prot · H209104 · 2015-05-27 00:00:00 — När vi talar om klimatförändringar och hur vi ska brottas med dem handlar det naturligtvis om att minska utsläppen. Vi kan diskutera olika procentsatser och i vilken ordning det ska ske. Vi måste anpassa oss till den klimatförändring och de resultat som faktiskt kommer att inträffa. Det finns ett uttryck som säger att man ska hoppas på det bästa och förbereda sig för det värsta. Kanske är det ungefär där vi ligger i klimatdiskussionen. Vi i står helt bakom att de bästa och mest effektiva styrmedlen bygger på att förorenaren betalar. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU har visat sig vara effektiva styrmedel som naturligtvis ska vara ett centralt inslag i den svenska klimatpolitiken. När vi diskuterar skatter och styrmedel har det tidigare lyfts fram att det är mycket oroväckande att regeringen nu lägger mycket mer skatter på jobb och tillväxt och fokuserar på detta i stället för att styra mot det som är dåligt i samhället. Jobb och tillväxt vill vi förmodligen alla ha. Man kan konstatera att av de 34 miljarder man höjer skatten med 2016 drabbar jobb och tillväxt. Som har nämnts här tidigare rör det bland annat ROT- och RUT-avdrag och höjd arbetsgivaravgift för unga, kanske främst det . Förutom ekonomiska styrmedel handlar det om att satsa på forskning och inte minst på energiforskning. Det handlar om forskning på framtidens fordon och bränslen. Det är inte fordonen och rörligheten i sig som är problemet, utan det är utsläppen. Det gäller därför att fokusera på rätt saker. Energieffektivisering hänger för övrigt ihop med detta, som nämndes tidigare. När det gäller energipolitiken anser vi i att vi måste fortsätta med den politik som alliansregeringen förde, med fokus på utsläppsfri elproduktion. Att energiproduktionen ska uppfylla säkerhetskrav och hälsokrav är en grundläggande sak, men ur klimatsynpunkt finns det inget motsatsförhållande mellan att utveckla förnybar energi och att forska om och utveckla kärnkraft. Det är två lösningar på samma problem som måste samverka. I måste vi ha fokus på anpassningsåtgärder, men som lyfte fram måste vi även se att det egentligen är utvecklingsländer och Stillahavsöar som drabbas värst. Det handlar om höjda havsnivåer och översvämningar men också om områden i världen som drabbas av torka. Det är viktigt att vi jobbar internationellt och att den så kallade gröna fonden och liknande blir bra verktyg i sammanhanget. När vi pratar om anpassning är den kommunala nivån viktig i samhällsbyggnads- och planprocessen. Det är viktigt att man även tittar på detta vid den kontrollstation 2015 som tydligt utlovas av regeringen i betänkandet. har gjort ett bra underlag om denna fråga som kom . Det handlar om fortsatt arbete med anpassning av regelverken och finansiering av forsknings- och utvecklingsprojekt och framför allt om att lyfta fram kunskap och beslutsstöd. Man kommer naturligtvis aldrig undan att det i slutändan blir en diskussion om kostnadsfördelningen. Om vi går över till den globala sidan har vi nu framför oss klimatmötet i – COP 21 – . Vi får åter ha stora förhoppningar om att vi kan komma fram där och få ett bindande globalt avtal. Man upplever dock ofta att vägen mot ett sådant avtal känns nästan oöverblickbart komplex, men med den kunskap och de många steg som har tagits känns det som att avgörande steg kommer att kunna tas även i . I den debatt vi nu för är det viktigt att framhålla att vi odiskutabelt är helt överens om att vi måste föra en politik och driva förhandlingar så att vi säkrar att vi kommer så långt under tvågradersmålet som möjligt. Då är det naturligtvis viktigt att rika länder som och andra länder går före. Där kan man alltid resonera som – att vi inte ska gå före utan invänta vad andra gör. Men detta handlar om trovärdighet och förtroende. Om inte vi kan visa att vi är beredda att ta vår del är det svårt att kräva detta av andra. Jag vill påstå att den typ av resonemang som för är ett rent tankefel. Som nämnts har det funnits en hel del sifferexercis kring målen, men det viktiga är att det är tydliga mål. Det som allianspartierna framför i sin reservation 9 är att vi ska stå bakom de som man inom EU har beslutat att jobba med internt men också att vi vill lägga till där man jobbar med internationella mekanismer. Man kan, som , höja budet. Vi vet alla att vi i slutändan måste uppnå en minskning på 80–. Men det gäller att man kan ta sig dit och har realistiska förhoppningar om vart man kan komma. Vi tror att detta är en nivå och en förhandlingsingång som kan ha framgång inom EU. Jag ska inte nämna fler siffror för tydlighets skull, utan jag håller mig till de som Alliansen står bakom, varav är internt inom EU och är internationella mekanismer. 18 (V) replik: Jag har två frågor till . Den första gäller att du tog upp vikten av miljöstyrande skatter. Det är jättebra. Men varför tog då den tidigare borgerliga regeringen bort koldioxidskatten på kraftvärme, vilket har lett till en ökad användning av kol och fossil gas och därmed ökade utsläpp? Och vad är det för miljöskatter, klimatskatter och avgifter som vill införa? Det skulle vara intressant att veta. tar upp vikten av att stödja utvecklingsländerna. Jag kan inte annat än att hålla med. Därför var jag besviken över den budget som de borgerliga partierna tillsammans med röstade igenom tidigare, som innebar en neddragning på 1,5 miljarder på klimat- och miljöbudgeten i totala budget, en neddragning jämfört med det som regeringen och vi i hade föreslagit. En del av den neddragningen var just de nya, additionella klimatpengarna till utvecklingsländerna. Dem tog ni bort i er budget. Varför, , står du här och säger att vi måste stödja utvecklingsländerna när ni tar bort biståndet till dem? Det skulle jag vilja ha svar på. 19 (FP) replik: Tack, , för frågorna! När det gäller kraftvärmeverken: Det finns två sätt att ha styrning beträffande koldioxid, och det är utsläppshandeln och koldioxidskatt, och då får man välja det ena eller det andra, för annars blir det dubbelt. Vi har det klart att det är det som gäller i fråga om kraftvärmen. När det gäller vilka skatter som kan tänka sig att höja: Vi talar om att vi tittar på exempelvis de fordon som har stora utsläpp, att de kommer att drabbas. Det är väl ett bra exempel på den typen av miljöstyrande skatter som jag kan lyfta fram så här spontant. Vi är väl ganska överens om bonus–malus-systemen och så vidare. När det gäller vad som är prioriterat eller inte i budgeten: Man kan höja skatterna ganska mycket, och så har man mer pengar att fördela. Det är naturligtvis där som den stora problematiken ligger. Från sida tycker vi att det är förkastligt att höja skatterna på jobb och tillväxt i den grad som stöder regeringen att göra. Det är väl en av förklaringarna. Vi har under hela den tid som Alliansen hade regeringsmakten upprätthållit biståndsmålen och så vidare, så vi har prioriterat området när det gäller utvecklingsländer – det är inte tu tal om det. Men det är klart att om man höjer skatterna på jobb och tillväxt med 34 miljarder har man en och annan krona mer att dela ut. 20 (V) replik: Det är just därför som vi kunde presentera klimatbistånd till utvecklingsländerna med nya, additionella medel. Vi tar inte pengar från malariabekämpning och kallar det klimatbistånd, utan vi hade nya pengar. Men det röstade ni ned. Sedan var det intressant. Utifrån perspektivet att pratade om vikten av att använda skatter och avgifter för att minska utsläppen bad jag om lite konkreta exempel på vilka miljöstyrande skatter och avgifter som vill ha. Då tog upp skatt på fordon. Som jag förstår det handlar det om registreringsskatt på nya bilar. Det är vi i för. Men ärligt talat, , känns det lite klent för att komma från ett parti som säger att man vill införa miljöstyrande skatter och avgifter. Om vi inför en skatt på flyg drar vi in pengar som vi kan använda för att investera i järnvägen, så att det blir billigare att åka tåg, så att tågen kommer fram , så att vi kan bygga ut järnvägsnätet och så vidare. Ifall vi inför en avgift på långa långtradartransporter blir det lite dyrare att transportera gods med lastbilar, och vi kan också investera mer pengar i kollektivtrafik eller i järnvägen, så att fler kan använda sig av de färdmedlen. Om vi höjer koldioxidskatten minskar vi utsläppen och drar in pengar till att investera i det som minskar våra utsläpp, att göra det lättare för människor att leva på ett klimatvänligt sätt. Jag skulle i de här frågorna vilja ha ett mer offensivt som inte bara står och säger att vi ska använda oss av skatter och avgifter för att minska utsläppen utan också gör det i praktiken. 21 (FP) replik: När det gäller koldioxidskatten är vi från sida fullt beredda att diskutera nivån på den. Vi kan inte se något annat än att den kommer att höjas , eftersom det är ett mycket effektivt styrmedel. Det är också ett generellt styrmedel. Miljöskadliga subventioner av bland annat bränslen är vi från sida också helt beredda att se över. Det är säkert en hel del av dem som bör tas bort tämligen omgående. Det är andra exempel. En exakt lista har jag lite svårt att redovisa . Men vi ser ändå att det finns saker att hämta. När det gäller andra skatter som diskuteras har vi till exempel kilometerskatt på lastbilar. Det är ett tankefel, för det innebär att beskatta avstånd. Ska man ha ett ekonomiskt styrmedel ska det gälla något som går att förändra, men avstånd går inte att förändra. Beskattningen ska ske utifrån utsläppen och miljöskadligheten och inte avståndet. Därför har vi sagt nej till detta. Det finns inget motsatsförhållande i det. 22 (SD) replik: och har en del gemensamma åsikter i de här frågorna. Jag syftar framför allt på kärnkraften. Jag måste ändå säga att det är beklagligt att man inte kan möjliggöra en diskussion kring energipolitiken där vi lämnar och utanför, för det är ju problemet . Det vore därför positivt om kunde öppna upp för ett blocköverskridande samarbete i de frågorna. hävdar att det är ett tankefel att förhålla sig skeptisk till den svenska föregångspolitikens framgångar. Jag skulle vilja veta lite mer om vilken analys detta bygger på. Hur har den svenska föregångspolitiken nått framgångar? Har utsläppen minskat? Har vi påverkat de stora utsläppsnationerna att minska sina utsläpp? Har vi lyckats med att ro i land några framgångsrika klimatförhandlingar? Vi har ändå i det här landet gått före . Det är en politik som kostar mycket pengar och kostar jobb och som leder till knappt någon förändring alls av världens utsläpp. När man för en sådan politik borde man på något sätt grunda den på något annat än en fin tanke om att vi kanske kan lyckas med något eftersom det vore fint. Därför vore det bra om man byggde sin analys på något. Har man gjort en analys? 23 (FP) replik: Först och främst vill jag säga att gör en felaktig verklighetsbeskrivning. Det är inte så att genom att minska sina utsläpp har haft bristande tillväxt, utan vi har faktiskt kombinerat minskade utsläpp med tillväxt. var i sin diskussion inne på att det också finns en stor tillväxtfaktor i själva processen att teknikutveckla. Ur denna synpunkt tycker jag att förstärker sitt tankefel. Jag ska även kommentera kärnkraften och vara mycket tydlig med att det inte finns någon elproduktionsmetod som är ett självändamål, utan den är ett verktyg för att nå vissa mål. Vi från ser tydligt att det är oerhört bra att vi utvecklar det förnybara, men det kommer inte att räcka. Men vi har en tillgång av kärnkraft i . Det är en utsläppsfri produktionskälla. Att släppa den är inte ansvarsfullt. När det gäller att vara en förebild är det, som jag sa i mitt anförande, på det sättet att om man ska göra anspråk på att bli lyssnad på och ha något slags trovärdighet i en förhandling och driva på måste man själv visa att man är beredd att vidta vissa åtgärder. Sedan kan man som säga att det bara handlar om av världens utsläpp. Men man måste ändå arbeta med varje tiondels procent utsläpp. Det går inte att säga att inte ska göra någonting. När det gäller att analysera om vi har lyckats eller inte får vi se var vi hamnar och vad har haft för roll när vi ser slutresultatet. Men om inte , tillsammans med andra länder i samma situation, går före har vi ingen trovärdighet till exempel i förhandlingarna i . 24 (SD) replik: Det blir alltid lite stickspår, men jag måste ändå kommentera detta. Alliansen brukar ofta tala om att vi har haft en fantastisk tillväxt. Faktum är att bnp per capita i princip har stått still under Alliansens tid vid makten. Det är en närmast katastrofal utveckling. Befolkningen har ökat, och på det sättet har vi fått ett bnp som har växt. Men när det gäller bnp per capita har vi inte haft någon tillväxt. Om man gör en fullständig analys av tillväxten ligger vi absolut inte i topp bland . Som påpekar står mycket riktigt för en mycket liten del av världens samlade utsläpp. Det är till och med så lite som omkring av världens samlade utsläpp. Att gå före med sin politik fungerar säkerligen jättebra i klassrummen. Men i världspolitiken finns det faktiskt ingenting som tyder på att det får effekt, och det är det som vi vill ha med politiken. När vi gör kostsamma satsningar vill vi att de ska få effekt. Därför är det inte ansvarsfullt att bygga denna politik enbart på en vacker tanke, en illusion, när det finns stora utsläppsländer som , , , och som faktiskt inte bryr sig om vad vi gör här. De tar i stället tacksamt emot den flyttade produktionen. Det har ändå gjorts en del analyser, bland annat den rapport som jag hänvisade till i mitt anförande och som kommer från en av regeringens studiegrupper. Där påpekas det just att det inte leder någon vart att i ett litet land ensidigt rikta in sig på att minska utsläppen. Det som man i stället borde satsa på är teknisk utveckling. Så kan vi minska utsläppen över hela världen. 25 (FP) replik: Det sista som tog upp, att det är teknisk utveckling som är ledordet, kan jag helt instämma i. Det är det som det handlar om. Teknisk utveckling är en del i att i många stycken har gått före, som vi sedan har kunnat delge andra delar av världen. Det är en del i att kunna gå före. Som jag nämnde i mitt anförande är det oerhört viktigt att , när vi vidtar åtgärder, även ser till att den svenska konkurrenskraften står i fokus. Det som gör här är att sätta in detta i ett motsatsförhållande och att det inte alls behöver vara så. Som jag nämnde kan det vara precis tvärtom, att det blir en del av vår tillväxt att vi de facto har en teknikutveckling och en forskning som är ledande i detta sammanhang. Även om egentligen bara hoppas på det värsta och inte förbereder sig för det värsta, tror jag att de ändå förstår att det inte går att negligera klimatförändringen. Den kommer att påverka världen och även i grunden. 26 (KD): Jag vill först yrka bifall till reservationerna 2 och 9. samlas världens ledare i för att försöka nå en global klimatöverenskommelse. Vi minns fortfarande misslyckandet i . Den här gången måste världens ledare visa större ansvarstagande. Det gläder mig att kunna konstatera att fortsatt är ett internationellt föredöme. När German Watch och rankade en rad länders klimatpolitik hade vi bara ett land före oss, nämligen . Vi kan glädja oss, men vi ska inte nöja oss. Det faktum att våra klimatavtryck är väldigt små i ett internationellt perspektiv innebär självklart inte att vi ska slå av på takten utan tvärtom. Som vi kan läsa i betänkandet ställer sig utskottet bakom uppfattningen att klimatfrågorna är en ödesfråga för mänskligheten. Då måste vi också handla därefter. Det finns ett par aspekter som jag vill nämna för att sätta klimatfrågorna i ett perspektiv. Journalisten skrev 2013: ”För så här är det: producerar per person koldioxid , och siffran ökar. I är siffran och minskar. Det finns över 1,3 miljarder kineser. Västvärldens minskningar äts upp av ökning.” Om vi inte får exempelvis med på tåget klarar vi inte tvågradersmålet. fördubblade landet sina koldioxidutsläpp. har tillsammans med övriga allianspartier en reservation där vi bland annat skriver att vi vill att är pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal, där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. Vi måste också börja tala om att demokratins väl och ve i världen är sammankopplat med miljöfrågorna, inte minst klimatfrågan. Jag har tittat på några rankningar av hur gröna olika länders ekonomier är. Den gemensamma nämnaren för de länder som ligger på 30-i-topp är att nästan alla är demokratier. vet vi att demokratin och friheten går bakåt i världen. Enligt index från är vi inne på det nionde året med denna negativa trend. Detta är djupt oroväckande på så väldigt många plan. När en befolkning har en rimlig chans att ställa sina ledare till svars leder det troligtvis också till en bättre miljöpolitik. Politiska ledare som verkligen får stå till svars inför sina väljare har svårt att låta människors miljö förstöras. Jag säger alltså inte att demokratin ger oss garantier för de bästa besluten. Men jag säger att sannolikheten för vettiga beslut ökar. Låt oss alltså inte glömma att människor som får den grundläggande rättigheten att politiskt vara med och styra sitt land och sitt lokalsamhälle också förmodligen kommer att vara viktiga påtryckargrupper för en bättre miljö och ett bättre klimat. har ratificerat med Kyotoprotokollet. Att vi möjliggör Kyotoprotokollets andra åtgärdsperiod är särskilt viktigt inför konferensen i i slutet av detta år. Genom att visa en hög trovärdighet i klimatfrågan kommer och EU att ha en betydligt större chans att få med sig andra länder i detta för mänskligheten viktiga arbete. 27 (V) replik: Jag tittade på vad och de borgerliga partierna har föreslagit inför den här debatten. Det är bra att ni vill ha fart på de internationella klimatförhandlingarna, och det är bra att ni vill att andra länder ska ta ett stort ansvar för att minska utsläppen. Jag undrar dock lite grann hur ser på hur vi ska göra detta. Vi i anser att vi ska göra det genom det goda exemplet, det vill säga genom att vi i visar att man kan minska sina utsläpp kraftigt och vara en välfärdsstat. Det är så man bäst kan påverka andra länder – inte genom pekpinnar eller genom att man flyttar över svartepetter till någon annans knä och säger att vi inte tänker göra mer förrän de gör någonting. Vi i föreslår till exempel höjda klimatmål i . Det kommer att rösta ned . Vi föreslår höjda klimatmål i EU, till 60 procents minskning. Det kommer att rösta ned. Vi har tidigare föreslagit ett klimatbistånd med nya additionella medel. Jag har berättat om hur , de borgerliga partierna och röstade ned det när man röstade igenom sin alternativa budget. Jag undrar alltså vad det egentligen är för konkreta förslag har för att få att gå före på klimatområdet så att vi verkligen minskar våra utsläpp mer än vi gör . Det vore intressant att höra. Att rulla över ansvaret på någon annan tror jag nämligen sällan fungerar bra, utan det handlar om att sopa rent framför egen dörr och ta ansvar. Det är så man kan inspirera andra. 28 (KD) replik: Jag tackar ledamoten för hans viktiga fråga. Det är bra att du tar upp det här, , för det är precis det jag tycker att vi visade under våra vid regeringsmakten: att vi inte bara pratade och hade diskussioner. Vi har på punkt efter punkt kunnat visa att vi tillsammans med övriga allianspartier kunde ha en duglig regeringspolitik och minska utsläppen. Du säger själv, ledamot , att det inte kommer några pekpinnar från sida. Jag tycker att jag i ditt anförande hörde att det var just pekpinnar du hade. Du talade till exempel om att kilometerskatten var jätteviktig – och vem drabbas av kilometerskatten, ? Det gör naturligtvis de som är längst bort på banan, alltså de som behöver få sin mjölk hämtad eller sitt timmer hämtat. Det är de som får stå för detta. En annan sak du är emot är Förbifart . och andra allianspartier har lyssnat på vad näringslivet säger, och de säger att vi ska akta oss för att inte göra detta eftersom det skulle slå direkt mot näringslivet. Nålsögat i är riktigt besvärligt. Har ni från lyssnat på näringslivet? Är näringslivet viktigt för , ? 29 (V) replik: Jag efterlyste lite konkreta åtgärder från som visar att man har nya, bra förslag där regeringens och politik på området kan tas framåt – att man inte bara håller fast vid någonting och säger: Nej, alla andra måste göra någonting. måste minska sina utsläpp, sedan kan vi i göra mer. Vad får jag då för svar? Jo, att vi i kommer med pekpinnar. Jag vet inte, men jag ville i mitt anförande vara väldigt konkret och visa att man kan fatta en mängd politiska beslut som leder till minskade utsläpp. En skatt på långa långtradartransporter är ett av förslagen, och det gör att vi får in pengar vi kan investera i järnvägen för att göra den billigare och bättre. Det drabbar inte korta transporter, utan det är vid långa transporter det blir någon avgift att tala om. Det gynnar också lokal produktion, vilket borde tycka är intressant. Det är bra att gynna lokal produktion och korta transporter. När det gäller att lyssna på näringslivet har jag hört näringslivet tjata om en förbifart väldigt . Då ska man rulla ut 30, 40, ; det finns liksom ingen ände på mängden pengar som ska gå till detta gigantiska motorvägsprojekt som kommer att leda till ökad massbilism och ökade utsläpp. Jag lyssnar dock även på stockholmarna. Jag lyssnar på dem som reser kollektivt och som vill ha investeringar i tunnelbana och pendeltåg samt fler bussar och bättre cykelbanor här i . Då behövs det pengar till stora investeringar, och då kan man inte bygga genom tiderna dyraste motorväg. Om jag måste välja mellan i det här fallet näringslivet och dem som reser med kollektivtrafiken i väljer jag alltså kollektivtrafiken, för jag vet att det även minskar utsläppen. Det är synd att bara verkar lyssna på näringslivet i det här fallet. 30 (KD) replik: frågade om några saker regeringen har gjort. Jag ska lyfta fram exempelvis Ostlänken, där vi satsar miljarder på att förbättra vår järnväg från ned till bland annat . Det är en början, och det är riktigt viktiga saker. En annan sak vi satsade på i vårt förslag var en premie för att köpa miljöbilar. Det förstod jag att nog var emot. Man tyckte att det var ett dåligt förslag, och det tycker jag är synd. Det jag tycker att vi ska satsa på framåt är exempelvis skogen. Skogen är viktig för vårt samhälle och vårt land, och det är viktigt att vi jobbar vidare med de frågorna och ser vilken innovation det kan bli med just skogen . Det är något vi vill lyfta fram. Ledamot , du säger precis det jag trodde: Om du får välja lyssnar du hellre på dem som cyklar i stället för dem som driver vårt näringsliv. vill lyssna på båda parter, för vi vet att vårt land inte kommer att kunna vara så bra som det är om vi inte har ett näringsliv som blomstrar och om vi inte har våra företag som kan driva på. A och O är alltså att ha ett företagsklimat som är riktigt bra. Jag tror tyvärr inte att det jag hör från dig visar att näringslivet kommer att blomstra om ni får mer att säga till om framöver, . Tvärtom känns det som att ni vill lägga en våt filt över vårt näringsliv. Det tycker jag är allvarligt, och det visar till och med det du har sagt till mig här . 31 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det vi gör i kammaren är faktiskt att fatta ett historiskt beslut. Vi ska ratificera Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Mediernas och allmänhetens ögon är dock inte riktade mot oss på riktigt samma sätt som förra gången Kyotoprotokollet ratificerades i denna kammare. Staden och klimatkrisen är intimt förknippade med varandra. Det var där man 1997 kom överens om att minska utsläppen . EU skulle minska och . Här i har debatten handlat om att Kyotoprotokollet var otillräckligt – att ambitionen var för låg och att vi ganska enkelt lyckats minska utsläppen betydligt mer.