prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Jag tycker precis som att frågan hur vi åstadkommer ett mer hållbart och längre arbetsliv bör och ska stå högt på Pensionsgruppens agenda. Det handlar trots allt om hur vi säkerställer pensionerna för alla i ett längre perspektiv. Jag delar den ingången. Det känns dock viktigt att understryka att vi, precis som jag var inne på i mitt inledningsanförande, måste se till att alla har möjlighet att jobba längre, att inte minst de kvinnor som arbetar i välfärdens yrken och i många fall inte orkar hela vägen också får förutsättningar att orka de extra åren för att få en ännu bättre pension. Den möjligheten ska finnas. Det finns många skäl till att vi behöver jobba med arbetsmiljöfrågorna i de sektorer där många kvinnor arbetar. Vi ser att de dels inte orkar hela vägen till pension, dels är sjukskrivna i mycket större utsträckning. Det är givetvis inte acceptabelt och behöver göras någonting åt. Man kan tala om skattesänkningar hit och dit, men det är oerhört viktigt att understryka att vi inte tycker att det ska vara en skillnad i beskattning av pensionärer och löntagare eftersom, precis som sa, pension är uppskjuten lön. 143 (M) replik: Tack för svaret! Därmed kommer vi in på det riktigt viktiga. Jag tänker inte fråga om statsrådet är för eller emot att försöka implementera pensionsåldersutredningens förslag, för det har hon redan talat om. Jag är mycket glad för att vi ska försöka implementera den så att vi kan ta in åtminstone delar av pensionsåldersutredningen under innevarande mandatperiod. Det är jag mycket glad för. Men vad tror statsrådet om tidsaspekten? Det är viktigt att vi inte skjuter det alltför långt . Kommer vi att få se en proposition , , ? Jag tror att det är viktigt att försöka ge en tidsram så att vi ser det i horisonten. Det vore farligt att putta det framåt, bortom mandatgränsen 2018. Om vi, vilket alla här är för, ska agera för pensioner som det går att leva på måste vi göra någonting och det . 144 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tack för det inlägget, ! Det som vi nu är överens om i Pensionsgruppen är att det är en av de prioriterade frågorna i Pensionsgruppens arbete. Vi har en ambitiös planering för hur vi tänker ta oss an frågan. Det gör vi utifrån att det är en viktig fråga som berör alla löntagare och att det är viktigt att vi för samtal, inte minst med arbetsmarknadens parter, om dessa frågor. Det ska vi sätta igång med så snart vi kan. Vi är överens om att samtalen inte får dra ut alltför mycket . Sedan har vi sagt att frågan ska komma tillbaka till Pensionsgruppen, och med utgångspunkt från det sker en vidare hantering. Det är klart att också jag ser att det hade varit bra om frågan nu kunde ta steg framåt. Vi har talat om den , men vi ska med nogsamhet understryka vikten av att arbetsmiljöfrågor och annat också finns på bordet. Avslutningsvis skulle jag vilja understryka något som jag tycker är väldigt viktigt. Jag tror att det var som touchade det från talarstolen. Hon talade om arbetsmarknadens syn på den äldre arbetskraften i . Jag brukar säga att vi kanske har den mest välutbildade och kompetenta äldre arbetskraften i världen. Dessutom är det fråga om ganska friska människor. När man lyssnar på arbetsmarknadens parter, även de på arbetsgivarsidan, är det emellanåt slående att de inte är mer positivt inställda till att behålla den kompetenta arbetskraft vi har på arbetsmarknaden, inte minst med tanke på att vi kommer att behöva varenda hand på den svenska arbetsmarknaden. 145 (L) replik: Jag är stolt över den pensionsreform som främst , , och lade grunden för. När det gäller skatten för årsrika personer vill vi liberaler successivt sänka den ytterligare när vi har pengar för det, men har vi valt en stram budget med tanke på de utgifter som ligger framför oss. Vad beträffar skatteojämlikheten vill jag ge en liten historik. Det var SPF Seniorerna som, när jag var ordförande, kom med ett förslag för att stimulera årsrika människor att fortsätta att förvärvsarbeta eftersom vi behöver deras insatser i arbetslivet. Vi föreslog efter nederländsk modell att pensionärer skulle få sänkt skatt om de fortsatte att arbeta. I blev det en väldig reaktion mot det från facket, för det var orättvist att inte yngre personer också fick en skattesänkning. Här i kom vi då att införa en skattesänkning för både yngre och årsrika, och därmed var den lede lös, så att säga. Det var där problemet uppstod, för då såg man skillnaden mellan förvärvsarbetande och icke förvärvsarbetande pensionärer. Man såg inte fördelarna med det andra. Det som jag egentligen vill ta upp är hur vi slår hål på myterna att vi inte kan lära nytt, att vi inte kan klara ny teknik och så vidare. Vad har regeringen för planer för att ta kål på dessa myter? 146 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tack för det inlägget, . Jag är glad att du adresserar de frågorna. Det är också en del av pensionsåldersutredningen. Det pekas på som ett av hindren för att stimulera människor som vill och kan att arbeta längre. Inte minst handlar det om synen hos arbetsgivare. De kanske i stället ska kunna se att de vill ha kvar arbetskraften längre fram i tiden än . Vi har i Pensionsgruppen ett arbete som vi har påbörjat. Det handlar om hur man åstadkommer ett längre arbetsliv. Vi kommer att starta samtal med arbetsmarknadens parter. Detta kommer naturligtvis att vara en del av de samtalen. Varför har man den syn man har på äldre arbetskraft att man inte kan behålla den ute på arbetsplatserna längre upp ? Det kommer att vara en fråga som finns med i det arbetet. Det är ungefär så som planeringen ser ut just nu i den frågan. 147 (L) replik: Vi fick 2013 en breddad lag mot åldersdiskriminering. Det är uppemot 800 anmälningar som har kommit in varav tre har gått till rättslig prövning. När jag ser i diariet finner jag många anmälningar som kan handla om bemötande. Bakom diskriminerande bemötande ligger naturligtvis myter. Jag tycker att det vore en enkel sak att analysera anmälningarna som inte har lett till någonting för att de inte har blivit föremål för domstolsprövning. Ålderismen, den negativa synen på äldre människor, går igen lite överallt. Jag upplevde det . Jag åker Express ganska ofta och har ett rabattkort. Jag lämnade fram det till henne som skulle kontrollera biljetterna. Hon tittade på mig och sa: Har du ett sådant här kort? Är man förväntas man inte ha rabattkort på Express. råkar jag ha det, eftersom jag behöver det. Detta går igen. Det sitter i ryggmärgen på människor. Därför tror jag att forskning behövs. Vad ligger bakom? Vad kan vi brotta ned? En så enkel sak som att gå igenom alla anmälningarna hos DO kan ge en liten hint. 148 Socialförsäkringsminister (S) replik: Tack, , för att du hjälper oss att sätta fokus på frågan. Det kanske var som i något av sina tidigare inlägg pekade på hur många i arbetskraften som det kommer att behöva gå på varje pensionär framöver och hur det reellt kommer att se ut om vi inte lyckas vända utvecklingen. Det går tre på varje pensionär, och det kommer att vara två om utvecklingen fortsätter i denna riktning. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det handlar inte minst om att det borde finnas ett intresse från såväl arbetsgivare som samhället i stort att se till att skapa förutsättningar för att människor ska orka jobba längre. Men det behövs också ett intresse inte minst från arbetsgivare som anställer och att man reellt inser att man kommer att behöva ha kvar människor betydligt längre. Jag brukar påpeka att arbetsmarknadens parter, både fack och arbetsgivare, här har ett väldigt stort ansvar i att gemensamt kanske vara mer kreativa i hur man på olika sätt kan stimulera under arbetslivet så att människor ska orka arbeta längre och att man inte minst kan ta till vara den kompetens det handlar om. Om man tittar på Kommuner och Landsting kan man se att de har ett nyrekryteringsbehov på nästan en halv miljon nya medarbetare eller någonting liknande. Det innebär naturligtvis att de kommer att behöva både ha kvar dem som arbetar och anställa alla nya som de kan tänka sig. Men det handlar också om att ta till vara kompetensen och erfarenheten hos de äldre medarbetarna på ett mycket mer kreativt sätt än . Vi får hjälpas åt med den opinionsbildningen. 149 (V) replik: går väldigt bra just . Det är roligt. Det är lägre arbetslöshet, och pengarna tickar in från olika håll. Det är väldigt bra att vi går mot ett mer jämställt samhälle så att kvinnor slipper sitta i fällan. Jag tänkte höra med dig, , vad du ska säga till de kvinnor som får den väldigt låga pensionen och som har gått i pension. Det gäller exempelvis sjuksköterskan med i yrket som efter mycket om och men får ut när man lägger till diverse småpensioner hit och dit. Hon ligger under fattigdomsgränsen. De kvinnor som har det så dåligt och är fattigpensionärer ligger redan där. Det är inte någon liten grupp. De får i väldigt stor utsträckning ändra sina liv radikalt för att över huvud taget överleva. Jag tänkte höra: Vad säger du till dem? 150 Socialförsäkringsminister (S) replik: Tack, , för det inlägget. Det är i allra högsta grad relevant. Det är därför som detta är en av de frågor som står högst på agendan i Pensionsgruppens arbete just . Vi har ett ambitiöst arbete som är sjösatt. Som jag också försökte säga i mitt inledningsanförande tittar vi på sju olika delområden initialt just nu i Pensionsgruppen. Det handlar om åtgärder som är möjliga att vidta både på kort och på lång sikt. Stimulanser som delad pensionsrätt är någonting vi tittar på. Vi tittar på deltidens betydelse för pensionen. Vi tittar på tjänstepensionernas betydelse för pensionerna. Det är viktigt att ha med sig. Det är en fråga för arbetsmarknadens parter. Det är som skiljer i pension om man tittar på helheten i pensionssystemet. Om man bara tittar på tjänstepensionerna skiljer det mellan kvinnor och män, vilket har att göra med konstruktionen där. Det är också en viktig fråga för oss att politiskt belysa och peka på. Vi tittar på överföring av premiepensionsrätt mellan makar, som används väldigt lite , grundskyddets betydelse för jämställda pensioner och efterlevandepensionens betydelse för jämställda pensioner. Till det har vi också en översyn av bostadstillägget just nu pågående i . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det är många delar i det där vi ser på: Vad har jag möjlighet att göra på kort sikt, och vad är också nödvändigt att göra på ? Någonstans är jag övertygad om att vi måste ta problemet vid roten. Vi kan inte ha ett så ojämställt arbetsliv och samhälle som vi har som drabbar kvinnor på det sätt det gör i pensionshänseende men också i många andra hänseenden. 151 (V) replik: Det är jättebra att saker och ting är på gång och att de kvinnor som går ut i arbetslivet möjligtvis får ett mer jämställt liv än sina mammor och mormödrar. Det är jättebra. Men problemet är att vi redan har en stor grupp som står och funderar på var de ska panta flaskorna , om man ska vara helt ärlig. Det ser oerhört risigt ut för många ekonomiskt. LO har varit ganska kritiskt till PPM-reformen som genomfördes. Det är lite samma där. Den underfinansierade inkomstpension som finns gör att industriarbetare får ut av sin slutlön i stället för de som de har utlovats. Det är klart att det slår igenom. Detta är ofta en klassfråga. Människor med bättre ekonomi kanske har möjlighet att avsätta pengar till sin pension privat och så vidare. Systemet bygger väldigt mycket på att man sparar för sig själv. Har man inte gjort det straffar det sig sedan när man går i pension. Det är ändå en stor grupp av människor, män och kvinnor inom LO-kollektivet, som får det väldigt besvärligt. Hur tänker ni er med just det? 152 Socialförsäkringsminister (S) replik: Först och främst är det inte så att vi från regeringens sida inte gör någonting för de sämst ställda pensionärerna just . Vi har bland annat påbörjat en nedmontering av den så kallade pensionärsskatten. Vi gör nu också en justering av bostadstillägget, som är väldigt träffsäkert, vilket kommer att innebära en förbättring för just dessa grupper. När det handlar om premiepensionen har vi , tror jag, en utredning som sitter och som kommer att arbeta med att just se över premiepensionssystemet och några av de delar som kanske fungerar mindre väl, om man får uttrycka det så. När det gäller såväl premiepensionssystemet som pensionssystemet i stort har det nu gått vi fick överenskommelsen på plats. Det är klart att vi då ser såväl positiva saker, som gör att vi känner att detta är bra att stå på även , som förbättringsområden. Det handlar till exempel om jämställda pensioner och det faktum att vi nu gör en översyn av premiepensionssystemet. Det får man inte heller rädas; det finns nog inget system som är helt perfekt. Det värsta är dock om man duckar för de problem som man ser längs med vägen. Det är i allas intresse att vi tillser att också framtidens pensionärer får en bra pension och att det ska fungera väl med såväl premiepensionerna som de andra delarna av pensionssystemet. Detta är också en del av den överenskommelse som slöts i Pensionsgruppen och som håller på att omsättas. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 4 Kultur, medier, trossamfund och fritid Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2015/16:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2015/16:1 delvis) 153 (M): Vi har att behandla kulturutskottets betänkande nr 1 om kultur, medier, trossamfund och fritid. som utskottet har hanterat betänkandet har mycket förändrats i vår omvärld. Mycket har orsaker långt utanför landets gränser men har också fått stora konsekvenser innanför våra gränser. Vårt politiska samtal har förändrats, och vår diskussion har tagit en annan inriktning. har debatten handlat om att bryta barriärer och öppna gränser. Gränslösheten har varit ett honnörsord. talar vi om höjda murar, stängda broar och ökade kontroller. Det är inte, som vissa vill göra gällande, för att försvara en smal och subjektiv bild av vad som är och den svenska kulturen mot en obestämd och oklar fiende, utan för att vi ska kunna klara av att fortsätta ta det ansvar som har präglat vårt land så . Ett humanitärt ansvar förutsätter att man har såväl kontroll som kapacitet. När den övriga politiken syftar till att säkra och kontrollera våra gränser blir kulturens och konstens gränslöshet allt viktigare. Reflektion, förståelse, respekt, ansvar, empati, igenkänning, omtanke och insikt är begrepp som ofta ligger utanför den gängse debatten men som är alldeles nödvändiga för att vi ska kunna fungera som människor. Genom att rikta ljuset mot oss själva lär vi också känna andra. Genom att utmana våra föreställningar och testa våra egna gränser hjälper konsten oss att kunna förstå och relatera till vad som sker. Med allt detta som bakgrund var det ändå med viss besvikelse jag tog del av regeringens förslag till budget. Efter de första budskapen om rekordsatsningar på kulturen var min första tanke att gratulera kultur- och demokratiministern till en lyckad förhandling. Det är inte alltid kulturen som står först när begränsade resurser ska fördelas. Men när jag sedan tog del av hur man faktiskt ville fördela denna så kallade enorma satsning blev jag förvånad. På kulturområdet lägger regeringen ytterligare 359 miljoner. Men endast en marginell del kommer kulturutövare och konstskapare till del. I princip handlar det om två huvudnummer: fri entré på ett begränsat antal statliga museer och en oklar satsning om på sänkta avgifter till . Kultur, medier, trossamfund och fritid Den mest obegripliga av reformerna är den om fri entré. 19 museer, varav 16 ligger i , ska i någon utsträckning – oklart vilken – beordras införa fria entréer på några eller alla utställningar, oklart vilka. För detta avsätter regeringen i kompensation – en summa som redan har räknats ut som otillräcklig. Anser regeringen verkligen att detta är den mest prioriterade satsning Kultursverige behöver? Varför välja en reform som slår så snett geografiskt? Vem ska egentligen få komma in gratis, och till vad? Var tycker regeringen att museerna ska ta resurser när statens kompensation inte räcker till? Är det från samlingsvården eller från utställningsverksamheten? För att travestera rumpnissarna i : gör regeringen på detta viset? När det gäller är det mesta höljt i dunkel. Om det är höga avgifter man vill åt är det framför allt välbärgade förortskommuner runt våra storstäder som berörs. Jag kan ha synpunkter på avgiftsstrukturen i de här kommunerna, men jag tror inte att det är något man löser genom att pumpa in statliga pengar till dem som redan har. ska en särskild utredare ta fram förslag till nationell strategi för den kommunala kultur- och , men hen ska inte vara klar förrän . Hade det inte varit rimligt att först reda ut vad man vill innan man lägger 100 miljoner på det? Återigen: Varför gör regeringen på detta viset? När det gäller filmpolitiken är det samma sak. Glatt går regeringen ut och river upp ett filmavtal, chockhöjer momsen på biobiljetter, tvingas till nödtorftiga kompensationer och aviserar att här ska det in en statlig filmpolitik. Men vad denna filmpolitik ska innehålla eller hur den ska utformas har man ingen aning om. En utlovad proposition december blev till en skrivelse februari som blev till en eventuell skrivelse eller kanske en proposition . Hade det inte varit rimligt att först komma fram till vad man vill innan man kapar trossarna och driver ut mot okänt mål? Är det inte rimligt att man åtminstone överväger konsekvenserna för svensk film innan man ensidigt river upp grunden för dess finansiering? Varför gör regeringen på detta viset? På område efter område får man alltmer en känsla av en regering som skjuter från höften och glatt skickar pressmeddelanden, men som utlovar godispåsar utan innehåll. Den fiskdammen gör tyvärr inte succé på barnkalaset. Kulturen och konsten förtjänar bättre svar än ”finns i sjön”. Från moderat sida lägger vi fram en stramare kulturbudget än vad regeringen gör. Vi gör ett antal satsningar och uppräkningar, men vi ligger ändå totalt på en lägre nivå. Det gör vi helt enkelt för att vi inte delar de prioriteringar hos regeringen som jag tidigare räknade upp. Vi tycker inte att det är rimligt att snedvrida museipolitiken på det sätt som regeringen vill, vi anser det inte vara rimligt att lägga på kulturskoleavgifter i välbärgade kranskommuner och vi tycker inte att det är rimligt att riva upp filmavtal utan att ha en aning om vare sig konsekvenser eller alternativ. Vi vill fortsätta att bygga en modern kulturpolitik som både värnar kulturens frihet och egenvärde och sätter in kulturen i en större politisk kontext. Under Alliansens vid makten tillfördes kulturen . Det motsvarar ungefär en tvåprocentig ökning , trots en djup ekonomisk kris. Detta är ganska unikt i ett internationellt perspektiv under de år som har gått. Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturpolitiken får dock inte heller reduceras till att bli en tävling om vem som ger mest i bidrag. Höjda arbetsgivaravgifter, som regeringen driver fram, slår mot kulturen och kulturnära näringar. Vi säger nej till detta, liksom vi säger nej till chockhöjningar av biomomsen, som riskerar att slå hårt mot såväl konsumenter som biografer i glesbygd. Vi delar inte regeringens linje att strössla lite extra över vissa som man rycker undan mattan för andra. Avslutningsvis, fru talman, behöver framtidens kulturpolitik kopplas samman med frågor om tillväxt, ekonomi och sysselsättning, hälsa och bildning. Men det handlar också om de förutsättningar som råder för skapandet av konst. Det handlar om konstnärers villkor, men också om det klimat i vilket konstnärer ska verka, om hur vi ser på vårt land och på de värden som ska råda här, om öppenhet och frihet, om nyfikenhet och upptäckarlusta, om kunskap och om provokation, om gränser som bryts ned och om tabun som spräcks. Framtidens kulturpolitik måste långsiktigt bygga på dessa insikter, och jag hoppas på många goda samtal och debatter framöver. 154 (SD) replik: Vi har kunnat notera hur har genomgått en rask politikutveckling på vissa områden, åtminstone på papperet, och intagit en hållning som kanske är en av de mest migrationsrestriktiva i . I det här läget är det naturligtvis välkommet. kan vi notera att har den kanske lägsta ambitionsnivån av samtliga partier på kulturområdet, åtminstone mål- och resursmässigt. Som stort parti har man naturligtvis ett ansvar. Frågan inställer sig: Vad vill och med kulturpolitiken? Man sa att man inte delar regeringens prioriteringar, men vad vill man se i stället? 155 (M) replik: Jag tackar för frågan. Låt mig göra en sak mycket klar. När det handlar om vad som införs när det gäller migrationsområdet och varför det görs finns det mycket som skiljer mig och åt och som skiljer och åt. Det finns mycket mer som skiljer än som förenar. Det är möjligt att någonting i retoriken kan förena, enligt det som hör, men när det gäller varför vi gör saker och ting och hur vi gör det finns det ingenting gemensamt över huvud taget. Vi vidtar vissa åtgärder just , precis som jag sa i mitt anförande, för att kunna fortsätta ta det ansvar som alltid har tagit som humanitär stat och för att värna den öppenhet och den respekt vi har för olika människors värderingar, religion, härkomst och kultur. Det gör vi . Det och vill är att stänga dörrarna för evigt och säga tack men nej tack till människor som kommer hit. Det är också det här som skiljer oss åt när det handlar om kulturpolitiken. Vi ser på svensk kultur på olika sätt. Vi ser hur svensk kultur genom hela historien har byggts av människor som har kommit hit och verkat här. Man har gjort det och , och man har byggt sig en framtid här. Det är så kulturliv har blivit starkt, det är så kulturarv ser ut och det är så morgondagens kulturarv ser ut. Kultur, medier, trossamfund och fritid och lägger fram en expansiv kulturbudget, men jag har aldrig varit med om att man lägger så mycket pengar på något som ska nå så få. Jag beklagar att ni inte har ett mer öppet och inkluderande perspektiv. Där skiljer vi oss oerhört mycket åt. När det gäller våra prioriteringar tycker jag att jag klargjorde dem tydligt i mitt anförande. Jag sa exakt vad vi vill göra men också hur vi ser det i ett större perspektiv. Vi menar att kulturpolitiken måste ses i sitt sammanhang och att ett samhälle som bygger på kunskap, bildning, ekonomi och tillväxt också gagnar kulturen. 156 (SD) replik: Tack, , för svaret! Jag inser att det finns mycket att bemöta här. Det finns något slags missuppfattning om att skulle vilja stänga dörren för evigt när det gäller migrationspolitiken. Det är naturligtvis inte sant. Vi har alltid haft och kommer alltid att ha invandring till i olika mån. Jag återgår till kulturområdet. menar att vi i når få med våra breda satsningar. Vi satsar resurser på mål, nya verktyg, kultur i vården, kulturmiljö och kompetens, riksteater, stad och land, Skapande skola i förskolan med mera. Hur når det få? Om studerar utgiftsområdesmotion på kulturområdet kan han se tydligt att våra satsningar riktar sig dels till ett nytänkande inom stora delar av kulturarvsområdet, och det är välbehövligt och efterfrågat, dels till delar av samtidskulturen, om det är det man avser. 157 (M) replik: Jag vet inte om man kan kalla det för missuppfattning. Jag har ju läst förslag, och det står tydligt, svart på vitt, hur man ser på saker och ting där. Jag har suttit i parlamentariska församlingar med sverigedemokrater , och jag har aldrig hört en sverigedemokrat säga: ska vi se till att få in fler intryck i vårt land, tänka ur ett mer mångkulturellt perspektiv och se hur vi kan bredda den svenska kulturen. Det har jag aldrig hört en sverigedemokrat säga. Det här är någonting helt nytt. Om det står för en omställning i politiken är det intressant och har skett här .