prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Därför vill jag börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, och det är inte med glädje som jag kan konstatera att dessa satsningar just nu behövs mer . Det är med insikten att det är för att den tidigare regeringen valt att blunda för problematiken som bostadsbristen är så stor som den är . Det finns en fråga som är en stor del av mitt politiska engagemang, en fråga jag ständigt återkommer till, en fråga jag ständigt får och en fråga jag önskar att jag inte hade behövt svara på. Det är en fråga som jag under min uppväxt hade hoppats politiken skulle lösa tills jag blev stor. Men så blev det inte. Därför kan jag med stolthet konstatera att min regering faktiskt väljer att svara på denna fråga. , fru talman, kanske ni undrar vad det är för fråga. Jo, det är frågan: Vem ska bygga för dem som inte har råd att efterfråga det som byggs ? Vem ska bygga för dem som inte har en fet plånbok eller möjligheten att ta ett lån? Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik byggs det mer . Siffrorna pekar uppåt. Även siffrorna pekar på att det kommer att byggas ännu mer. Det är bra. Vi behöver bygga mer än . Men frågan kvarstår fortfarande: Vem ska bygga för dem som inte har råd att efterfråga det som byggs ? Den gruppen blir bara större. När verkligheten ser annorlunda ut än det landskap som politiken har valt att skapa, i ett landskap där marknaden ska lösa allt, kommer verkligheten fort i kapp. 300 000 unga stod även ofrivilligt utanför bostadsmarknaden. Den siffran har inte minskat. Bostadsbristen för studenterna vid landets högre lärosäten ökar, och andelen som desperat vänder sig till för att få hjälp med tak över huvudet blir allt fler. Vem ska bygga för dem som inte har råd eller för den delen möjlighet att efterfråga det som byggs ? Om vi tittar på statistik är bevisligen det enda som hjälper ett stöd. Det är fråga om ett ekonomiskt stöd för att bygga de bostäder som inte produceras. Det handlar om bostäder för dem som inte har råd att köpa en andel i en nyproducerad bostadsrätt eller för den delen betala hyran i en nyproducerad hyresrätt. Jag tror på flyttkedjor, omflyttning och rörelser i det befintliga beståndet. Men problemet kvarstår när utbudet av bostäder är mindre än efterfrågan – i alla fall utbudet på bostäder för den grupp som inte har möjlighet att efterfråga det som finns. När allt handlar om att tjäna så mycket pengar som möjligt måste staten ta ansvar för de människor som annars hamnar utanför. I tider som dessa är därför ett investeringsstöd nödvändigt för att skapa de bostäder som marknaden inte tjänar tillräckligt mycket pengar på och därför väljer bort att producera. Vår regering väljer att inte blunda för problemet utan tar det i stället på största allvar. är ett långt perspektiv för de flesta, men ett högst relevant perspektiv för dem som bygger ett hus. Det är ett perspektiv som för ett barn är ogripbart, och för en vuxen är det alldeles för långt bort. Om är jag 77. Då kanske jag bor i ett hus som byggs just , ett hus som jag hoppas är välfungerande, fint, charmigt och ett bra 10-talshus, som vi kommer att kalla det då. Det ska vara ett hus som troligen med hjälp av smart arkitektur under sitt liv har fungerat som studentlägenhet, skola, kontor och till slut blivit ett trevligt kollektiv för mig och mina sköna pensionärskompisar. Men då krävs det att det hus som byggs får ett långsiktigt perspektiv. Det hus vi bygger ska fungera lika bra om 50 och helst . Om vi väljer att inte bygga på det sättet och inte tänka långsiktigt är det en dålig investering. Vi behöver bygga för framtiden. Då ska huset byggas så att det inte ska ha målet att ge så stor vinst som möjligt på kort sikt. Att bygga en billigare papplåda som kräver enormt stor uppvärmning är inte att bygga för framtiden. Vi behöver ta ansvar för framtiden så att det finns bostäder och så att byggandet påverkar klimatet så lite som möjligt. Vi behöver därför se till att man tar ansvar i uppförandefasen, brukandet och till slut nedtagandet av ett hus. Ett hus ska byggas av hållbara material. Vi har hört detta tidigare i debatten av och , vilket är glädjande. Materialet ska kunna återanvändas och ha så lite klimatpåverkan som möjligt. Trä är ett material. Det är vad vi känner till , men jag tror att forskningen kommer att visa på många nya sådana material framöver. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Ett hus ska minimera sitt behov av uppvärmning och helst producera el. Ett hus ska kunna användas till en mängd olika ändamål. I slutändan om ungefär ska huset vara lätt att plocka ned, och materialet ska komma till nytta någon annanstans i kedjan. Beräkningarna som görs i bostadsbyggandet behöver därför göras med ett livscykelperspektiv. Det behöver politiken uppmuntra. Aldrig har bostadsfrågan varit så het. Dessvärre är orsaken inte endast positiv. Bristen på bostäder ökar. Hushållens skuldsättning likaså. Även om problemen är enorma är jag glad att det är vi som sitter i regeringen. Det är en regering som vågar se problemen och göra något åt dem i stället för att blunda och hoppas att någon annan ska lösa dem. 41 (L) replik: Jag skulle vilja fråga om riksintressen. har motionerat om att skydd av vatten ska vara ett överordnat riksintresse. har konstaterat att riksintressen försvårar för kommunerna att bygga bostäder. Det är något som verkar vilja ha, med tanke på vad hon har sagt i talarstolen. av kommunerna anger att riksintressen är försvårande. av yta täcks av riksintressen. Ändå motionerar om att hela ska bli ett överordnat riksintresse. har landat, och det kommer att leda till att fler kategorier införs och fler områden kommer att täckas av riksintressen. Kommer att stötta förslagen i utredningen, och kommer man att bidra till att fler riksintressen införs i ? 42 (MP) replik: Vi har inte tagit ställning än till hur vi kommer att se på utredningens förslag. Det är skönt att än en gång få lov att debattera min motion. Det är tredje gången vi i kammaren debatterar dricksvatten som riksintresse. Varför det är så viktigt att dricksvatten blir ett riksintresse handlar om att dricksvattenförsörjning är avgörande för allt mänskligt liv. Jag kan faktiskt inte likställa de riksintressen som finns med dricksvatten. Det innebär för mig att det kanske finns riksintressen som inte är lika mycket värda som dricksvattnet borde vara. 43 (L) replik: SKL leds av ett socialdemokratiskt kommunalråd från , . Hon säger att utredningen behöver kastas i soptunnan. Den behöver helt enkelt göras om eftersom den inte duger och kommer att leda till fler riksintressen. Den kommer att leda till att av yta kommer att täckas av riksintressen. Man anser helt enkelt att den är felaktig. Jag skulle därför vilja veta vad anser om riksintressen. Ska det vara så att av yta, hela , hela kommuner, hela Norrbotniabanan inte kan byggas eftersom det finns riksintressen som sträcker sig över hela ytan? Vad är ert generella ingångsvärde? Ska det var fler eller färre riksintressen? Ska icke unika områden få vara riksintressen? Är det det socialdemokratiska kommunalrådet åsikt som ska gälla? Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vill ni göra om utredningen eller vill ni ha en ny utredning i frågan? 44 (MP) replik: Jag trodde inte att vi skulle debattera riksintressen , men gör vi det. Precis som jag sa i min förra replik har inte tagit ställning till det utredningen har landat i . Därför har jag inget svar på frågan. Däremot var jag i . Det är en stad som verkligen har samma problem som . Man har även i gjort en karta som på ett spännande sätt visar vilka riksintressen som täcker in området. Det är gruvnäringen, rennäringen och andra områden med naturvärden som lappar över varandra. Det är en stad som är beroende av gruvnäringen. Det är en bygd som är beroende av rennäringen. Det är mycket intressant att se hur dessa områden kolliderar. Staden behöver flyttas för att gruvan ska kunna utvecklas. Staden håller på att rasa. Om inte staden flyttas kan inte heller gruvan utvecklas. Då kommer staden inte att finnas kvar. Men det går inte att flytta staden eftersom i princip all mark runt omkring är av riksintresse. Det är klart att jag tycker att det är problematiskt. När vi väl vet vad utredningen har landat i vet vi mer, men vi har inget svar . 45 (C) replik: ställer en berättigad fråga. Vem ska bygga för dem som inte har råd? Jag väljer att plocka ut en del av meningen, och sedan ställer jag frågan igen. Vem ska bygga? Ska det vara byggföretagen, de som drabbas av minskande ROT-avdrag, och även drabbas av regeringens skattechock på 2,4 miljarder? Det är bara en del av skattechocken för att anställa unga människor. I gengäld ska staten ta ett ansvar för att dopa företag som redan tjänar pengar på marknader där de redan är aktiva, genom att dela ut pengar till att uppföra bostäder som redan skulle ha byggts. Med den politiken anser jag inte att frågan som ställde, inte ens i sin fulla längd – Vem ska bygga för dem som inte råd? – besvaras av subventionen. Det finns ingenting inbyggt i systemet som säger att dessa bostäder ska användas eller riktas specifikt till personer som ändå inte skulle ha råd att betala hyran. Jag väljer därför, trots att jag har kvar av min talartid, att återigen ställa frågan som ställde: Vem är det som ska bygga bostäderna? 46 (MP) replik: Jag vet inte om det näst sista sa var ett försök att pika mig för mina korta anföranden i kammaren. Jag anser att vi ska lägga vår tid på det som är absolut viktigast och inte ta all tid som står till vårt förfogande här. Jag tycker lite synd om justitieutskottet, som är sist på dagens talarlista. Vi hade avsatt och för den här debatten. Vi är snart uppe i 2 . Jag anser att man ska ta den tid man behöver men att man inte behöver prata mer än nödvändigt. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vem är det som ska bygga? Jo, det är byggföretagen. Jag anser, och det anser regeringen också, att byggföretagen ska bygga bostäder mer än de ska renovera kök som renoverades . Därför väljer vi att styra om pengarna som går till ROT-avdraget till att skapa nya bostäder för de människor som inte har möjlighet att efterfråga de bostäder som finns på marknaden. 47 (C) replik: Ja, , jag ska också fatta mig kort. Även om man tycker att investeringsstöden på något sätt är bra anser jag att det stora problemet inte bara är att de styr kostnader och påverkar marknaden kostnadsdrivande i och med att dessa bostäder ändå skulle ha byggts. kanske de byggs till en högre kostnad för att subventionerna finns att hämta ut. Det stora bekymret är varifrån pengarna tas. Pengarna tas från ROT-avdragen, som jag tror mig veta att och har varit positiva till men som minskas ned. Det handlar ju inte bara om nya kök. Det handlar om energieffektiviseringar. Det handlar om att ta hand om dagvattnet så att det inte rinner in och skadar huset. Det handlar om att göra ombyggnationer i huset som innebär att du kanske får plats att inreda en lägenhet som du sedan kan hyra ut i andra hand. Det är en fantastiskt förfuskad propaganda, alla konstigheter som finns kring ROT-avdragen. Det är lite märkligt att den kommer från just , som jag trodde tyckte om det här. Det här kommer att påverka de företag som inte kommer att kunna ta del av de subventionerade bostäderna på de bostadsmarknader där bostäder kanske inte skulle ha byggts eftersom de inte anses vara attraktiva nog. Det går inte att bygga i ett bullerutsatt läge vid järnvägen. Det går inte att bygga vid stranden där det finns attraktiva bostadsmöjligheter. Det är de marknaderna som bostadsföretagen väljer att inte finnas på. De byggföretag som finns där och bygger ett enstaka hus är de som i mångt och mycket lever på ROT-avdragen. Jag frågar fortfarande: Om vi ska bygga bostäder i hela landet, vem är det då som ska bygga? 48 (MP) replik: Bostadsbristen är verklighet i alla kommuner, så jag tror nog att vi kommer att se byggnation. Jag hoppas att vi kommer att se byggnation i alla kommuner. Det staten väljer att stödja är byggnation av bostäder som vi ser inte har byggts. Att det skulle vara kostnadsdrivande att vi väljer att i stället sätta ett hyresnivåtak tycker jag är intressant. Vi har inte tagit bort ROT-avdraget. Om vi ska kalla det en propagandadebatt är det någonting som de borgerliga företrädarna har valt att sprida. Det är ett rykte som har gått, och jag har också hört det i debatterna. Vi har inte tagit bort ROT-avdraget. Vi har minskat ROT-avdraget. De företag som är verksamma inom elbranschen och andra branscher såsom vvs kommer att behövas även när vi ska bygga de nya bostäderna i . Vi behöver dra el och bygga badrum och toaletter i de husen också. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Och du, , nämner energieffektiviseringar! När det finns ett stöd på 1 miljard i budgeten för just den åtgärden säger du att genom att minska ROT-avdraget inte tycker att energieffektivisering är viktigt. Det är just det vi visar att vi tycker att det är, . 49 Statsrådet (MP): Jag vill inleda med att tacka för en spänstig debatt. Framför allt vill jag tacka civilutskottets ordförande för hennes öppenhet och tillbakablick med en på goda grunder självkritisk ingång. Jag vill också tacka för att vi här kan ta nästa steg i den bostadspolitik som behövs för . När jag tillträdde tillsammans med regeringen var det ett helt annat debattklimat. Alla de som slår sig för bröstet om att de har velat samarbeta var då på olika sätt väldigt stängda för att ta något som helst steg mot ett samarbetsklimat. Det ledde till att vi i princip förlorade av möjligheter till att tillsammans gå framåt i en av vår tids största frågor i svensk inrikespolitik. Jag är också väldigt glad över att vi har ett så pass starkt förslag i budgeten för det bostadspolitiska området. Jag tänker ta upp ett antal av dessa frågor. Jag tycker att de som står bakom budgeten – Socialdemokraterna, och – och deras representanter här på ett föredömligt sätt har klargjort hur detta arbete kommer att gestalta sig . Vi har i budgeten ett investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studenter. Syftet är att öka nybyggnationen av små klimatsmarta hyresrätter med rimliga hyror. Stödet är på . är tanken att det ska vara . och framåt permanentas satsningen med . Vi har en stimulans för studentbostäder. Vi vet att unga studenter är särskilt utsatta på bostadsmarknaden eftersom de ofta saknar de finansiella tillgångar och kontaktnät som krävs för att få en permanent bostad. I budgeten avsätts som särskild stimulans till snabbt uppförda studentbostäder. Vi har ett stöd till kommunerna för ökat bostadsbyggande. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner som bidrar till ökat bostadsbyggande. Enligt oss har vi här en oerhört stark möjlighet att växla upp det arbete som många kommuner faktiskt har bidragit med i spåren av en oerhört viktig utmaning som innebär att vi måste se till att få ut fler bostäder på marknaden, framför allt den typ av bostäder som det inte har byggts tillräckligt många av . I budgetpropositionen avsätts därför till stödet. satsas , och och framåt är idén att ett stöd ska permanentas på . För att underlätta omställningen till ett energisystem baserat på förnybar energi är det av avgörande betydelse att den bebyggda miljöns energianvändning minskar. Jag var på klimattoppmötet i , och där fick vi helt färska siffror upplästa för oss: beräknas det som byggnaderna står för i koldioxidutsläpp att vara av det totala utsläppet. är denna siffra i världen runt en tredjedel, . I ligger den på . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vi har ett oerhört stort ansvar när det gäller klimatomställningen: att det byggda beståndet tar ett större ansvar och att de som äger och förvaltar men också bygger nytt har detta perspektiv för ögonen. Den stora utmaningen inom bostadssektorn är därför att få upp takten på renoveringarna och att energieffektivisera det befintliga beståndet. En stor del av bostadsbestånd är mer än , och upprustningsbehovet för bland annat de så kallade miljonprogramsområdena är omfattande. Genom ekonomiskt stöd till fastighetsägare i områden med socioekonomiska utmaningar ges dessa förutsättningar att genom renovering och energieffektiviseringsåtgärder minska energianvändningen och förbättra boendemiljön som hyresgästerna skyddas mot orimliga hyreshöjningar. Ett stöd till förnyelse av utomhusmiljöerna skapar möjligheter att ta ett helhetsgrepp om hela bostadsområden och stärka kopplingarna till den omkringliggande stadsregionen. På så sätt skapas möjligheter att öka kvaliteten och trivseln i boendet. I utemiljön är det också viktigt att skapa mötesplatser och öka tillgängligheten till grundläggande service. I budgetpropositionen , som regeringen jobbat fram tillsammans med , finns , och den miljarden kommer att återkomma de nästkommande åren. Investeringsstödet för bostäder till äldre är ytterligare en satsning. Det handlar om den demografiska utvecklingen, med ett ökat antal äldre med behov av anpassade bostäder, som vi ser framför oss. Det demografiska trädet har dessutom en relativt ymnig krona. Därför behövs en ekonomisk insats från budgeten. Där gör vi en permanent satsning med . Före det har vi och . Utöver dessa satsningar har vi sett behovet av att avsätta ytterligare medel för de kommuner som vet med sig att marksanering skulle kunna lösgöra tomter i centrala lägen. Därför föreslår regeringen en satsning på marksanering. För att kunna ta del av stödet måste kommunen använda den sanerade marken för just bostadsbyggande. Anslaget ligger inom utgiftsområde 20. I budgetpropositionen avsätts till stödet, för året därpå ytterligare och permanentas satsningen med . Allt detta sagt, i grunden handlar det om siffror och om önsketänkande utifrån olika ingångar då aktörerna försöker blicka framåt. När vi blickar framåt har vi två val. Det ena är att tycka att det som varit är bra. Jag menar att de företrädare för de före detta regeringspartierna som vi hört har frångått den principen helt och hållet. Det finns en självkritisk granskning, och det är något som man i opposition har tillfälle till och tid att jobba med. Vi som sitter i regeringen har däremot ett ansvar att hjälpa de kommuner som har ett bostadsförsörjningsansvar. I många av kommunerna runt om i landet kan dessutom partifärgen inte på förhand bestämma vilken typ av styre man har. Därför är det glädjande att höra att de kommunala diskussionerna har hittat till den här kammaren, det vill säga att man inte främst tittar på om det är en vänsterpartist, moderat, miljöpartist eller kristdemokrat som sitter på samma sida av bordet utan att det är resultatet som räknas. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag har suttit i under två mandatperioder, och jag vet att det under hela förra och förrförra mandatperioden inte förekom en enda längre diskussion om samarbete över den berömda så kallade blockgränsen när det gällde bostadspolitik, något som företrädarna för den tidigare regeringen nog också vet. När innehade den bostadsministerpost som jag för tillfället innehar förekom inte mycket samarbete. Det är därför glädjande att det nu finns en sådan ingång vad gäller bostadspolitiken även från de partier som när de själva satt i regeringsställning inte jobbade så väldigt mycket för samarbete. Precis som var inne på behöver vi ett nytt samarbetsklimat i en riksdag som egentligen sett ut på det här sättet , där det inte finns tydliga majoriteter. Antagligen behövde saker och ting bli sämre innan de kunde börja bli bättre. Regeringen har en tydlig inriktning på bostadspolitiken, och jag är glad att vi nu kan blicka framåt trots den typ av retorik som antagligen även jag tidigare var en del av. 50 (SD) replik: Tack, bostadsministern, för att du deltar i debatten! Det är mycket trevligt. Min fråga gäller det byggande som behövs i samband med att befolkningen ökar kraftigt. Skillnaden är stor mellan och regeringens invandringspolitik. anser att vi på ett bättre sätt kan hjälpa fler människor i närområdena, de som inte har möjlighet att komma till , medan regeringen i stället vill hjälpa ett fåtal i . Om vi bortser från den diskussionen står vi inför faktumet att det behöver byggas många bostäder. Frågan är vem som ska bygga dem. Är det kommunerna som vi vet står inför en förmodad situation där de enligt SKL:s prognoser behöver höja skatten med framöver? Vem ska betala hyran för de bostäder som dessa människor ska flytta in i? Vi vet att det tar ungefär för en person som kommer till , alltså en nyanländ, att komma in på arbetsmarknaden. Vi har 7 procents arbetslöshet i . Det innebär att de nyanlända i stor utsträckning inte kommer att kunna betala sin hyra på egen hand, utan de kommer att få använda sig av kommunernas försörjningsstöd. Det drabbar kommuner som vi vet redan har det ekonomiskt ganska svårt. Det kostar mycket att bygga, och försörjningsstödet kostar mycket. Min fråga är: Vem är det som ska betala för att kunna bygga och betala hyror för alla dessa människor? 51 Statsrådet (MP) replik: Tack för frågan, ! Jag har studerat texter i denna del, så det var bra att höll sig till dem, förutom ett inledande preludium, och lyfte frågan till den rätta nivån. Jag är glad att det tidigare replikskiftet präglades av ödmjukhet då en riksdagsledamot som begärde replik på honom berättade vad det var vi faktiskt diskuterade. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik När vi debatterar bostadspolitik finns där framför allt två ingångar. Det ena handlar om det kommunala bostadsförsörjningsansvaret. Kommunerna har det ansvaret. Man kan förhålla sig till det på olika sätt. Man kan säga att det enbart är kommunernas ansvar och att de får klara sig bäst de vill. Vi har sett hur den typen av politik – här vill jag inte peka ut någon särskild regering – har resultaterat i att kommunerna fått räkna med olika påsar för att hitta vägar till vad som ska byggas och vilken typ av markpolitik de ska ha. Regeringens idé är att stötta kommunerna i detta. Vi vet att det som efterfrågas är byggklar mark och regelförenklingar. Byggklar mark kan kommunerna – framför allt de kommuner som redan visat att det går – klara på egen hand om de får starka incitament för att klara av det. Det andra huvudspåret handlar om statens satsningar på infrastruktur. Där har vi Sverigeförhandlingen, som pågår med oförminskad kraft. Det är ett initiativ som den gamla regeringen hade och som vi tyckte var väldigt bra. Vi fortsätter att jobba med den frågan, och det kommer att göra att den totala kakan blir större. 52 (SD) replik: Tack, bostadsministern, för svaret på frågan! Jag känner mig dock inte riktigt nöjd med svaret. Resultatet av Sverigeförhandlingen kommer vi inte att se förrän , och står vi inför en bostadskris som måste lösas. Detta är inte något som kan ordnas . Det är regeringen som är högst ansvarig för den invandringspolitik som vi ser i . Ni måste ha en framförhållning när det gäller bostadspolitiken, . Det är väl inte meningen att regeringens bostadspolitik ska innebära att vi får tältläger i eller att vi ska använda oss av för att inhysa människor. Någon form av framförhållning måste man väl ändå ha när man säger att vi ska ha den stora invandring till som vi har sett framför allt . Frågan är: Hur löser vi detta kortsiktigt och långsiktigt? Vi ligger mycket efter nu eftersom det var 2003 som vi senast hade balans på bostadsmarknaden. Det behövs ett enormt byggande av bostäder – förmodligen ett nytt miljonprogram – speciellt med tanke på att vi pratar om kanske 1 miljon nyanlända flyktingar till . Vi vet att ett miljonprogram kostar enormt mycket pengar. Då räcker inte det investeringsstöd och liknande som vi ser i regeringens budget .