prot · H209105 · 2015-05-28 00:00:00 — Inte minst är det en konsekvens av att tidigare grekiska regeringar valde att gå in och rädda banker och finansinstitut och lät vanliga greker betala priset. Jag ska erkänna att jag har många synpunkter på Syriza. På många punkter skiljer sig våra partier åt. Vi är ett tydligt feministiskt parti. Jag beklagar att det inte finns fler kvinnor i Syrizas regering. När det gäller synen på skiljer sig våra partier också åt. Listan kan göras lång, men det är inte poängen här. Poängen är att det grekiska folket har gjort ett demokratiskt val. De har valt en regering efter tydlig debatt och utifrån tydliga alternativ. Det är viktigt att EU i det här läget respekterar det val som det grekiska folket gjort. Det är viktigt att EU på allvar försöker hitta en lösning för i stället för att försöka fortsätta att påtvinga landet en krispolitik som det grekiska folket så uppenbart sagt nej till. 146 (C) replik: Det är intressant. Jag kan hålla med om att det finns mycket som kunde ha gjorts annorlunda av de tidigare folkvalda regeringarna i . Det är inte bara den nuvarande regeringen som har folkets mandat utan även tidigare regeringar hade det. Men det kan vi diskutera vid något annat tillfälle. När man kritiserar populism och populisternas tåg genom , är det då inte viktigt att också lyfta fram den vänsterpopulism som tydligt går genom ? De lockar och säger att någon annan ska betala. Det är och andra som ska betala. De ska inte göra det. De ska anställa, betala och fixa så att det blir som förut. Man rättar inte munnen efter matsäcken. Man vill både äta kakan och ha den kvar. Det är verkligen en vänsterpopulism som jag hoppas att också är beredd att gå till storms mot. Jag delar mycket av synpunkterna när det gäller högerextremism, men se vänsterpopulismen som också skördar framgångar och som behöver få mer realism för att kunna hitta lösningar för EU:s hårt prövade medborgare. Och de är många, alldeles för många. 147 HANS (V) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Jag tror att jag ska försöka förstå det sa i slutet av sitt anförande som att hon har drabbats av akut färgblindhet, för det är oroväckande om en centerpartist inte kan se skillnad på de högerextrema krafter som vi nu med oro ser växa fram i , med en tydlig udd riktad mot invandrare, kvinnor och hbtq-personer, och de rörelser som växer fram i form av Podemos i eller Syriza i . De är rörelser som har vuxit fram underifrån, med krav på jämlikhet och med ett försvar av att människor ska kunna bo kvar i sina hem och bostäder. De är också rörelser som i högsta grad står upp för solidaritet och alla människors lika värde. Om man inte kan se skillnaden här har man ett stort problem, . När det gäller den politik som förespråkas har jag svårt att känna igen mig i beskrivning av många av de vänsterkrafter och vänsterkoalitioner som växer fram i . Den grekiska regeringen är solklar: Man vill ta ansvar för sin ekonomi. Man vill få ekonomin i balans och betala tillbaka sina lån. Men man vill göra det på sitt sätt. Man vill hitta lösningar med långsiktiga möjligheter för att betala sina lån på ett hållbart sätt utan att det grekiska folket ska betala ett pris genom det vi ser . Det pris som betalas är grekiska barn som inte längre blir vaccinerade. Det är grekiska barn som inte längre får någon skollunch. Det är vanliga greker som inte längre har tillgång till sjukvård för att de har blivit utslängda ur sjukförsäkringssystemet. Det är ju detta som är problemet, . Det är de personer i som minst av alla har skapat krisen som ska betala det högsta priset. Här vill Syriza att man ska gå en annan väg. Man vill att de som har skapat krisen och som gjorde vinster under de glansfulla dagarna också betalar ett högre pris. Det skulle vara viktigt att vi tillsammans lyssnade på detta och i konstruktiv anda försökte hitta en lösning på stora problem. 148 (FP): Låt mig börja med att säga, så att jag inte glömmer det i stridens hetta sedan, att vi i står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 5, om EU:s förbindelse med omvärlden. Detta är ju en tillbakablick, men det verkar ibland i den här debatten som att man faktiskt kan påminna lite om vad EU faktiskt är. Som liberal tror jag benhårt på att öppenhet och samarbete är vägen till framgång och välfärd. De som tror att svaret på framtidens utmaningar är att producera mer inhemskt, köpa mer inhemskt, stänga ute andra kulturer och andra människor har helt enkelt fel. Tullar, kvoter och andra hinder för den fria rörligheten både begränsar, konserverar och fördummar. Vi är , inte i mina farföräldrars 1950-tal. Ska vi kunna möta globaliseringen behöver vi mer öppenhet och samarbete, inte mindre – för varor, tjänster och kapital likaväl som för medborgare. Det skälls mycket på EU , och EU är varken felfritt eller färdigt, men det är tack vare insatser från EU och krav på modernisering av medlemsländernas ekonomier som vi nu kommer att komma ut ur krisen. Ska klara sig i den globala konkurrensen krävs att reformarbetet fortsätter och att handeln ökar, men det krävs också en solidaritet inom EU. Verksamheten i Europeiska unionen Vi behöver TTIP, frihandelsavtalet mellan och , som öppnar möjligheter för ökad handel och därmed tillväxt och jobb. Det öppnar också för en förändrad syn och ett förändrat regelverk, kanske till och med i den svenska andan. Det är ett frihandelsavtal som kommer att stärka alla ekonomier. Vi behöver mer samarbete och mer frihandel, inte mindre. Rädda människor letar syndabockar. Missnöjda människor letar också syndabockar. Inte har det funnits så många främlingsfientliga partier representerade i EU-ländernas parlament. Extremism och hatbrott mot etniska minoriteter ökar i . Det är en helt oacceptabel utveckling. Som socialliberal ser jag också behovet av stabila sociala skyddsnät för att ett samhälle ska hålla ihop. För att ett samhälle inte gemensamt ska leta syndabockar krävs också stabila institutioner: demokrati, domstolar och fria medier. EU måste vara en garant för detta. EU:s tillväxt- och sysselsättningsgaranti är centralt för att främja ekonomisk samordning och en stabil och hållbar ekonomisk utveckling. Detta betänkande tar upp många frågor. Som liberal skulle jag vilja prata länge om allt, men jag måste begränsa mig till några frågor som ligger mig varmast om hjärtat. Att ta ställning för EU är att ta ställning för gemensamma värderingar. EU ska vara en öppen union som står upp just för de gemensamma värderingarna, för mänskliga rättigheter, för demokrati och för rättsstatens bevarande. för grundläggande rättigheter genomförde en omfattande undersökning om situationen för hbt-personer i EU. Där framgår att ungefär hälften av alla svarspersoner sa att de personligen hade känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av sin sexuella läggning. Arbetet för att stärka EU:s diskrimineringsskydd för hbt-personer måste fortsätta. Tyvärr handlar hotbilden i här inte bara om individer utan också om stater. Det handlar inte ”bara” om regelbunden stenkastning mot prideparader utan också om politiker som förbjuder dessa parader. Det handlar inte ”bara” om människor som skräms till att stanna i garderoben utan också om alla de länder i EU och världen som fortfarande förbjuder människor att gifta sig för att de är av samma kön, eller – den grymmaste yttringen – att stater till och med sanktionerar våld, trakasserier och mord på hbtq-personer. måste vara en tydlig röst i EU och i världen för allas lika rättigheter. EU behöver därför större möjligheter att sätta ned foten gentemot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. Därför anser att ska kunna granska hur medlemsländerna lever upp till skyldigheten att skydda och respektera mänskliga rättigheter, som de ju är förbundna att göra enligt fördragen. EU behöver alltså ha möjligheten att ta till sanktioner ifall medlemsländer inte skärper sig. debatterade vi roll i FN och vår feministiska utrikespolitik. Då tog jag upp en av de centrala punkterna just i den feministiska utrikespolitiken. Det är att agerar för att alla länder ska respektera den grundläggande mänskliga rättigheten att kvinnor ska ha tillgång till fria, lagliga och säkra aborter. Det kan vara en poäng att ta upp detta också i denna debatt . Rättigheten för kvinnan själv att bestämma över sin kropp borde det inte gå att avtala sig bort ifrån som medlemsland i EU. Verksamheten i Europeiska unionen EU är dessutom världens största biståndsgivare och har ett viktigt inflytande över den globala SRHR-politiken. Rätten till fri abort är en fråga om grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. De rättigheterna slås fast både i FN:s deklaration och i , till exempel rätt till frihet, rätt till icke-diskriminering och jämlikhet. vill inte harmoniera lagstiftningen om aborträtten på EU-nivå – låt oss vara tydliga med det – för det vore att öppna för en rejäl backlash. Vi ser hur situationen ser ut till och med i vårt eget land och hur debatten låter . Däremot ska vi kritisera länder som , och och driva på för rätten till abort. Låt mig göra ett lappkast. Utvecklingen i är mycket oroande. militära styrka växer i samma takt som landets respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten försvinner. Transnistrien i , och i och i , 2014. flyttar gränser i med vapenmakt. Det finns inget annat att kalla det. Man kränker vid upprepade tillfällen vårt luftrum, och hur ofta man varit i våra vatten kan vi bara spekulera i. måste verka för fortsatt skarpa sanktioner mot inom ramen för de sanktioner som EU nu enats om. Vi kan inte börja tulla på detta. Vi måste helhjärtat också stödja orientering västerut och fortsatt visa särskilt engagemang för EU:s östliga partnerskap och, där det är möjligt, utvidga både djup och bredd i samarbetet. , , och i förlängningen , och ska alla veta att det finns ett tydligt och pålitligt alternativ i EU som motvikt till Putins och att är en tydlig röst i det arbetet. Det pågår också en annan konflikt i världen som påverkar oss och EU. Det är kriget i . Det är ett krig som ingen kan vinna. Det är ett krig som tydligen ingen kan avsluta. Det är ett krig där ingen extern aktör är beredd att ingripa till fullo. Men det är framför allt ett krig där de civila offren bara blir fler och fler. har över 220 000 personer dödats. Och hälften av befolkning – 12 miljoner – har tvingats på flykt. 8 miljoner av dem är flyktingar i sitt eget hemland. Vi behöver en politisk lösning, naturligtvis, på kriget, även om det känns avlägset just . Medlemsstaterna måste ta ett gemensamt ansvar i EU och åtminstone ställa upp på de förslag som kommissionen nu presenterar. Och vi behöver fler lagliga vägar in i . Även om de andra medlemsländerna inte är med på denna linje måste vi i vara stenhårda och superklara i denna fråga. Vi fick som bekant ett regeringsskifte efter valet. kommer att ligga på så att vi inte dessutom får ett tonartsskifte för i EU och i världen. ska fortsatt driva unionen framåt när det gäller öppenhet, solidaritet, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och – aldrig att förglömma – kvinnans rätt till sin egen kropp och SRHR-frågorna. 149 (KD): Verksamheten i Europeiska unionen Betänkandet utgår från regeringens skrivelse om EU:s hela verksamhet . Alla förstår att vi inte kommer att kunna kommentera allting som står i regeringens skrivelse eller i betänkandet. Men jag skulle i alla fall vilja lyfta de tre alliansreservationer som finns i betänkandet. Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservation 10. EU har en viktig roll att spela – så har det varit historiskt, men så är det även – som en viktig aktör på många områden. Vi kristdemokrater ser EU som ett fredsprojekt där vi vill värna viktiga värden som handlar om demokrati, säkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Tack vare unionen kan vi också tackla frågor som är för stora för enskilda länder att lösa. Men om unionen ska stå stadig och stark måste unionen ibland tyglas. I spåren av den internationella finanskrisen har starka krafter i gjort anspråk på mer makt till unionen, mer centralisering och likriktning. Det finns de som vill ge EU beskattningsrätt och talar om att bygga . Vi kristdemokrater har inte en sådan EU-vision utan vill i stället bygga en union med självständiga, starka och välmående stater. Dessa kan dock i samverkan bilda en stark enhet när så behövs. Vi kan också lära av varandra och stärka varandras kapacitet till gagn för hela unionen. Men en union som försöker göra för mycket kommer att lyckas med för lite. EU ska vara ett samarbete mellan länder och ingen superstat. gjorde vi i samband med valet till ett valmanifest. Det var fem punkter på den agendan. Jag kommer att nämna dem i samband med de frågor som jag ska ta upp. Den första handlade om att begränsa Brysselbyråkratin. Med det menar vi att det är viktigt att EU fortsätter att hävda subsidiaritetsprincipen med mottot: rätt beslut på rätt nivå, och inget beslut ska flyttas uppåt till utan att det är nödvändigt. kom exempelvis frågan om kvotering till bolagsstyrelser upp i EU. När den frågan behandlades i sa vi nej. Tillsammans med en majoritet av partier i nämnden sa vi nej till att flytta sådana beslut till . Vi anser att det är en nationell fråga för varje land att besluta om. Den andra frågan vi lyfte i samband med valet var att vi gemensamt inom EU måste bli bättre på att bekämpa brott. Den fria rörligheten inom EU är värdefull, men de öppna gränserna skapar också en utmaning och underlättar i vissa fall den grova brottsligheten. Det handlar om droghandel men också om människohandel. Det är framför allt många kvinnor som faller offer för människohandlare och dras in i tvångsarbete och prostitution. Under det senaste årets härjningar med framfart i har också arbetet inom EU för att bekämpa terrorism och motverka radikalisering och att EU-medborgare ansluter sig till terrorverksamhet intensifierats. Det vi nu ser är ett ökat hot mot vår säkerhet men också mot våra grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. Vi måste göra mer för att nå framgång här. Det handlar om det förebyggande arbetet men också om att straffa dem som på olika sätt har stöttat och deltagit i strider för . Här har ett arbete startat inom EU, men ännu har vi inga riktigt konkreta åtgärder som räcker för att möta det hot vi ser – de räcker inte på långa vägar. Här måste fortsätta att driva på inom EU. De som har begått brott mot mänskligheten ska också ställas till ansvar inför . Verksamheten i Europeiska unionen Den tredje frågan som drev i samband med EU-valet handlade om att stå upp för människovärdet. EU är en gemenskap som ska stå upp för viktiga värden. En fråga som har varit aktuell gäller det ökade antalet flyktingar som kommer till för att söka skydd från krig och konflikter och från förtryck. De kommer också för att söka sig en möjlighet att överleva. De kommer nämligen från länder där det är djup fattigdom och där man inte har möjlighet till någon inkomst att leva på. står inför en utmaning som har eskalerat. Båtar kapsejsar i , och framför allt kvinnor och barn går under. har blivit en grav för människor på flykt. Så kan vi inte ha det. De kriminella ligor som lurar människor och sysslar med människohandel ska naturligtvis bekämpas. Men de människor som flyr för sitt liv måste kunna få sin sak prövad. Vi kristdemokrater menar att vi måste förhindra att vi får en situation där inga människor kan söka skydd. Om man går på EU:s förslag om att skjuta ned båtar som smugglare vill använda och om man sedan ska hjälpa länder som , , och att kontrollera sina gränser så att människor inte kan gå ut eller fly undrar jag, herr talman: finns möjligheten för dem som verkligen behöver skydd? Var ska de få det? Vi kristdemokrater menar att vi inte kan stänga alla dörrar för människor i nöd. Det är inte värdigt EU och dess grundläggande värden, som anges i fördraget. Vi menar att det måste bli möjligt att söka nödvisum från tredjeland. Det är någonting som vi också lyfte i vårt EU-valprogram . Det måste finnas en möjlighet att fly från tortyr eller fly om ens liv är hotat. Här har jag inte fått ett svar från regeringen som jag kan acceptera. Hur ska det gå till? På vilket sätt ska människor som är i behov av skydd kunna söka det? Trots att sitter i regeringen är det nu från regeringen en linje som bara handlar om att skydda EU:s gränser. Vi riskerar att hamna i ”Fästning ” – det är någonting som många säger sig inte vilja se. I öst angriper för att man söker sig västerut mot EU. folk har valt vägen med möjlighet till ökad handel. Det har man också gjort för att man vill ha en demokratisk utveckling i sitt land. Det här har inneburit att genom aggressionen mot och den olagliga annekteringen av skapat en situation som är mycket allvarlig, inte bara där utan även här. Det är nu viktigt att EU fortsätter att tala med en enad röst. Det har varit viktigt under det år som har varit att hålla ihop EU i en stark röst mot . Sanktionerna har en väldigt viktig roll att spela. Man måste fortsätta att hålla fast vid dem tills ser att EU faktiskt är en tillgång och inte någonting som ska bekämpas. Det östliga partnerskapet, herr talman, är också viktigt att betona. Det finns en utvidgningsfatigue, skulle man kanske kunna säga, som riskerar att medföra att de länder som går mot demokratisering tappar fart. EU måste fortsätta att ställa krav på reformer men också öppna för ökad dialog och utbyte. EU:s relation till är fortfarande problematisk. EU:s medlemsländer har olika inställning till landets medlemsansökan. Vi kristdemokrater har ställt oss positiva till den, men om de ska kunna närma sig EU måste de börja vända den utveckling som går i helt fel riktning. Man släcker internet, twitter och olika sociala medier utan urskillning. Och är ett av de länder som har flest fängslade journalister. Det är naturligtvis inte acceptabelt om man ska bli medlem i EU. Verksamheten i Europeiska unionen Säkerheten inom EU är en fråga som måste lyftas mer. Vi har en solidaritetsförklaring från 2009 som måste ges en konkret innebörd. Den transatlantiska länken är naturligtvis viktig här. EU och måste tillsammans stärka säkerheten kring bland annat och för våra baltiska grannar. Kriget i och påverkar EU i allra högsta grad vad avser flyktingströmmar men även i fråga om terrorism. Det kräver nu att vi får en stark samverkan kring att motverka terrorismen och ha en öppenhet för människor som flyr. Särskilt ansatta är kristna och andra minoritetsgrupper som kämpar för att inte helt utrotas i dessa länder. Kristnas situation i har uppmärksammats i EU som gått, men det krävs mer tydlighet från EU. Min fjärde punkt handlar om behovet av fler jobb och företag. och jobb kan vi inte bygga ett välstånd och inte skapa trygghet för våra medborgare. för att bli den mest konkurrenskraftiga regionen i världen till kräver nu att vi ökar reformtakten. Vi måste värna den fria rörligheten och ta bort handelshinder. Vi ska öppna upp för TTIP, ett handelsavtal mellan och som har en viktig roll att spela för jobben. ställer sig positiva till detta och hoppas att också snart tar steg för att få ett genombrott för TTIP. yttrande beskriver hur regeringen på många områden har fått stöd för sin ståndpunkt som gått, och vi har en ambition att i största möjliga mån ha en gemensam och inte alltför splittrad utrikesröst. Men ibland har regeringen verkligen inte agerat professionellt. Samrådet om klimatmålen och erkännande av omnämns i betänkandet, och det är något som jag också skulle vilja nämna. Vi ska ju höja miljöambitionen. När det gällde minskningen av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi hade regeringen först med sig 50–40–30, som ni minns. Sedan fick man tvinga oss att acceptera 40–27–27. Det var alltså inte på grund av oppositionen som vi hamnade på de låga ambitionsmålen, utan det sänktes helt av regeringen själv. Det beskrivs också i yttrande. Vi måste göra klart att vi ska skärpa EU:s klimatmål. Det räcker inte att ett land gör insatser, utan vi behöver höga ambitioner för alla länder. Jag hoppas att klimattoppmötet i kommer till viktiga framgångar på det området. Jag inser att jag har dragit över tiden, men jag vill avslutningsvis säga några ord om regeringens Palestinadebacle. Att fatta ett beslut om att åka till EU och berätta om ett erkännande av innan man ens har informerat är inte okej. Här hade regeringen, som kallar sig en samarbetsregering, kunnat samråda med oppositionen innan man sprang i väg i viktiga utrikespolitiska frågor som berör framför allt fredsprocessen i som är så oerhört viktig. Verksamheten i Europeiska unionen Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 10. 150 Utrikesminister (S): Det är intressant att delta i den här debatten, som egentligen handlar om regeringens skrivelse angående EU:s verksamhet , även om vi verkar ta tillfället i akt att tala om EU som det ser ut och som vi vill att det ska fungera framöver. Skrivelsen täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande, och under en stor del av 2014 hade också en annan regering än den nuvarande. Jag kan också konstatera att vi ses regelbundet i , där våra positioner stäms av och där vi brukar ha en ganska livlig debatt men där vi faktiskt också har en väldigt stor enighet och samsyn kring många av dessa frågor. Det ser jag som en stor styrka och som en enorm tillgång i EU-arbetet. Detta år har varit medlem i EU – 20 omvälvande år, får man väl säga, både i EU och i vår omvärld. Det är ett bra tillfälle att reflektera kring den betydelse som EU har för och också hur påverkar EU. Vi ser ju att dagens EU är en union som utvecklas och växer i takt med oss människor som utgör dess grund. För inte så länge sedan – vi påminns om det , som är ett tragiskt märkesår på många sätt – var vår kontinent sargad av krig och präglat av fiendskap mellan länder. Trots att dagens EU är så mycket mer än ett fredsprojekt får vi aldrig glömma varför EU en gång bildades och se oss omkring för att också fundera över hur vi undviker att röra oss i en riktning mot alltmer av våld och militära lösningar på konflikter. EU är ett centrum för fred, handel och utveckling. Genom att knyta länder närmare varandra och skapa gemensamma ekonomiska intressen kan både fred och tillväxt gro. Detta är alltjämt en av EU:s bärande idéer. Men även om vi har lämnat finans- och eurokrisens värsta år bakom oss ser vi att återhämtningen långt ifrån är den vi hade önskat oss. Många av medlemsländerna kämpar fortfarande för att få ordning och reda i de offentliga finanserna och för att få fart på tillväxten. Skillnaderna mellan medlemsländerna är stora. På vissa håll har arbetslöshetssiffrorna bitit sig fast på alarmerande höga nivåer, för att inte nämna ungdomsarbetslösheten, som är oacceptabelt hög. Därför måste EU fortsätta prioritera tillväxtskapande åtgärder. Att skapa fler jobb och öka tillväxten är också regeringens huvudprioritering i EU-arbetet. Det är viktigt för , och det är viktigt för . Regeringens mål är att ha lägst arbetslöshet i till 2020. Stora förändringar sker inte över . Det krävs tålamod, beslutsamhet och hårt arbete. Det finns redan flera förslag och åtgärder som kan stimulera den ekonomiska tillväxten, och dessa förslag måste förstås bli verklighet. Kommissionens investeringsplan kan förbättra klimatet för offentliga investeringar, vilket i sin tur förbättrar klimatet för privata investeringar. Ökade satsningar på utbildning, infrastruktur, forskning och innovation är helt avgörande för EU:s ekonomiska tillväxt. Verksamheten i Europeiska unionen är ett exportberoende land som måste vara öppet mot omvärlden. av framtidens ekonomiska tillväxt uppskattas äga rum utanför EU. Frihandel är därför centralt. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder. Ett handels- och investeringsavtal mellan och , det så kallade TTIP, förhandlas just .