prot · H20958 · 2015-02-11 00:00:00 — 1930-talets början var en turbulent tid med depression och minskad världshandel. upplevde såväl som en period av snabb ekonomisk tillväxt. lades mer tonvikt på unika produkter med hög kvalitet, den senaste tekniken och datorkraften. På 1970- sjönk tillväxten med åtstramningar som resultat. Handelns historia har haft stor betydelse för att grundlägga industriella framgångar, men jag vill även belysa den globala konjunkturens betydelse och att inte kan vila på gamla meriter. har haft ett industriellt försprång med hjälp av forskning, utveckling och tekniska innovationer samt god tillgång på bra råvaror. Högklassig infrastruktur, transporter och elektrifiering har också bidragit till en svensk industriell grundstomme. Även tillgång till kompetent arbetskraft är en av de stora bidragande faktorerna till vår industriella framgång. Jag vill belysa några särskilt viktiga områden för att bibehålla och stärka den svenska exportindustrin. Det handlar om icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Vi vill inte att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska ge marknadsstöd till sin egen industri. Vi behöver stärka våra globala marknadsandelar i de olika sektorerna, såsom skog, industri, verkstad, kemi och telekom. Det här är viktigt. Jag menar att vi behöver stärka våra sektorer jämfört med övriga nationers exportsektorer. Tendensen har alltså varit att svenska företag fått mindre betalt för sina exportvaror. I en avtals- och försäljningsvärld som är oerhört tuff – konkurrensen är stenhård, och varje krona och öre räknas – måste hela kedjan i den svenska exporten genomgå en konkurrensöversyn. Dessutom bör vi väga in till exempel arbetsmarknadsvillkor, miljö och totalt industriellt ansvarstagande som en del av konkurrenskedjan. Kedjan i detta export- och försäljningsled innehåller många viktiga delar, såsom forskning, utveckling och innovation, arbetskraft, kompetens, transport, energi, avtal och tullar. Den svenska varuexporten utgörs bland annat av verkstadsvaror, bilar och andra fordon, maskiner, elektrovaror, telekom och metallarbeten. basindustri står också för en betydande del av den svenska varuexporten. I tjänstehandeln inryms bland annat våra utlandsresor, transporter och affärstjänster. av den svenska varuexporten utgörs av verkstadsvaror, skogsindustrin, stål- och gruvindustrin samt den kemiska industrin, som står för en betydande del. handelspartner gällande varuexport är till exempel , , , och . är en växande exportmarknad för svenska företag och är faktiskt större än och tillsammans. Det är 1 miljon arbetstillfällen i företag som exporterar till bland annat EU. Jag har nämnt procenttal, sektorer, marknadsandelar, konkurrens och bland annat basindustrins positiva exportmöjligheter. Men vi i ser också vikten av att överbrygga politiska oenigheter för att uppnå detta. är liksom andra små europeiska länder en mycket handelsberoende nation. Större länder har i allmänhet betydligt lägre exportandelar. Detta beror främst på att större länder har tillgång till större hemmamarknader. har mycket stor tillgång på vissa råvaror, till exempel skog och järn. Utan en global marknad har vi inte någon möjlighet att få avsättning för dessa råvaror och produkter som förädlas ur dem. Men jag vill nämna tendensen att svenska företag har fått mindre betalt för sina exportvaror om man jämför med liknande sektorer i andra länder. Detta anser vi är en otroligt viktig punkt, och den bör stå högt upp i kommande utredningar. Vi är i grunden positiva till frihandel och anser att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Vi ser vikten av att skapa handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av deras innehåll och hur detta påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte de facto optimalt ur svensk synvinkel då faktorerna är många. Vi i har haft som utgångspunkt att avtalen ska gynna svenska intressen som de ska hjälpa de fattiga länderna. Vi är emot att använda frihandelsavtal som bara gynnar i-länderna på bekostnad av de fattiga länderna. 120 (S) replik: Det var en intressant historisk exposé vi fick av ledamot. Men jag har ett par enkla frågor. Här kommer den första. Om nu handel är extremt viktigt för , vilket vi förstås håller med om, och om det är extremt viktigt att ha en rörlighet av varor och tjänster över gränserna undrar jag: Varför vill dra sig ur EU-samarbetet? Det kan man fråga sig. Den andra frågan kommer här. Jag undrar om vet vilka människor det var som byggde upp det välfärdssamhälle som vi lever i. Det samhälle som vi lever i skulle inte ha kunnat uppnå denna välfärd om vi inte hade haft öppna gränser och tagit emot invandrare av alla de slag som är med och bidrar till utvecklingen. Ni vill dra ned invandringen . Hur hänger det här ihop, ? 121 (SD) replik: Vi vill omförhandla avtalen med EU, för vi vill inte ha det överstatliga samarbetet. Men vi har ingenting emot frihandelsavtalen och handeln inom EU. Det har vi varit väldigt tydliga med. motsätter sig inte arbetskraftsinvandring vid behov, men den massinvandring som vi har fyller inte det syfte som ni vill påstå att den gör. 122 (S) replik: Den massinvandring som talar om handlar om, när det gäller asylsökande , 100 000 människor som kan tänkas fly hit från krig och elände. Det motsvarar av befolkningen. Låt oss säga att vore en ö där det bodde 100 människor. Och så kommer det en person roende och ber om hjälp, eftersom det är krig och elände där han kommer ifrån. Tycker att vi ska säga nej om han inte behövs för att bygga någonting eller göra någonting? Vi tycker att det är fel. Vi ser inte på människor på det sättet. Ni säger också att ni vill överbrygga politiska konflikter och skapa samförstånd. Hur hänger det ihop med att ni för sa att ni skulle fälla varje regering som inte ställer upp på er invandringspolitik? Jag förstår inte riktigt hur det hänger ihop. 123 (SD) replik: Vår utgångspunkt är att vi ska hjälpa så många som möjligt. Kan man hjälpa tio på plats i stället för en i är det självklart att man hjälper tio, eftersom det gör mest nytta och är mest humant, enligt oss. Vår utgångspunkt är att vi ska jobba för bästa. Det innebär självklart att vi fäller en regering som jobbar för att ska bli sämre. 124 (M) replik: Det var intressant att höra Nissinens merkantilistiskt präglade anförande, men jag skulle tycka att det vore ännu mer intressant om han kunde utveckla sin syn på importens betydelse för handeln. 125 (SD) replik: Importen är självklart en del av handelsbalansen. Den är också viktig. Jag vet inte riktigt vad du är ute efter. 126 (M) replik: Dagens ekonomi är mer komplex. Jag har min telefon här – en Iphone. Den är tillverkad i . Själva produkten är tillverkad i , men välståndet hamnar i norra . Det är lagen om värdeadderande handel. Det synsätt som presenterades i huvudanförandet är mycket präglat av den gamla tidens tänkande om export av råvaror. Man missar tvåsidigheten i handeln. 127 (SD) replik: Utgångspunkten måste ändå vara att det är sjysta villkor och att båda parterna ska tjäna på handeln. Var företagen sedan ligger någonstans, var de har sitt huvudkontor och var tillverkningen sker, kan inte riktigt som enskilt land påverka. Det måste vara upp till företagen själva var de vill etablera sig så länge de inte utnyttjar fattiga länder och svaga individer. 128 (MP): Ärade riksdagsledamöter, åhörare på läktaren och alla ni som kanske ser det här via tv eller webb! Tack för att ni lyssnar! Jag talar här i min roll som bistånds- och säkerhetspolitisk talesperson för . Vår värld har förändrats på många sätt under bara . Vi lever i en värld där vi är mer beroende av varandra än . Människor och ekonomier är tätt sammanflätade. Nationsgränser suddas ut alltmer. Vi lever också i en orolig tid med globala hot som terrorism, klimatförändringar och livshotande sjukdomar som kan ta sig från en kontinent till en annan. För att möta dessa utmaningar behöver vi se till den stora bilden. Vi behöver stå enade globalt, och vi behöver ta vårt tydliga, internationella ansvar att hitta strukturer för beslutsfattande och finansiering av den nya internationella agenda vi står inför. På många vis är ett ödesår för just detta. Det är då vi måste vända utmaningarna till möjligheter. enades världens ledare om åtta millenniemål för att halvera fattigdomen. , 2015, får världens ledare inte bara en utan minst tre chanser att försöka få mänskligheten på rätt spår in . I ska ett nytt klimatavtal undertecknas. I ska nya globala utvecklingsmål tas fram. I ska världens ledare komma överens om hur utvecklingsfinansieringen ska gå till. Konferensen i är avgörande. Utan finansiering når vi inte långt, vilka mål vi än sätter upp. har på alla dessa tre toppmöten en viktig roll att spela när den nya utvecklingsagendan ska formas. Resultaten kommer att påverka inte bara oss utan våra barn och barnbarn. Jag är glad över att vår rödgröna regering nu återupptar arbetet med globala gemensamma nyttigheter som Alliansen bromsade när man tog över makten . Vi behöver nämligen bättre globala strukturer för beslutsfattande och finansiering för att komma till rätta med klimatförändringar, fred och säkerhet samt för att stoppa hoten mot vår hälsa och göra kunskap och mediciner tillgängliga för alla, inte bara för oss privilegierade här i norr. Vi måste arbeta globalt, men vi måste också arbeta mycket hårdare här på hemmaplan. För det första måste vi ta politiken för global utveckling på allvar och börja föra en sammanhållen politik på riktigt. politik ska dra åt samma håll. Vi kan inte fortsätta att ge bistånd med ena handen och sedan ta tillbaka mångdubbelt genom att till exempel stödja kapital- och skatteflykt. För som går in i utvecklingsländerna går ut – in, ut. Vi måste få till stånd nya regler så att utvecklingsländerna får sin rättmätiga del av skatter och genom internationella lagar se till att omöjliggöra för företag att trolla bort pengar genom skatteparadis. Samma krav som ställs på biståndet ska också gälla för företag som tar del av svenska exportkrediter. Vi måste se till att EU:s jordbrukspolitik inte ohämmat gynnar storbönder i till men för utvecklingsländerna när EU dumpar jordbruksprodukter på världsmarknaden till vrakpriser. Vi måste se över patent och regelsystem för till exempel medicin och miljöteknik. Utvecklingsländerna ska inte behöva vänta på att få ta del av livsnödvändig medicin eller klimatnödvändig miljöteknik. Vapenexporten till diktaturer som ska upphöra. Världen lägger ca på militär upprustning . Endast en liten bråkdel av detta skulle kunna få slut på världsfattigdomen. Ytterligare en liten del till skulle kunna få slut på spridningen av malaria, tbc och hiv/aids. Jag är stolt över att tillhöra en regering som vet att när vi nu firar av fred har vi vår alliansfrihet att tacka för mycket. Just vår alliansfrihet ger oss också en viktig särställning internationellt, en mycket värdefull sådan. Det är en position som gör oss särskilt lämpade för att på ett konstruktivt vis kunna bidra till att konflikt hanteras innan krig bryter ut, en möjlighet att kunna bidra ytterligare med fredsdiplomati. Alla väpnade konflikter kan förebyggas och därmed undvikas. menar att vi måste ge mer resurser till fredsdiplomati, konfliktlösning, medling och förhandling. Vi ska också finnas kvar på plats när medieljuset slocknat och ett land befinner sig i en postkonfliktsituation. Det svåraste är oftast inte att vinna kriget utan att vinna freden, och tyvärr är det som det ofta saknas såväl pengar som närvaro. Jag är stolt över att vi tillhör en regering som ser värdet av ett starkt och effektivt FN med säkerhetsrådet som nav. Det är den bästa garantin för en världsordning byggd på respekten för folkrätten. 129 (M) replik: Om man lyssnar på skulle man kunna tro att det är en extern tyckare som har åsikter och inte någon som tillhör ett av de partier som sitter med i regeringen och därmed också ansvarar för biståndspolitiken och innehar biståndsministerposten. Det pratas om att vi ska få ned spridningen av olika sjukdomar. Jag hoppas att det inte finns någon i den här kammaren som inte tycker att vi ska jobba för att få ned spridningen av sjukdomar. Men varför skär ni då ned på Gavi? hänvisar till forskning. , som är forskare vid , dömer ut regeringen totalt för att man så kraftigt skär ned på Gavi, som just jobbar med vaccinering. Dessutom har ni avräkningar för flyktingmottagande här i . Det är vi med på, men ni har kritiserat alliansregeringen, och alla regeringar , på grund av detta. chockhöjer ni dem när ni kommer till makten. 130 (MP) replik: Tack så mycket, , trevligt att träffa dig här igen! När det gäller Gavi är det så att vi egentligen inte har skurit ned på Gavi. För det första vill jag säga att nu när Alliansens budget gick igenom i riksdag i stället för den budget som vi lade fram har nedskärningar skett med ytterligare en halv miljard på biståndet för att ni inte ville se finansieringen till klimatet som additionella medel, vilket vi hade gjort. Det är klart att någonstans ifrån måste man ta pengarna. För det andra har vi inte skurit ned på Gavi, och Gavi är enligt uppgift också fullt finansierat när det gäller vacciner. Självklart ska barn och vaccinering prioriteras. När det gäller avräkningarna vet jag inte om jag kommer att hinna svara , men vi tog över en nationell budget som var ganska tom. Vi har också en situation i världen som ser annorlunda ut. Så många flyktingar som har varit på flykt och som behöver ha rätten att söka asyl har vi inte haft sedan . 131 (M) replik: Jag vet inte riktigt om jag kan tacka för svaret , men jag hoppas att jag kan göra det sedan. Det blir jättekonstigt. Ni skär inte ned. Ni skyller på Alliansens budget. Men kolla i er budget! Det är ett faktum att Gavi får mindre pengar. Det är steg ett. Går vi sedan in på avräkningarna är det 8,4 miljarder i avräkningar för flyktingmottagande. Det är 3,4 miljarder mer än vad som var med den regering som ni kritiserade så enormt hårt för just detta. Det var något som ni aldrig skulle göra; likväl gör ni det. Därutöver finns det övriga avräkningar för andra delar som absolut inte har med flyktingmottagande att göra. Jag tycker som sagt att det är rimligt att man använder avräkningar för flyktingmottagande, men det finns övriga avräkningar på 2,5 miljarder. Ni har inte rört dem heller. De är lika höga, de också. Det här visar att i opposition och i regeringsställning är två helt olika saker. Man säger en sak före valet. Man säger vad man vill lova, och man är notorisk löftesbrytare när man vunnit valet. 132 (MP) replik: står fortfarande fast vid att vi inte ville ha de här avräkningarna och de belopp vi nu ser. Vi tog över en budget från Alliansens styre som var ganska tom. Vi har en situation i världen där vi har fler människor på flykt . Asylrätten är en mänsklig rättighet. ska ta emot dem som söker asyl. Vi kommer att vilja se över frågan. Avräkningarna ska inte ligga kvar på den nivån framöver. 133 (M) replik: Min fråga till handlar om det civila samhället. När jag lyssnade på anförande var det fokus på stater, på internationella organisationer och på skatteöverenskommelser mellan länder. Men det civila samhället med alla dess organisationer och insatser gör otroligt mycket för att höja levnadsnivån för ett stort antal människor genom att göra insatser när det är kris, när det råder svält och vid katastrofer. Jag skulle gärna vilja höra utveckla sitt och synsätt när det gäller det civila samhället och dess organisationer. 134 (MP) replik: Vi är helt överens. Det civila samhället spelar en central roll. har alltid haft en god kontakt med det civila samhället och bra diskussioner. Vi låter utvecklingssamarbetet med det civila samhället, trots alla nedskärningar, ligga kvar på samma nivå för att vi anser att det är så viktigt. Att jag valde att prata om de globala strukturerna var därför att jag antog det perspektivet när jag höll mitt anförande. Där vill jag också påpeka att det svenska civila samhället har varit oerhört viktigt i arbetet med post-2015, där man via sin organisation har kommit med fantastiskt bra inspel. Detsamma gäller post-2015-processen globalt. 135 (M) replik: Det civila samhället är inte bara svenska organisationer. Det finns åtskilliga organisationer – jag vill inte nämna några här så att inte någon ska känna sig misskrediterad – som arbetar internationellt, som befinner sig över samtliga världsdelar. kan vara delfinansiär, men det finns också många andra länder som är finansiärer och också är med och utarbetar mål. Personer medverkar och gör enorma insatser. Jag kan personligen tycka att det vore klädsamt om det civila samhället också nämns när det handlar om utvecklingsarbete och viktiga insatser. 136 (MP) replik: Tack så mycket, ! Även här är vi överens. Det civila samhället internationellt gör fantastiskt mycket, och vi har ett omfattande utvecklingssamarbete via till exempel Sida med de internationella civila organisationerna. Så jobbar man ofta på plats i våra samarbetsländer. Det finns inte någon som helst motsättning, utan vi har samma syn att de är oerhört viktiga för utvecklingssamarbetet. 137 (V): träffade jag , en kurdisk kvinna från det befriade Kobane, som uttryckte sin glädje över att de kurdiska styrkorna tvingat tillbaka terrororganisationen från Kobane och att människor nu kan börja återvända. Det är en viktig seger som visar att IS går att besegra och ger hopp åt miljontals människor. berättade också att Kobane är förstört och att i stort sett ingenting fungerar. Skolor, sjukhus och bostäder ligger i ruiner. Det finns ingen el eller fungerande infrastruktur, och det kommer att ta tid att bygga upp staden igen. Behovet av stöd är stort. Ett akut problem är alla de landminor som har placerats ut och som måste röjas ur vägen innan människor kan börja flytta tillbaka i någon större omfattning. vädjar och säger att de kommer att göra allt för att bygga upp sitt samhälle och skapa en fungerande demokrati där människor från olika bakgrunder kan leva sida vid sida, men de kan inte göra det utan internationellt stöd. Här kan göra en betydelsefull insats. Viljan att återvända och bygga upp Kobane är stor bland alla de tusentals flyktingar som befinner sig i , men många kommer att tvingas stanna kvar i flyktinglägren under en . Situationen för flyktingarna i är svår, och många lever i misär. Enligt finns det 1,6 miljoner flyktingar från i , och av dem får enbart 220 000 plats i flyktinglägren. Över 1,3 miljoner människor får alltså klara sig på egen hand. måste agera internationellt för att öka stödet till de syriska flyktingarna i och särskilt då till kurderna från Rojavaregionen, som har en extra svår situation. måste även agera och ställa krav på den turkiska regeringen om att öppna gränserna så att humanitärt stöd kan komma in i och flyktingar kan lämna landet under säkra former. Kobane är fritt, men i byarna runt staden har IS bitit sig fast. Det fortsätter, och det är hög tid att FN på ett mer kraftfullt sätt än hitintills agerar för att få slut på konflikten och för att skydda civilbefolkningen. Man måste se till att de krafter som understöder terrororganisationen och köper olja från de oljekällor som organisationen kontrollerar sätts under starkt tryck. bör agera inom EU och FN för att sanktioner ska införas mot de krafter som förser IS med resurser och vapen. I skuggan av krigen i , , , med flera länder pågår illegala ockupation av . Det är en alltför bortglömd konflikt som har pågått i strid mot FN. Det är hög tid att frågan får en lösning och att sista koloni äntligen blir fri. Ockupationsmakten använder sig av polis, militär och terror för att hålla tillbaka folket i de ockuperade delarna av , och befolkningen behandlas som andra klassens invånare. Det är ett förtryck som kan fortgå utan att världssamfundet agerar med kraft. bryter ständigt mot folkrätten när det gäller tillgångar utan att det får några konsekvenser. Ett aktuellt exempel är det amerikanska oljebolaget , som har börjat borra efter olja i havet utanför staden i det ockuperade . Bolaget har fått licens av den marockanska ockupationsmaktens statliga oljebolag. utrikesminister har i ett skriftligt svar i klargjort att inte har rätt att utnyttja de ändliga resurser som finns i utan hänsyn till västsahariernas vilja. Det är bra. Men när det gäller EU skriver att inom ramen för EU:s associeringsavtal med sker en kontinuerlig dialog om utvecklingen i . Problemet är att den dialogen inte leder till en lösning. I det här fallet inför EU inte några sanktioner utan utvecklar tvärtom handeln med ockupationsmakten. Detta, herr talman, är inget annat än hyckleri. måste agera kraftfullt i EU mot borrningarna efter olja utanför samt mot den fortsatta ockupationen, plundringen och brotten mot de mänskliga rättigheterna. Och det är bråttom. Inom Polisario finns en växande grupp som vill återuppta den väpnade kampen eftersom av fredliga försök att lösa konflikten har misslyckats. Men det misslyckandet kan inte skyllas på Polisario. Det är som har vägrat genomföra folkomröstningen, och det är omvärlden, med och EU i spetsen, som inte sätter press på . kan ta det första steget och kan, liksom i Palestinafrågan, bli ett föredöme inom EU genom att erkänna staten . fattade ett beslut , men högerregeringen brydde sig inte om beslutet. har man i regeringsställning alla möjligheter att förverkliga beslutet. På det sättet skulle också aktivt bidra till en fredlig lösning på konflikten. Världen behöver inte ytterligare en väpnad konflikt. 138 (FP): Demokrati är mänsklighetens bästa uppfinning. En värld med enbart demokratiska länder skulle vara en värld utan krig, utan folkmord och utan svält. Det är ingen dröm eller from förhoppning. Ett sådant tillstånd går att leda i bevis. Det är fakta. Av de 47 länder som av anses vara de högst utvecklade i världen finns bara fyra icke-demokratier. En svältkatastrof har aldrig inträffat i en demokrati. Av världens 20 största ekonomier är 17 demokratier. Aldrig någonsin i världshistorien har två demokratier krigat med varandra, och demokratier har till skillnad från icke-demokratier en överlägset mycket större respekt för sina medborgares mänskliga rättigheter. En värld med enbart demokratier skulle vara en värld utan krig, utan folkmord och utan svält. Förutom att alla människor givetvis förtjänar att leva i en demokrati ligger det också i demokratiernas intresse att världen blir mer demokratisk, och de som har störst chans att påverka detta är just demokratierna. Världens demokratiska länder är tillsammans planetens överlägset mäktigaste. Denna makt borde i mycket större utsträckning användas för att göra världen mer demokratisk. Demokratierna i världen borde samarbeta mycket närmare, gärna i organiserad form. Vi demokratier tycker inte lika i allt. Tvärtom käbblar vi ofta i många frågor. Men vi delar en gemensam värdegrund. Tillsammans skulle vår kraft för mer demokrati vara starkare än någon kraft världen har skådat. Det som är demokratiernas stora svaghet är just utrikespolitiken. Här regerar fortfarande realpolitiken till stor del. Inrikes, mot de egna medborgarna, är demokratierna kanske inte perfekta, men de är bra. I utrikespolitiken däremot är det okej att fjäska för diktatorer och indirekt eller direkt stötta det fortsatta förtrycket av deras egen befolkning. Det var vämjeligt att se demokratiska ledare från väst hylla en diktator när kung gick bort: Världen har förlorat en vördad ledare. Han var en man av visdom och vision, skrev utrikesminister i ett uttalande. Han var älskad av sitt folk och kommer att bli djupt saknad, sa . Hans vision var att utbilda sitt folk, sa president . Ett sätt som kung utbildade sitt folk på var genom piskrapp. Senast i raden dömdes en man till 1 000 piskrapp och fick de första 50 . skickade kungen och ett statsråd till begravningen för att visa respekt för denna tyrann.