prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Globalisering och digitalisering skapar nya förutsättningar och möjligheter – om vi tar vara på dem, om vi samverkar och om vi ligger i framkant. Regeringens aviserade nyindustrialiseringsstrategi är därför ett steg i rätt riktning. Små och medelstora företag spelar en allt viktigare roll. Mycket av jobb och tillväxt sker redan där. Ny statistik visar att antalet nystartade företag steg jämfört med . minskade antalet konkurser. Det är glädjande, men det betyder också att vi måste vara fortsatt måna om att bevaka och följa upp företagandets villkor. Ett trygghetssystem och en föräldraförsäkring som båda är bättre anpassade till företagandets villkor och att fortsätta arbetet med regelförenklingar är exempel på frågor som måste vara fortsatt prioriterade. Jag kan konstatera att vi inte löser vare sig matchningsproblemen på arbetsmarknaden, bostadsbristen, företagens villkor eller framtidens kompetenskrav med nedskärningar eller kortsiktiga skattesänkningar. Det har vi testat med klent resultat. behövs i stället investeringar – i kunskap, i innovation, i infrastruktur, i bostäder, i export och i omställningsförmåga. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 116 (M) replik: Om vi lyfter blicken ser vi att möter ett antal större utmaningar framöver. Vi har det nya utanförskapet, som tydligt slår mot framför allt unga utrikes födda. Vi har en tilltagande internationell konkurrens. Det är inget nytt att svensk industri och andra företag möter detta, men det är en alltmer hårdnande internationell konkurrens. Det är ett antal rätt stora och allt större utmaningar för . Då tycker jag och att det är viktigt att bygga förmåga här hemma. Villkoren för företag och företagsamma personer är det som avgör om vi ska klara denna hårda konkurrens. Då kan vi, herr talman, konstatera att och har en budget som innebär skattehöjningar i 150-miljardersklassen. Man vill ha lastbilsskatt. Man har höjt skatten på att anställa unga. Man har konsekvent haft linjen att göra det både dyrare att anställa äldre och mindre lönsamt för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden trots de demografiska utmaningarna står inför. Vi kan lyfta fram andra områden såsom överskottsmålet, som finansministern lovade skulle vara kvar men efter valet började tumma på. Vi har energiförsörjningen, som man äventyrar. Vi har hela transportpolitiken med flygskatt, lastbilsskatt och arbetet med att stänga . Listan kan göras längre, men detta slår tydligt mot just företag och företagsamma personer. Därför vill jag, herr talman, fråga hur hon tycker att alla de här skattehöjningarna, transportförsämringarna och osäkerheterna som regeringen utsätter det svenska näringslivet för leder till fler jobb och växande företag. 117 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag kan bara konstatera att vi gör väldigt olika analyser av vad det är som bygger starkt för framtiden. Vi har möjligheten att utvärdera effekten av med borgerligt styre. Jag kan bara konstatera att mycket av det som beskriver – bland annat det nya utanförskapet, som väl rimligen är en effekt av de nya – är sådant som man har misslyckats med att ta hand om med en ensidig skattesänkarpolitik. Jag är övertygad om att de satsningar som den här regeringen gör är rätt tänkta. I stället för ofinansierade skattesänkningar satsar man på att bygga bort tillväxthinder. I stort sett alla bedömare säger att de två saker som är absolut viktigast för tillväxt och utveckling i är kompetensförsörjning och kapitalförsörjning. Det är också där regeringen levererar stort, inte minst när det handlar om kompetensförsörjning. Ett läge med hög arbetslöshet som det finns fler lediga jobb än är inte resultatet av en lyckad politik. Det är resultatet som regering lämnade efter sig. 118 (M) replik: Jag ska vara ärlig och blicka framåt, för det tycker jag att vi ska göra. Då är det nya utanförskapet en av större utmaningar. har det skapats i storleksordningen 300 000 nya jobb i . Det är helt fantastiskt jämfört med andra europeiska länder. Men det ska också sägas att det är otillräckligt för att möta de stora utmaningar som slår mot framför allt unga som har liten eller ingen erfarenhet och utrikes födda som kommer hit. Kombinerar man detta, det vill säga om man är utrikes född och kommer hit utan någon utbildning, har man det jättesvårt. Detta måste vi på olika sätt fortsätta möta, framför allt nu när det accentueras i och med att många människor söker sig till . Det är en utmaning som tydligt ligger framför oss. Både i fråga om detta och för näringslivet i stort har vi en regering som försvårar och fördyrar för näringslivet. För att hyfsa debatten, herr talman, kan man titta på vad , och säger om den aktiva näringspolitiken. De går runt och knackar dörr hos företag och säger så här: ”Kan du ge mig en femtiolapp? Det är så mycket vi höjer skatten för dig. ger vi tillbaka en krona.” säger till alla landets företagare: ”Vi tar en femtiolapp av dig. Vi ger en krona.” Det är så nettot ser ut i skattepolitiken för Socialdemokraterna, bara så att vi är tydliga med vad vi talar om. Det för oss tillbaka till den hårdnande internationella konkurrensen. Det handlar om att om stora industrier och mindre företag som växer till ska klara den internationella konkurrensen, då måste man vara urstark i för att kunna konkurrera med såväl svenska konkurrenter som bolag i andra delar av världen. Regeringens giv är: Vi tar femtiolappen, och vi ger enkronan. Jag tror inte att det långsiktigt gynnar . Det finns ett annat vägval vi borde göra, bland annat för att kunna klara att trycka tillbaka det nya utanförskapet. 119 (S) replik: Jag efterlyser också hyfs i debatten. Det är närmast befängt att göra som gör. Han försöker påstå att bara det som finns på det näringspolitiska utgiftsområdet, som vi debatterar här, är regeringens näringspolitik medan allting som han och hans eget parti företräder får plockas från alla andra utgiftsområden. Gör man relevanta och likvärdiga jämförelser kan man konstatera att vi tar och ger olika utifrån att vi prioriterar olika. Jag delar syn, att vi lever i en globaliserad värld, där det blir allt viktigare att vi har starka konkurrensfördelar för svenska företag och svensk industri. Jag tror dock inte att kritiserade, ineffektiva och dessutom ofinansierade skattesänkningar är det bästa för att möta konkurrensen. Jag tror att det handlar om att vi har teknikutveckling, innovationsutveckling och forskning i världsklass. Det som är viktigt är att vi har utbildad personal, att vi har en skola som fungerar, att den kompetens som arbetsgivaren efterfrågar finns, att det finns tillgång till kapital i rätt skeden och så vidare. Man pratar om det vi gör på hemmaplan. Det är helt rätt att det som vi gör hemma, som stärker förutsättningarna hemma, också är viktigt. Det är till exempel viktigt att tåg och infrastruktur fungerar och att bostadsmarknaden fungerar. Därför gör regeringen stora prioriteringar för att du ska kunna bo, förflytta dig, ha en fungerande omställning och ha en fungerande utbildning. Det är vårt alternativ. Det är så de bör ställas tillsammans. Allt annat, , är oseriöst. 120 (C) replik: Finansminister var på Dagens industris Gasellgala. Där kallade hon RUT-avdraget för kostnadseffektivt. Det hon menar, kort sagt, är att avdraget skapar så pass många arbetstillfällen att det är en bra investering. Det ska ställas mot att samma innan hon fick finansministerhatten på sitt huvud faktiskt ville halvera RUT-avdraget så att inte ”familjerna på Solsidan, och ska kunna fortsätta dra av för heltidsanställda hembiträden”. Underförstått menar finansministern att RUT-avdraget skulle vara något slags subvention för att enstaka förmögna människor ska få lägre kostnader för heltidsanställd personal i hemmet. Riktigt så ser inte bilden av RUT-användandet ut. Det vet vi. Det vet uppenbarligen också . De tusentals företag som har startats på området har gjort att kvinnor har vunnit ekonomisk makt. Även bland de anställda är kvinnor i majoritet. Tre av fyra som får anställning i branschen kommer från arbetslöshet. Jag har en fråga till . Eftersom nu tycker att är en samhällseffektiv tjänst undrar jag om ni nu kommer att åtgärda de försämringar som ni har gjort på området. 121 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag var inte på Gasellgalan. Jag kan därför inte kommentera vad sa. Däremot kan jag konstatera att varken eller i sin nuvarande form eller i en utvidgad form bygger konkurrenskraft. Det kan finnas absoluta skäl till att man ska subventionera vissa branscher. Det kan vara konjunkturskäl, introduktionsskäl eller annat. Så har man gjort när det gäller . Det har fungerat som en konjunkturdämpare. Så skulle man kunna tänka sig att man också hanterar . I någon mening är det exakt det vi har gjort i den överenskommelse som regeringen har gjort med samtliga allianspartier. Där lägger man in det som en form av konjunkturåtgärd och tillfällig åtgärd. Det tycker jag är rimligt. Men det är inte rimligt att, som och gör, säga att det här är en fråga som är avgörande exempelvis för kvinnligt arbetskraftsdeltagande, invandrares arbetskraftsdeltagande eller, för den delen, kvinnligt företagande. Att slå fast att detta bara kan ske effektivt om man är hänvisad till att befinna sig inom ett område där det finns en låg betalningsvilja – det är ju därför som vi subventionerar de här tjänsterna – eller en låg acceptans för att det görs stora vinster blir väldigt konstigt. Jag hoppas och önskar att och kan höja sig till att ha en diskussion kring frågorna utifrån de rätta betingelserna. Jag tycker att man väldigt ofta gör det väldigt lätt för sig i de här debatterna. 122 (C) replik: Om menar att de rätta betingelserna är de lovord som Socialdemokraterna vill föra ut kan jag väl säga att jag kanske inte är med i den hyllningskören. Det kan ha rätt i. När det gäller den här frågan är jag faktiskt väldigt mån om detta, för det har skapat väldigt mycket jobb för kvinnor. Det finns massvis med statistik på det. Dessutom har det gett kvinnor ekonomisk makt och möjlighet att bli företagsledare – man har startat många nya företag. Det som kanske gör mig mest bedrövad är att nämner att det här är något slags subvention, precis som att det bara skulle vara en peng som staten har delat ut för att vara snäll mot en viss grupp. Det här har faktiskt generat väldigt mycket tillbaka till samhället. Om till och med nu har ändrat åsikt och säger att det är samhällseffektivt innebär det att det genererar arbetstillfällen. Det kostar inte staten något, eftersom många människor kommer i arbete, vilket gör att människor betalar skatt. Det blir också en inkomst för staten. Det vet vi redan. Vi står inför samhällsutmaningar. Vi har nästan inga enkla jobb att erbjuda de nysvenskar som inte har någon utbildning. Vad ska vi göra med de människorna? I stället för att kapa kanske man skulle utvidga . Sedan skulle jag vilja komma till min fråga: Vad har den feministiska regeringen för planer på att utveckla kvinnors företagande? Det undrar jag med tanke på att inte är en av grejerna. Ni har också, som jag nämnde tidigare, lagt ned satsningen på kvinnors ambassadörskap, Styrelsekraft via och också Winnet, som ger ideella organisationer runt om i möjlighet att jobba med jämställdhet och företagande. Vad finns det för planer från den feministiska regeringen på att utveckla kvinnors företagande? 123 (S) replik: Först kan jag konstatera att många av de projekt som nämner – det handlar om kvinnligt ambassadörskap och kvinnligt styrelsedeltagande – var projekt som löpte ut . De fanns inte med ens i budget, varken för eller . Sannolikt beror det på att det var projekt som löpte ut. Jag tycker att det har varit väldigt goda projekt. Jag utesluter inte alls att man gör nya projekt på samma tema i syfte att höja kunskapsnivån, att få fram mentorer, att lyfta goda exempel, att inspirera och så vidare. Jag tror att det är bra åtgärder. Men jag tror också att detta ska bedrivas i projektform. När det gäller Winnet är det så att regeringen inte gör någon neddragning på , till skillnad från till exempel , som gör en neddragning med 120 miljoner på . Jag kommer inte ihåg vad lägger där. Men om jag inte missminner mig drar ni också ned förvaltningsanslaget för de myndigheter som hanterar de här stöden – till Winnet, till IFS, till Coompanion och så vidare. Den förändring som görs när det gäller Winnet är inom ramen för att det är som administrerar de pengar man får. Med samma uppdrag har man valt ett annat upplägg, att lägga ut det på regionerna, enligt den information jag har fått. Vi kommer att följa den utvecklingen och givetvis följa vad det får för genomslag. Men det är inte så att vi har dragit ned på pengarna på detta område. Slutligen vill jag rekommendera att läsa SCB:s senaste statistik, som visar att det går väldigt bra, trots alla varningar från Alliansens företrädare kring de förändringar som vi gör på skatteområdet och så vidare för att i stället satsa på skola och investeringar. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tiden är ute.) Arbetslösheten är nu nere på , vilket är mindre än vad den var under i princip hela er period. 124 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ursäkta, men repliktiden är fastställd . Det är bra att sluta prata när klockan visar . Eller hur, ? ((S). Jag ber om ursäkt, herr talman.) 125 (V): De borgerliga partierna slår sig gång efter annan för bröstet för att de är näringslivets och entreprenörskapets bästa vänner. Men när man läser denna budget, framför allt utgiftsområde 24 Näringsliv som vi nu debatterar, framträder en annan bild. Borgerliga partier hävdar att det är skatterna som är avgörande för om det blir fler företag. Jag skulle vilja påstå att rådgivning och riskkapital som vågar satsa på nya idéer och företag är minst lika viktigt, kanske till och med viktigare. Framför allt ska dessa råd och detta kapital frambringa så många idéer som möjligt så att många kan försöka starta företag och så att vi kan få fram framtidens spjutspetsföretag i . I denna budget är skillnaden mellan höger och vänster i politiken mycket tydlig, det vill säga vilken tilltro man sätter till de statliga insatserna för att stödja en positiv utveckling av näringslivet. Den tabell som finns i betänkandet visar att vill sänka anslaget med , Liberalerna med 623, med 557, med 497 och med – allt detta . Åren 2017–2019 fortsätter i ungefär samma stil och på samma nivå. Jämför detta med de neddragningar de borgerliga ville göra i förra årets budget, vilket var . har man alltså tiodubblat de neddragningarna jämfört med vårt förslag. Fem partier vill skära i innovationsforskningen, fyra partier vill skära i satsningarna på näringslivsutveckling, fyra partier vill skära i satsningarna på export och tre partier vill skära i satsningarna på turism. Jag frågar mig: Är detta verkligen en företagsvänlig politik? Skulle det verkligen leda till ökat entreprenörskap om någon av de borgerliga budgetarna skulle gå igenom? Jag är mycket tveksam. Jag är i stället stolt över att representera den budget som har förhandlat fram tillsammans med regeringen. Det är en budget som satsar på nyindustrialisering, export, entreprenörskap och turism. Det är satsningar som tar sikte på både stora och små företag, och det är satsningar som tar sikte på både befintliga företagare och morgondagens företagare. I arbetet med att stärka konkurrenskraft anser jag att har en nyckelroll i att stödja, ge råd och vara långivare till människor som startar företag. Det är särskilt glädjande att verksamhet lånar ut i hög utsträckning både till kvinnor och till personer med utländsk bakgrund samt till unga. Det är grupper som annars riskerar att diskrimineras på lånemarknaden. När lånar ut ser vi också att bankerna vågar skjuta till medel eftersom deras risker minskar. I denna budget föreslås också förändringar av hur det statliga riskkapitalet är organiserat. En slutsats man kan dra är att det finns många statliga aktörer och att möjligheterna till styrning eller nya initiativ är små. Att därför, som föreslås i budgetpropositionen, slå ihop och minska antalet aktörer tror jag är rätt väg att gå. Däremot behöver vi fortfarande bevaka det regionala perspektivet så att det statliga riskkapitalet bidrar till regional tillväxt i hela . Debatten lär fortsätta när regeringen lägger fram sin proposition för oss i näringsutskottet. För är arbetet för full sysselsättning centralt. Frågan är dock var framtidens nya jobb ska utvecklas och hur framtidens välfärd och välstånd ska byggas i en globaliserad ekonomi. Det är övertygelse att det inte är genom lägre löner och sämre villkor på arbetsmarknaden som framtidens jobb skapas i . Vi vill i stället att vårt land ska utvecklas genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter eller tjänster. Då kan stå starkt, nå målet om full sysselsättning och utvecklas till en kunskapsdriven nation. är ett näringspositivt parti som vill ställa om mot framtidens utmaningar för att behålla och stärka vår konkurrenskraft. Jag tror att det är viktigt att öka tillgången till finansiering för innovativa små och medelstora företag eftersom det kommer att leda till en ökad utveckling och tillväxt för . Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 126 (M) replik: En viktig bit i näringspolitiken handlar om handelspolitiken. är ett handelsberoende land. Ungefär hälften av svensk ekonomi är kopplad till handel, det vill säga import och export. Historiskt har handeln byggt det svenska välståndet, och vi kan säga att den kommer att vara viktig även framöver. Den svenska marknaden räcker sällan till för svenska företag. Antingen direkt eller ganska kvickt behöver de söka sig någon annanstans för att få avsättning för sina produkter. En avgörande fråga för är att få på plats ett handelsavtal mellan och . De som är inne i detta kallar det ibland för TTIP. I praktiken handlar det om världens två största ekonomier. Vad tycker då ? Jo, partiordförande skrev på Twitter i samband med att han tycker att man ska stoppa TTIP. När det var en diskussion om vilket mandat , som förhandlar för räkning, ska ha röstade nej. Man ville inte att kommissionen skulle förhandla fram ett handelsavtal. Det finns också motioner som och näringsutskottet ska behandla senare där vill stoppa förhandlingen om ett handelsavtal mellan och . Vad innebär detta i praktiken? Jag är göteborgare, och är Volvos hemstad. Där bygger man bland annat bilar. utvecklar två bilar, en bil för den europeiska marknaden och en helt annan bil för den nordamerikanska marknaden. Om vi får ett bra handelsavtal på plats innebär det att kan utveckla en bilmodell som fungerar på båda marknaderna. Det sparar pengar, vilket gör att det blir billigare för att utveckla nya bilprodukter. Jobben kan tryggas. Varför vill inte vara med och säkra bilbyggar- och bilutvecklarjobb i ? 127 (V) replik: Tack, , för frågan! Frågan om är het, och jag skulle påstå att den debatt vi har i inte liknar andra debatter i . Det är en smal och trång sektor för vad man får tycka och vilka åsikter som förs fram i fråga om . Det gör att jag hoppas att vi kan fortsätta med en bred debatt om TTIP. Jag vet att vi kommer att återkomma till TTIP framåt våren. försöker få det att låta som att skulle vilja stoppa handeln lite i världen och framför allt mellan och . Jag skulle vilja påstå att vi snarare är ett parti som vågar satsa på export och står bakom de satsningar som vi gör tillsammans med regeringen. Vi pekar på vikten av att exportera. Jag är själv engagerad i frågan hur ska kunna handla på ett enklare sätt med , som faktiskt är vår viktigaste handelspartner. Som ett exempel på varför vi borde sluta ett handelsavtal tycker att bilen är ett bra exempel. Men jag påstår att det är ett exempel på varför vi inte ska sluta ett handelsavtal på det sätt som föreslås mellan och . Risken är att vi försämrar för människor och miljö. Bilexemplet visar att man trodde att det skulle vara enkelt att införa amerikanska krocktester i eller tvärtom så att bilarna inte behöver testas två gånger. Men det har visat sig att de amerikanska krocktesten är betydligt osäkrare än de europeiska. De europeiska testerna är – jag tar det från huvudet – tre till fyra gånger bättre. Amerikanerna kör in en bil i sidan medan européerna krockar rakt in i en vägg. Som helhet kommer man ändå fram till att den europeiska säkerheten är högre. Vad innebär det om man säger att det är helt okej för bilföretag att inte teckna avtal för båda konsekvenserna? Det innebär att vårt mål om att nå en nollvision i trafiken hamnar betydligt längre bort än . 128 (M) replik: Det vi talar om är att och är världens två största ekonomier. Om vi får ett bra handelsavtal på plats innebär det tillväxt och nya jobb i , i andra delar av och i . Det innebär också att den typen av standard som sätts i ett sådant handelsavtal kan stå modell för andra handelsavtal med andra delar av världen. Ofta kan det vara obalans. EU är stort, och det land man förhandlar med är litet. I det här fallet är det två jämbördiga parter. Låt oss se på bilexemplet. Det ställs olika krav. Man måste reda ut ett antal frågor. Kontentan i detta blir att ett antal av oss följer den svenska traditionen att stå upp för handel, för frihandel och för möjligheten att handla mer. Det föreslår, som och näringsutskottet ska behandla, är att inte ha ett handelsavtal med , trots att vi vet att är ett av de viktigaste länderna som investerar i . Vi har mängder av företag som handlar på den marknaden. När nu säger nej till den typen av handelsavtal slår det mot bilbyggar- och bilutvecklarjobben i , liksom det kan slå mot många andra företag runt om i landet. Det här är en konkret fråga som tydligt avgör om vi ska klara den stora utmaningen med en tilltagande internationell konkurrens. Jag frågar återigen: Varför vill inte värna viktiga industrijobb i genom att få på plats ett stort, brett och bra handelsavtal med ? 129 (V) replik: vill att ska råda som standard för andra handelsavtal i världen. Det är väldigt svårt att se att det skulle bli fallet. Det är snarare så att vi ser andra handelsavtal som har förhandlats fram som riskerar att få värdet för standard för TTIP eller andra handelsavtal som berör EU. Jag tror att i stället för att hålla på och svänga samman de två stora ekonomierna och behöver vi skapa ett annat system för handel, där vi inkluderar alla och skapar fria och rättvisa handelsvillkor för alla över hela världen. Därför hoppas jag ändå mycket på att man kan komma fram i WTO-förhandlingarna så att vi får en mer rättvis handel. Det är bra att vi får till en fri handel, men den måste också vara rättvis så att olika parter har samma möjligheter. försöker ge sken av att vi inte vill ha ett handelsavtal med . Jag vill bara säga väldigt tydligt till : Vi vill jättegärna ha ett handelsavtal med . Vi vill dock inte ha TTIP. Det är skillnad, för vi ser att TTIP sätter storföretagens intresse först. TTIP riskerar människors hälsa och miljön. Det kan innebära att vi får sämre hälsa och sämre miljö, och det vill vi inte vara med och riskera. Man kan inte sitta på COP 21 i och förhandla om miljö- och klimatavtal som man i andra ändan håller på med handelsavtal som kan försämra miljön. Vi vill se en helhet. Vi vill se att man löser enkla problem mellan och , tar tag i dessa problem och fixar till dem så att vi kan minska tullarna mellan och och få en ökad handel. Hittar man villkor som inte stämmer överens med varandra är vi jätteöppna för att man löser dem. Men om man gör på det här sättet och låter storföretagen få ett dubbellås på framtida lagstiftning genom att både kunna påverka lagstiftningen innan den ligger på vårt bort här i och sedan kunna stämma oss som stat när vi har stiftat en ny lag tror vi att det är fel väg att gå för handelspolitiken. 130 (KD) replik: Jag gillar på något vis, inte bara för att han är värmlänning liksom jag. Men han är en ganska ovanlig vänsterpartist, får man ändå säga. Jag tror aldrig att jag har hört någon vänsterpartist här säga att är ett näringspositivt parti.