prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — 1 Statsminister (S): Jag vill börja med att vidarebefordra ett tack. Under i uttryckte president sin tacksamhet till för vårt stöd under aggression och illegala annektering av , vårt lån och våra humanitära hjälpinsatser. Detta tack, herr talman, vill jag framföra här i riksdag direkt till hela och svenska folket. Jag svarade då, och jag kan svara här och igen, att vi kommer att fortsätta att stå upp för rätt till sin självständighet. kommer aldrig att acceptera territoriella anspråk genom tvång och våld. Mot bakgrund av oron i vår omvärld skulle jag också vilja passa på att berömma mina kollegor. Utöver överenskommelserna om landets styrelse, betyg, nationella prov och presstöd har vi nu också en bred uppgörelse om försvar. I den här oroliga tiden är vår enighet en mycket viktig styrka. Tack till er som har tagit ansvar! slöt nya bilaterala avtal med . Vi kommer att samarbeta inom urban utveckling, öka möjligheterna för våra små och medelstora företag att verka på den indiska marknaden och öka utbytet inom ett flertal forskningsområden. När svenska företag är med och bygger hållbara städer, när innovationerna från når marknaden i tar ett stort steg framåt i den globala ekonomin. Det är själva hjärtpunkten för den jobbagenda som regeringen har presenterat. Genom 1) framtidsinvesteringar, 2) aktiv näringspolitik för fler och växande företag och 3) satsningar på kompetens och matchning ska vi sätta absolut längst fram i den globala ekonomin. Vi ska gå mot EU:s lägsta arbetslöshet. Detta krävs både för att stärka pensionerna för äldre och för framtidsplanerna för unga. Det är många som menar att det här är svårt. Några säger att det är omöjligt. Vi svarar: skyr inte stora uppgifter! Vi har inte bara halverat arbetslösheten förut; det är faktiskt så att vi har en lång tradition av att vara precis främst i världen när det gäller allas möjlighet till arbete. Därför känns det lite konstigt att jag här och måste berätta för konservativa krafter att jag anser att vissa traditioner ska bevaras. Del 1 i vår jobbagenda är framtidsinvesteringar. Det svarar upp mot det som nu skriker efter. Vi har bostadsbrist i 156 av landets kommuner, och därför fortsätter vi den förra regeringens viktiga arbete med regelförenklingar och snabbare byggprocesser. Men det räcker inte. Vi investerar också i bostäder för att ska bygga minst 250 000 nya bostäder till 2020. Det är vi skyldiga unga. Vi har tåg som spårar ur och pendlare som står och stampar på perrongerna i vanmakt och vrede. Därför investerar vi nu i nya växlar, spår och signalsystem. Vi gör det för exporten, vi gör det för importen, vi gör det för pendlarnas väl. Vi har en välfärd som skriker efter mer utbildad personal. Vi har operationsköer som växer på ganska många håll. Därför investerar vi i fler sjuksköterskor och undersköterskor. Det blir över 4 000 fler i äldreomsorgen, 20 000 extratjänster och en välfärd där yrkesetiken och inte vinsten sätts i centrum. lämnar vi de låga ambitionernas politik. börjar vi bygga ! Del 2 i jobbagendan är näringspolitik för fler och växande företag. Det må överraska några, men när jag träffar företagare är det ingen som säger så här: Mitt företag behöver fler utförsäkringar av cancersjuka. Det är heller ingen som säger: Det viktiga är inte att arbetslösa lär sig något eller utbildar sig, utan det viktiga är att de blir fattiga. Det är ingen som säger detta. De vill se ökad samverkan. De vill se ett digitaliserat, klimatsmart , större tillgång på kunskap, större tillgång på kapital och snabbare vägar till export. Det är vad de vill ha, och det är det vi skapar. I grunden är det ganska enkelt: Jobb skapas inte genom att tömma arbetslösas plånböcker. Jobb skapas när vi fyller företagens orderböcker. Del 3 i jobbagendan är satsningar på kompetens och matchning. Det innebär att vi nu stärker svensk kunskap från förskolan till forskningslabben. Då behöver vi också din insats. Vi investerar i tidigare insatser och mindre klasser. Vi satsar 3 miljarder på högre lärarlöner. Vi tar nu ett statligt ansvar för en jämlik skola. Men det är klart att då är också varje förälders insats viktig för att visa att skolarbetet är den viktigaste grunden för ett bra liv. Vi investerar i ett nytt kunskapslyft med tiotusentals nya möjligheter att lära sig nya och efterfrågade yrken. Då är det också så att alla de som ser en brist i sin egen kompetens behöver ta chansen att lära nytt, även om det känns tufft för stunden. Vi rullar ut en 90-dagarsgaranti som ger alla unga rätt till arbete, studier eller praktik. Men då behöver också unga arbetslösa göra sin del: läsa klart sin gymnasieexamen även om det känns hårt eller ta ett traineejobb även om det kan verka svårt. Tillsammans med parterna och dem som får asyl i genomför vi ett nationellt etableringspaket som syftar till att alla barn ska få en bra skolgång och alla vuxna ska i arbete. Vår jobbagenda gäller nämligen alla, så gör din plikt, kräv din rätt, bli en del av gemensamma framtidsprojekt! Det här är vår jobbagenda. Mot den ställs en nedskärningsagenda i svart på vitt i de borgerligas gemensamma budgetmotion. Skär ned i sjukvården! Skär ned på pensionärerna! Skär ned för barnfamiljerna! Det är nej till utbildningssatsningar, det är nej till klimatinvesteringar, det är nej till infrastruktur. Så fortsätter det. Punkt efter punkt i jobbagendan vill de stoppa. Vad som än är frågan är högerns svar: Nej, nej, nej! Vi har prövat det där . Resultatet vet vi: högre arbetslöshet, lägre skolresultat och en svensk konkurrenskraft som sjönk från plats 3 till plats 10 i rankning. Jag tror inte att svenska folket går på det här igen. Vår sommar må vara kort, men minnet är betydligt längre. är det jobbagendan mot nedskärningsagendan. Det är det som ska debatteras här . Men jag vill också, herr talman, bara lägga politiken åt sidan och passa på att önska alla en riktigt skön, god och bra sommar. Jag hoppas att så många som möjligt får möjlighet att njuta av semestern. Den här regeringen kommer att fortsätta att fokusera på jobben så att semestern kan njutas av alla. 2 (M) replik: Tack, statsministern! Jag kommer att återkomma till både omvärlden och sommarlovet . står vi här i kammaren ungefär denna junimorgon, och det är inte alla som följer partiledardebatten just . Runt om i landet, i samlingslokaler av olika slag, stämmer man kanske i detta nu in i Den blomstertid nu kommer. Efter ett långt sommarlov skulle eleverna kunna komma tillbaka till några av de 5 000 fler karriärlärare som riksdag har beslutat om, men som säger nej till. högstadieelever skulle kunna mötas av den extra timme matte som vi har beslutat om, men som vill stoppa. Jag vill fråga statsministern: I ett läge där vi har problem med kunskaper som halkar efter och där vi måste konkurrera med kunskap, varför skär regeringen ned på just kunskapen och på just den extra mattetimmen i skolan? 3 Statsminister (S) replik: Det är förunderligt att har glömt sina i regeringsställning. Det var som skolresultaten försämrades betydligt, . Det är i er gemensamma budgetmotion som vi nu kan läsa om neddragningar på de satsningar som vi gör på just utbildning. Kan säga att de är beredda att satsa 3 miljarder på lärarlöner? Jag har lite svårt att se det. Vi har ännu inte sett det. Det finns en annan sak som är problematisk med . Det är att de inte kan hålla ordning på ekonomin. satt i regeringsställning –1982, med ett litet avbrott när hade ensam regeringsmakt. lämnades det över ett stort budgetunderskott. lämnades det över ett stort budgetunderskott. Och lämnades det återigen över ett stort budgetunderskott. Vi trodde att hade lärt sig , då de sa att det gällde att lära sig att hålla ordning på ekonomin. Men presenterar de ytterligare ett budgetunderskott som vi får ta hand om. Och vi ska se till att reda upp det. Jag trodde att den nya partiledningen hade lärt sig att göra nytt. kommer det en ny, ofinansierad fantasibudget. Trots budgetunderskottet på 74 miljarder har ni enligt er egen politik råd att sänka skatterna ytterligare. Men ni glömmer att finansiera dem. Varför lägger fram en ofinansierad budgetmotion, ? 4 (M) replik: Det var många ord och mycket känslor från statsministern. Han började tala om 1976. Men när statsministern , 2015, får göra sina prioriteringar i sin första vårbudget lägger han elva gånger så mycket på satsningar på högre bidrag som på bättre satsningar till fler skickliga lärare. Så går det till när börjar använda regeringsmakten. Därför vill jag fråga statsministern en gång till: Varför är det så viktigt, när statsministern nu får chansen att lägga fram sin egen vårbudget och verkligen göra sina prioriteringar, att stoppa möjligheten att ge högstadieelever den där extra mattetimmen i skolan som de hade kunnat få ? 5 Statsminister (S) replik: Jag har de borgerliga partiernas nedskärningslista framför mig. I den borgerliga motionen, som svar på regeringens proposition, står det minus för skola, utbildning och studiestöd. påbörjar vi en satsning på lärarlöner på . Jag har inte hört att är ens i närheten av det förslaget. Det allra konstigaste är ändock att ni fortsätter att lägga fram ofinansierade budgetar, . Jag förstår inte hur ni bär er åt. Den största finansieringsposten i er budget är – lyssna noga nu – en beräkningsteknisk korrigering. har fått för sig att de kan räkna pengarna på ett annat sätt. Men det svåra är att det inte finns några pengar. Sedan finns det en finansieringspost till, någon avskrivningspost. Det blir alltså etter värre. har en vårmotion som omfattar . De lyckas underfinansiera den med 2 miljarder. Det torde vara något av ett rekord. 6 (SD) replik: samlade sitt parti till kongress . Ett vida omtalat beslut är att man vill kvotera föräldraförsäkringen helt. Den ska delas helt lika mellan de båda föräldrarna. Det är något som kommer att försvåra ytterligare för väldigt många människor i det här landet att planera sin vardag, att få ihop det berömda vardagspusslet som många redan har problem med. En undersökning som gjordes visade att nio av tio svenska väljare vill bestämma själva. De vill inte att politiker ska lagstifta om hur vi ska fördela föräldradagar. Då kan man fråga sig varför statsministern och hans parti väljer att bedriva en verklighetsfrånvänd politik, som går stick i stäv med vad den absoluta merparten av människorna i landet tycker. kommer vi att få en tredje så kallad pappamånad. Det har lyckats med genom att han har fått med sig och, av någon anledning, liberalerna i . I den proposition som lämnades till står det så här: En helt individualiserad föräldrapenning skulle med dagens mönster för uttag av föräldrapenning kunna innebära att föräldraledigheten förkortas betydligt för barn i de familjer där det, av något skäl, inte finns möjlighet för den ena föräldern att ta ut föräldrapenning. Detta är en invändning som flera remissinstanser uppmärksammar. En sådan modell skulle även innebära att flexibiliteten i försäkringen minskar betydligt. Den här propositionen klubbade . beslutade hans parti ändå att föräldraförsäkringen ska kvoteras helt. Men väljer sedan att lämna den här oförändrade propositionen till riksdag . Vad tycker du egentligen, ? Vilken är din politik? 7 Statsminister (S) replik: I politiken gäller jämställdhet. Vi har en väldigt bra föräldraförsäkring i . Den ger föräldrarna möjlighet att vara med sina barn. Den ger också föräldrarna möjlighet att vara kvar på arbetsmarknaden. Det är väldigt bra. Men vi har också problem med jämställdheten på svensk arbetsmarknad. En av de stora förklaringarna till detta är just det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Vi tar ett kliv till nu och viker till vardera föräldern, därför att vi tycker att det är viktigt. Sedan har vi sagt att vi ser behov av att ha en individualiserad föräldraförsäkring. Men jag tänker göra det i en takt som ger legitimitet åt framtida reformer eftersom vi ska väga in olika saker. Jag är dock inte särskilt förvånad över att inte alls bryr sig om jämställdhetsperspektivet. Det ligger liksom inte för dem. Det finns annat som inte ligger för dem. Det är rättvis fördelning av vår välfärd. Ni har lyckats rösta emot många andra saker som är viktiga för , . Det gäller även reformer som hade varit väldigt bra för människor, om de hade kunnat genomföras. Låt mig ge några exempel: Ni har röstat emot 4 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen. Ni har röstat emot en höjning av a-kassan. Ni har röstat emot nya utbildningsplatser. Ni har röstat emot 20 000 extratjänster i välfärden. Ni har röstat emot avskaffande av fas 3, och ni har röstat emot sänkning av pensionärsskatten. Hur försvarar ni, förutom er tanke när det gäller föräldraförsäkringen, att ni har röstat emot så många satsningar som hade gett mer resurser till välfärden och bättre arbetsvillkor? Vad är förklaringen? 8 (SD) replik: Jag noterar att ägnar en minut åt att nästan svara på min fråga. Sedan ägnar han en halv minut åt något färdigskrivet manuskript som han hade förberett och som inte alls handlar om det som jag frågade om. Jag citerade regeringens proposition. Där framgår det väldigt tydligt att regeringen argumenterar mot en helt kvoterad föräldraförsäkring därför att det drabbar barnen. Den politik som regeringen driver drabbar barnen. Trots att och argumenterar på det viset säger parti att de ändå ska kvotera föräldraförsäkringen helt. Vad tycker egentligen? Det är min väldigt konkreta och enkla fråga. Jag förstår att det här kan vara något som man vill göra på lite . Men kan här och , i egenskap av statsminister, lova att vi inte under den här mandatperioden och inte heller under nästa – om förblir statsminister – kommer att få se en helt kvoterad föräldraförsäkring? Kan lova det här och ? 9 Statsminister (S) replik: Om lyssnade i stället för att ägna sig åt billig retorik hade han hört att jag precis sa att vi den här mandatperioden viker i föräldraförsäkringen till vardera föräldern. Vi har suttit vid regeringsmakten av . Vi har inte börjat med vårt valmanifest för nästa period. Jag undrar om möjligtvis har gjort det. Vi har inte gjort det. Vi har fullt fokus på att se till att människor kommer i arbete. Vi ska höja skolresultaten, och vi ska se till att rädda välfärden. Därför är jag bekymrad över att sällar sig till högern. Ni är ett högerparti, men ni sällar er dit och säger nej till de viktiga satsningar som jag har räknat upp. Föräldraförsäkringen är viktig. Den kommer vi att se till att utveckla. Men de andra välfärdsfrågorna är också viktiga. säger nej – tyvärr. 10 (C) replik: För drygt sedan samlades Socialdemokraterna till vad de själva kallade för jobbkongress. Jag skulle snarare vilja säga krångel- och skattehöjarkongress, för det var knappast förslag som kommer att leda till fler jobb i växande företag som man debatterade och fattade beslut om. Efter några dagars kongressande blev vi varse att det blir mindre flexibel arbetsrätt, höjda skatter på företag och höjda skatter på arbete när Socialdemokraterna håller i styråran för svensk näringspolitik. Det är också det tankesättet som genomsyrar hela den vänsterregering som leder. Det är en politik som har dömt ut, som professor varnar för kan leda till att arbetslöshetssiffrorna friseras och som till och med Socialdemokraternas eget finansdepartement inte tror kommer att minska jämviktsarbetslösheten . Men statsministern har bestämt sig för att slå dövörat till. Han vägrar att lyssna på de experter som uttalar sig. Han fortsätter att upprepa ”för det första, för det andra, för det tredje” utan att komma med något annat konkret än höjda skatter, ineffektiva traineejobb och 90-dagarsgaranti. Höjda skatter har dömts ut av experter, traineejobb vill inte ens facken ha och 90-dagarsgarantin har testats förr och kasserats för att den var så ineffektiv. Statsministern tror uppenbarligen att det är staten och inte småföretagen som fixar jobben. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern: fortsätter att medvetet driva de sämsta jobbförslagen, att envisas med att höja skatter på jobb och företag och att öka krånglet trots att experter och hans eget finansdepartement dömer ut detta? Det kommer inte att leda till fler jobb. 11 Statsminister (S) replik: Vad gäller och budgeten gör man prognos utifrån en av sju lagda budgetar. kan vara lugn. Vi kommer att fortsätta lägga fram de förslag som faktiskt biter. satt i regeringen . har suttit i regeringen , och vi vet precis vad den politik som ni fortsätter att köra med ledde till. Det blev högre arbetslöshet. Det blev högre ungdomsarbetslöshet. Det blev sämre välfärd, och vi sjönk på rankningslista. Det var resultatet av er politik. Vi måste göra någonting som biter. Senast kunde vi läsa i att forskare säger att det inte går att ha bara generella, breda lösningar, exempelvis för alla unga. Man måste faktiskt möta unga där de är. Ett problem för ungdomar är att många inte har gymnasieexamen. Då spelar det ingen roll, , hur mycket man sänker ungdomsarbetsgivaravgiften. De ungdomarna är bevisligen kvar i arbetslöshet med den sänkta ungdomsarbetsgivaravgiften. De behöver en gymnasieutbildning. De riskerar nämligen att komma längre och längre från arbetsmarknaden, och det är det vi ska se till att förhindra. Vi ska investera – vi måste investera – i infrastrukturen och i bostäderna. Det gjorde inte ni. Det vill ni inte nu heller. Vi ska se till att vi har företag som ligger i yttersta framkant. Det är därför de behöver riskkapital och exportsatsningar. Vi ska se till att människor kan ta jobben som växer fram. säger nämligen det svenska näringslivet till oss att vart femte rekryteringsförsök misslyckas. ”Vi hittar inte rätt utbildad arbetskraft.” har vi 400 000 arbetslösa människor. Vad gör man då? Jo, man utbildar, och det är det vi satsar på. Det säger ni nej till. Det är mer ni säger nej till. När ni pratar om den flexibla arbetsrätten och den plattare skatten är det bara ett nytt kodspråk: Man ska sänka skatten för höginkomsttagare och göra det svårare för löntagare. Det är inte regeringens politik. 12 (C) replik: Jag kan bara konstatera att nio av tio företagsledare dömer ut som statsminister och hans jobbpolitik. Alla är nog överens om att det behövs fler investeringar, men syn på investeringar är ju något märklig. Ta hans investeringar i näringspolitik, till exempel. Den investeringen är på . Men den finansieras med 40 gånger så stora skattehöjningar på jobb och företagande. Jag tycker att det är bra att statsministern lyfter upp de så kallade NEET:arna, det vill säga de unga människor som varken studerar eller jobbar. Jag presenterade en lång rapport om detta i . Där tog vi upp förslag som och , som statsministern ofta lyfter upp, har jobbat med för att få ned arbetslösheten bland dessa unga: breddade lärlingsjobb, moderniserad arbetsrätt och reformerad arbetsförmedling. Socialdemokrater har genomfört detta i dessa länder. Varför lyssnar inte på Socialdemokraterna i till exempel , som har genomfört dessa reformer som förespråkar? 13 Statsminister (S) replik: Jag kan än en gång konstatera att förespråkar mycket – mest när de är i opposition. De fick uppenbarligen inte igenom mycket när de var i regeringsställning. händer det saker. är det skillnad, för när jag träffar företagare säger de precis det jag sa i talarstolen: Vi ska inte försämra för dem som är arbetslösa. Vi ska utbilda människor så att de kommer i arbete. Vi behöver mer riskkapital så att innovatörerna får möjlighet att ta fram sina produkter så att det kan bli en riktig produkt, ett nytt företag, ett växande företag. Vi skulle behöva mer exportstöd. Allt detta levererar vi. Vi levererar utbildning också. När det gäller NEET:arna, alltså de ungdomar som inte är i vare sig utbildning eller arbete, har vi precis sagt att vi ska se till att nå varenda en av dem. Vi ska nå dem, och vi ska ge dem en utbildning eller vad annat de behöver utifrån deras individuella behov. Vi tror inte på sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter. Det har visat sig vara misslyckat. ska vi göra rätt. 14 (V) replik: Herr talman och statsminister ! En av de största utgifter den svenska staten har är för ränteavdrag till personer som har lån. Ju större lån man har, desto större avdrag får man. För det första ställer de här ränteavdragen till en hel del bekymmer för den svenska ekonomin. Vi har en enorm skuldsättning. Svenskarna är skuldsatta upp över öronen, och det är farligt om bubblan spricker och priserna som pressas upp av ränteavdragen faller. Då kan människor tvingas gå från sina hem och vara skuldsatta för livet. Sådant måste man göra någonting åt . För det andra skulle en gradvis sänkning av ränteavdragen frigöra pengar som vi behöver för att renovera järnvägen, satsa på välfärden och få igång bostadsbyggandet. För det tredje är ränteavdragen usel fördelningspolitik. Vart går ränteavdragen? Jo, de går till samhällets allra rikaste. av ränteavdragen går till den rikaste halvan av befolkningen. Den fattigare halvan får av ränteavdragen. Ränteavdragen är i själva verket en effektiv omfördelare från alla medborgare i samhället till dem som köper de största och dyraste husen i de kommuner som har de högsta inkomsterna. Jag menar att det är dags att se det här. Det är dags att se att vi håller på att bygga upp en bostadsbubbla som kan bli farlig den dag den spricker. Det är dags att se att vi behöver de här pengarna till någonting annat, och det är dags att se att vi behöver en fördelningspolitik som utjämnar klassskillnader i vårt samhälle, inte förstärker dem. När, , är ni beredda att förhandla med oss om att stegvis trappa ned ränteavdragen? 15 Statsminister (S) replik: Skuldbördan för hushållen är ett bekymmer. Vi måste följa detta noga. Vi måste inte bara följa det; vi måste göra någonting åt det. Bostadsmarknaden är komplex. Det är tre faktorer som vi måste hålla ordning på för att inte bostadsmarknaden ska kapsejsa och vi ska få en ny finanskris. Den första är just hushållen och deras förutsättningar. Hur ska vi ta ned skuldbehovet och avbryta ökningen av skulden på rätt sätt? Den andra är själva bostadsmarknaden. Vi måste se till att få mycket bättre balans på bostadsmarknaden. Det handlar kort uttryckt bland annat om mer byggande. Den tredje är finanssektorn. Hur håller vi koll på finanssektorn och styr den så att man inte lånar ut och är med och bidrar till den bubbla som senare spricker? Det är dessa tre faktorer som vi behöver hålla koll på och som vi ska göra något åt så att vi inte får en bubbla som brister. När det gäller hushållen och frågan om man ska välja ränteavdrag eller andra metoder vill vi inte försvåra för svensk ekonomi. Vi vill inte skapa stor oro bland hushållen. Det kommer självfallet att drabba enskilda hushåll, men det kommer också att kunna drabba hela den svenska ekonomin om vi sänker efterfrågan. Just nu är det mycket som vi drar nytta av i den inhemska efterfrågan. Den ska vi inte sänka. Det är av detta skäl som vi nu funderar på amorteringskrav. Jag tycker att det är naturligt att om man har ett lån ska man också amortera. Av det skälet vill vi gå vidare och utreda ett amorteringskrav. Vi tror att det är ett bättre sätt att göra det på. Vi ska ta ansvar för hushållens skuldsättning och se till att vi inte får en bubbla, men vi ska inte göra det på ett sätt som ställer till det för hushållen och för svensk ekonomi. Därför är amorteringskrav vårt val . 16 (V) replik: Jag är överens med om att vi måste bygga fler bostäder, vi måste amortera på våra lån och vi måste få bättre ordning på finanssektorn, men vi måste också göra något åt ränteavdragen. När är situationen att göra det bättre än , när räntan nästan är noll? Gör man det inte nu försitter man en chans. Det finns många länder som har gått den här vägen och inte vågat ta obekväma beslut . Sedan har man stått där och bubblan har brustit, och vanliga medborgare har betalat priset. måste man också göra det som är lite obekvämt.