller slakterier, mejerier och annat. Vi måste ha volymer för att kunna hålla en produktion igång. Det vore bra om ministern tydligt talar om att det inte kommer att bli några nya skattehöjningar. Det är inte mindre pengar svenskt lantbruk och svensk matproduktion behöver utan mer så att de vågar göra investeringar och satsa . Det gör man inte genom att lägga på lantbruket ytterligare skatter eller försöka beskära delar av den produktion som fortfarande finns kvar. Även om det ekologiska efterfrågas är det från en låg nivå. Det ekologiska som efterfrågas är utländskt ekologiskt. Det är allvarligt om man hellre köper utländsk ekologisk mat än svensk mat, som ju borde vara minst lika bra med tanke på den lilla användningen av konstgödsel och bekämpningsmedel som vi har i det konventionella lantbruket. Jag hoppas att ministern skaffar sig bättre rådgivare än och i denna fråga, och jag hoppas på en bra dialog . 62 Statsrådet (S): Den globala situationen för livsmedel är ansträngd och på ett sätt hotfull. Det finns många rapporter, bland annat från FN-organ, som visar på ett dramatiskt behov av livsmedel i världen. En rapport visar att det till 2030 behövs mer. har vi klimatoro i världen som slår ut stora skördar. har en låg självförsörjningsgrad. Vi lever faktiskt lite farligt. Vi måste öka vår livsmedelsproduktion för att få inhemska livsmedel i större omfattning men också för att kunna exportera. Vi borde ha haft en livsmedelsstrategi . Det är inte för . Att ha en politik som riktar sig än hitåt, än ditåt och där ingen vet vart man ska är lite som när i kommer fram till katten och frågar: Hur tar man sig härifrån? Katten frågar : Vart är du på väg? svarar: Jag vet inte. Då säger katten: Då spelar det ingen roll vart du går. Det är detta det handlar om. Genom en kraftfull vägvisning ska vi öka svensk livsmedelsproduktion och hålla fram de mervärden som svenska livsmedel har. Det gör vi tyvärr inte så ofta. Jag delar uppfattning. Man kan jämföra Volvobilar och svenska livsmedel. Men plockar man bort krockkuddarna får man nog inte så mycket betalt för Volvon. Det är inte säkert att svenskar vill ha en bil utan krockkuddar, och jag är övertygad om att de vill ha högkvalitativa livsmedel. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:292 om regelförenklingsarbetet för de gröna näringarna 63 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt jag kommer att fortsätta att arbeta med regelförenklingar för de gröna näringarna. Regeringen strävar efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i , och arbetet med regelförenkling för de gröna näringarna är därför högt prioriterat. Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenkling ska beaktas i allt arbete med förändring av regelverk, både vad avser nationella regelverk och i förhandlingar om . Jag är övertygad om att det finns stora möjligheter att förenkla för företagen och behålla högt ställda mål för det man önskar uppnå genom en reglering, till exempel i fråga om miljö och djurskydd. Det handlar om att göra reglerna smartare och att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny vetenskaplig kunskap och ny teknik. För mig är det viktigt att företagsperspektivet finns med i allt arbete som riktar sig till företag. I det ryms exempelvis att myndigheterna ska arbeta med att korta handläggningstider, att kommunicera förväntade handläggningstider och arbeta med att förbättra tillgängligheten. Det kan även handla om att arbeta aktivt med förslag från företag och deras intresseorganisationer och att utveckla verksamheten utifrån undersökningar av hur nöjda företagen är. Ett mycket gott exempel är Förenklingsresan som genomförde tillsammans med LRF , där man lyssnade på företagens synpunkter. Utifrån dessa synpunkter arbetar och länsstyrelserna nu med att på olika sätt öka samordningen och likriktningen av kontrollerna. Bland annat har förtydligat sin vägledning så att lantbrukare i så stor utsträckning som möjligt ska få veta, åtminstone i förväg, att de kommer att få ett kontrollbesök. Utgångspunkten är att minska osäkerheten och rädslan för att göra fel, som många lantbrukare gett uttryck för. Vi ska underlätta för företagen att göra rätt. Det ökar både rättssäkerheten och effektiviteten i lagstiftningen. Många regler som rör de gröna näringarna baseras på EU-lagstiftning, och särskilt inom stödsystemen finns stor potential för förenklingar. Den nye kommissionären för jordbruk, , har aviserat att förenkling av jordbrukspolitiken är en prioriterad fråga för honom. Regeringen kommer att arbeta hårt för att jordbrukspolitiken ska bli enklare, effektivare och mer rättssäker. Jag tänker också arbeta för att reglerna tar hänsyn till hur man bedriver jordbruk i . Tillsammans med några av mina ministerkolleger i andra medlemsstater har jag redan skickat ett brev till Hogan om behovet av förenkling där vi föreslår prioriterade förenklingsområden. Låt mig avsluta med att säga att entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. Inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och hållbar tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . 64 (C): Jag tackar så mycket för svaret. Ministern lyfter i sitt svar fram problematiken med EU-regelverken och att regeringen kommer att försöka ta kommissionär i örat när det gäller det regelträsk som EU-regelverken ger upphov till. Det är positivt. Jag har själv jobbat som EU-rådgivare, och varje gång jag pratar med mina gamla kolleger som sliter sitt hår över de onödiga och oklara regelverken inför den EU-säsong vi har framför oss är jag väldigt glad över att jag är här och inte sitter och gör EU-ansökningar denna vår. Lika viktigt som enkelhet kring regelverken på EU-nivå är den svenska implementeringen av EU:s förordningar och direktiv. har som bekant en tendens att övertolka och gå ett steg längre när ska införas i . Tvärvillkoren och de sanktioner som kopplas till dessa är utmärkta exempel på när svenska regeltolkningar snedvrider konkurrensen. I en jämförelse mellan tvärvillkorskontroller inom djurvälfärd i , , och kan man till exempel konstatera att bedömningssystem och tillvägagångssätt vid kontroll skiljer sig åt väldigt mycket mellan länderna. Det visade sig också att antalet kontroller skiljer sig mycket åt, och det är klart att detta påverkar konkurrenskraften. Även vid kalibreringsövningar mellan tvärvillkorskontrollanter i EU kan det konstateras att den svenska bedömningsgrunden är hårdare och mer stelbent än i övriga . Det är klart att detta påverkar konkurrenskraften för svenska bönder. Ett annat aktuellt exempel på övertolkning är vattendirektivet som diskuteras och där vattenmyndigheternas åtgärdsförslag riskerar att bli väldigt kostsamma för svenska lantbrukare. En viktig fråga till ministern är därför hur han tänker arbeta för att säkerställa att svenska myndigheter inte övertolkar de regelverk som kommer från EU så att produktionen hämmas och konkurrensen snedvrids. I sitt interpellationssvar säger ministern att det handlar om att göra reglerna smartare och att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny vetenskaplig kunskap och ny teknik. Dessa ord tycker jag är lovvärda, och jag skriver under på allting och ställer helhjärtat upp på det. Jag blir dock lite nyfiken på vilka områden som ministern kan tänka sig att modernisera regelverken. Jag skulle gärna vilja höra några exempel på vad man tänker utveckla och modernisera. Jag vill i sammanhanget lyfta fram det faktum att bara för uppmärksammades att regeringen genom miljöminister har skrivit på nya förbud när det gäller bekämpningsmedel, bland annat i fråga om skadliga nematoder i jord. Dessa förbud exkluderades från den slutgiltiga EU-förordning som klubbades igenom av Alliansen . verkar det som om den nya regeringen har lagt tillbaka förbuden i förordningen, utan förvarning och utan att låta remissinstanserna komma till tals. Precis som ministern lyfter fram i sitt svar är det viktigt att nya metoder och tekniker är tillgängliga för våra svenska lantbrukare. Forskning och utveckling pågår inom många av de användningsområden som varit förbjudna eller begränsade i . Det är viktigt att vi inte stänger några dörrar för en sådan utveckling. Från min horisont rimmar regeringens agerande kring dessa nya bekämpningsmedelsförbud illa med vad ministern uttrycker i sitt svar.