prot · H30930 · 2015-11-19 00:00:00 — För att klara de säkerhetspolitiska utmaningarna behöver vi fortsätta att stärka vår försvarsförmåga i hela landet. Vi behöver också starta en process mot ett svenskt medlemskap i . Vi ska visa vår solidaritet med våra nordiska och baltiska grannar. I processen för ett svenskt Natomedlemskap anser vi att bör eftersträva ett nära samarbete med . Det här bidrar till att utveckla våra militära samarbeten i bland annat och . Inte minst stabiliserar det vårt närområde. tar genom medlemskapet i Europeiska unionen ett solidariskt ansvar för säkerhet och för EU:s möjlighet att verka för fredlig och demokratisk utveckling i vår omvärld. prövas denna ömsesidiga deklaration och vårt bilaterala samarbete med , där ska bistå med hjälp. Det här måste vi fortsätta att följa i närtid och även pröva utifrån våra förmågor. Att inriktningsbeslutet har satt fokus på ökad övningsverksamhet är mycket viktigt. Innevarande år kan vi se att varje förband ökar sin övningsverksamhet, och det planeras för krigsförbandsövningar för den kommande inriktningsperioden. Det här är oerhört viktigt för att stärka militärens förmåga. Det ger också en mer samlad bild av vår samordnade förmåga. Vi talar om att öva med luftstridskrafter, sjöstridskrafter och i armén. Vi behöver dessutom öva för att fortsätta att stärka vår förmåga att hävda vårt luftrum och utveckla vår sjöövervakning. På bordet ligger två viktiga förslag till tillkännagivanden från till regeringen. Försvaret måste ha tillgång till övnings- och skjutfält med skilda naturtyper och terrängförhållanden i olika delar av vårt land så att våra förband kan utbildas, träna och öva i olika klimatförhållanden. Utdragna handläggningstider för miljöprövning försvårar allvarligt Försvarsmaktens möjligheter att utveckla övningsverksamheten. Regeringen måste därför nu och i fortsättningen se över beslutsprocesserna för miljöprövningen så att vi kommer närmare ett läge där vi har uppdateringar och erforderliga beslut för tillstånd så att övningarna kan genomföras. saknar många skjutfält dessa tillstånd, och det måste prioriteras. Ur militärstrategisk synvinkel och med utvecklingen i har en mycket viktig strategisk position. Det är viktigt att vi har kontroll över sjö- och luftvägarna till och från . Det är viktigt att vi får ökad militär närvaro på . Det stabiliserar situationen i . Därför vill jag understryka värdet av att tillkännager att tillgången till långräckviddiga bekämpningssystem ska vara en prioriterad materielfråga under kommande mandatperioder. Vår förmåga är helt beroende av att vi har erforderlig personalförsörjning och modern utrustning som klarar att möta fiendens förmågor, och de utvecklas . inriktningsbeslut möjliggör fler satsningar på viktig och nödvändig materiel. Hot, propaganda och vilseledande manövrer blir alltmer vanligt. Vi måste ha en långsiktig, medveten och genomgripande strategi som möter påverkanskampanjer och hybridkrigföring. Det kräver ökad kunskap och medvetenhet i vårt land, i vår befolkning. Inom hela vårt myndighetsområde behöver vi jobba med dessa frågor. Ett kritiskt förhållningssätt och en ökad kunskapsnivå bidrar till att stärka vår samlade försvarsförmåga men ökar också beredskapen för hur vi ska hantera hybridkrigföring och propaganda. Även underrättelseverksamheten är central. måste aktivt kunna genomföra operationer i cybermiljön. Vi är beroende av en god försvarsunderrättelseförmåga, och den säkerhetspolitiska situationen kräver att vi kan inhämta, bearbeta, analysera och delge försvarsunderrättelser. 107 (V) replik: råkade komma in på Natofrågan, och även om det inte är huvudtemat för debatten är det svårt att låta bli att kommentera den. Det är sällan man i debatten hör motargumenten, och jag tänkte därför passa på tillfället och ställa några frågor till . Som jag bedömer det ökar ett Natomedlemskap inte vår säkerhet. I stället ökar det spänningen i vårt närområde. Det hjälper Putinregimen med den yttre fiende som en alltmer trängd och auktoritär regim behöver och efterfrågar. Det föser i praktiken in oss under ett kärnvapenparaply. Det gör oss till vapenbröder med ett land som bombar sin egen befolkning, , och det minskar vår möjlighet att vara en egen röst i världen som pläderar och arbetar för fred och avspänning. Det är fakta som kanske borde tas upp när man diskuterar ett allt intimare samarbete med Nato, via värdlandsavtal och annat, men också när man diskuterar medlemskap. Nato är inte en organisation som lyckats så väldigt väl med tanke på operationerna i och ; striderna i skedde kanske inte formellt under Natoflagg, men väl med Natostöd. Och inte minst har vi , som inte precis är något framgångsexempel. Därför undrar jag hur plötsliga hopp ombord på motiveras utifrån de aspekter som jag här tagit upp. 108 (C) replik: Det är en oerhört viktig fråga som för del har mognat fram . Vi har haft åtskilliga säkerhetspolitiska debatter och diskussioner, också med utgångspunkt i hur det sett ut tidigare under och förändringar i vårt närområde. har vi tagit intryck av de förändringar som skett inom det säkerhetspolitiska fältet och då sett ett alltmer försämrat läge. Utgångspunkten för oss är att när gränserna i har flyttats och när större delen av vårt samarbete bygger på att vi redan jobbar ihop med Nato skulle aktivt kunna bidra till att stärka säkerhetsarbetet. I ett Natosamarbete skulle vi med en enig nordisk röst också kunna jobba med fredsaktiviteter. Vi ser gärna att och här gör gemensam sak. I och med att flera länder i ingår i Nato ser vi det som naturligt att jobbar tillsammans med dem för att stärka samarbetet och stöttar det arbete som sker i bland annat och . Vi tror inte att det leder till ökade spänningar utan bidrar snarare till stabilitet och till tydlighet där vi öppet redovisar vår aktuella ståndpunkt. Vi jobbar oerhört nära Nato. Det som egentligen saknas är medlemskapet. I övrigt står vi mycket nära Nato. Något behöver ske omgående. Vi behöver fortsätta att lyfta fram dessa frågor, för det har betydelse för vår framtida militära utveckling. Det handlar dels om att ha ett starkt fokus på hur vi utvecklar det svenska försvaret, dels om hur vi kan bidra till ett stabilare men också till ett starkare samarbete där vi kan påverka med de möjligheter som ett medlemskap innebär. 109 (V) replik: Jag ska börja med att säga att jag har stor respekt för den tydlighet som allianspartierna visar i frågan. Det gör att den kan debatteras på ett lite annat sätt än när Natofrågan handlar om att vi i praktiken inlemmas i systemen som det sägs att vi inte ska bli medlemmar. Det är bra att det blir tydligt. Det har jag respekt för. Mina frågor kvarstår dock. På vilket sätt skulle Natomedlemskapet minska spänningsnivån i , vårt viktigaste närområde i det här fallet? På vilket sätt skulle det försvaga Putinregimens auktoritära tendenser? På vilket sätt skulle det kärnvapenparaply som vi i praktiken skulle glida in under hjälpa och förbättra vår säkerhet, när vi i och med det blir ett mer legitimt kärnvapenmål? På vilket sätt ska vi vara vapenbröder med , som bombar sin egen befolkning, och agera tillsammans med dem i en försvarsallians? På vilket sätt ökar vår möjlighet att vara en röst i världen för fred, avspänning och nedrustning? Alla dessa frågor kvarstår. Till det kan läggas att försvarsinriktningsbeslutet i praktiken innebär lite drygt 2 miljarder , men om vi ska följa Natos statuter, eller rättare sagt önskemål, då talar vi inte om de summorna. Då ska vi nästan fördubbla vår försvarsbudget. har en vana, bra eller dålig kan diskuteras, att följa de rekommendationer som våra internationella åtaganden och medlemskap på olika plan kräver. Hur tänker finansiera ytterligare 40 miljarder till försvaret, för vi ska väl inte ha fribiljett? 110 (C) replik: I mina hembygder i finns en nära koppling till . , som länge varit medlem i Nato, har på ett utmärkt sätt hanterat frågan om hur man jobbar förebyggande och med fokus på mer fredsarbete. De har lyckats förena ett medlemskap i en allians med ett aktivt arbete bland annat inom FN men medverkar också självständigt i olika processer som bygger fred och stabilitet i skilda delar av världen. Det finns mycket inspiration att hämta från och hur de hanterar medlemskapet. tar också till sig hur hanterat frågan om kärnvapen och utlandsstationerad trupp. För oss är det viktigt att ha ett nordiskt område som är fritt från kärnvapen. Det i sig kommer att bidra till stabilitet och avdramatisera hotbilden. Med vår svenska förmåga kan vi vara med och bidra till att stärka säkerheten i våra grannländer. Den just nu absolut viktigaste frågan gäller det tryck som ökar på våra baltiska grannar. Vi är oerhört beroende av att ha en stark samarbetsanda runt . I och med att vi redan betraktas som nära Nato i ryskt perspektiv tror jag inte att detta kommer som någon överraskning, och det kommer heller inte att öka säkerhetsrisken. Snarare kommer det att bekräfta det som många ryska bedömare redan har sett, nämligen att i praktiken står väldigt nära Nato och att det operativa arbetet är väldigt synkat i de militära systemen. Därför tror jag inte att det kommer att bli någon överraskning, och jag tror inte att det kommer att ge den negativa säkerhetspolitiska effekt som antyds i frågorna här. Jag hoppas att vi kan få fortsätta föra detta resonemang. Vi behöver göra det i kammaren tillsammans med diskussionen om militär förmågeutveckling, som också är viktig. 111 (KD): Det betänkande som vi debatterar handlar om militära frågor. Som har påpekats bygger det på de olika förslag som ledamöter har lämnat in under allmänna motionstiden. Jag vill särskilt uppehålla mig vid två motioner – en av dem råkar jag själv ha skrivit, och en har skrivit – som har resulterat i bifall. Det är inte ofta som motioner föranleder bifall, men de här har gjort det. Det fattades ett försvarsbeslut som var väldigt viktigt. Det blev ett trendbrott. Vi har alltsedan slut sett en minskning i anslag och mannar. Vi hade ett invasionsförsvar där vi på papperet kunde får fram uppemot 850 000 man. har vi fått något som är betydligt mindre, kanske runt 50 000 man. tror jag inte att vi ska tillbaka till det gamla, men det är denna historia vi har. Det som var så unikt med uppgörelsen var att den faktiskt gav mer pengar. Den betonade också vikten av att öva. Det kan inte nog understrykas: Antingen det gäller en blåsorkester eller ett fotbollslag måste man öva. Det gäller också för ett lands försvar. Det kommer inte att fungera om det inte övas. Den första motionen, som jag själv skrev, handlar om en viktig sak, nämligen övningsområden. Ska Försvarsmakten kunna öva på riktigt måste man ha övningsområden. I vårt land, , finns det 61 övningsfält. En gång i tiden fanns det många fler, men detta är vad som finns kvar. En knapp tredjedel av dem, 19 stycken, är nu föremål för regeringens behandling. Jag tycker att de förtjänar att räknas upp. Från norr till söder är de Lomben, Orrträsk, Kustträsk, Bodens södra – där till exempel I 19 övar – , , Roten, Marma – där de mellansvenska förbanden övar – , , , Härads, , Stabbo, Mellsten, – det är ställen som är helt nödvändiga för att amfibieförbanden och de kustnära förbanden ska kunna öva – , och . Man skulle kunna hålla en utläggning om vart och ett av dessa. De är betydelsefulla för Försvarsmakten. Men jag vill nämna några ställen särskilt. Det första stället jag vill ta upp är . ägde Försvarsmakten väldigt stora markområden. är det markområde man fortfarande äger. kan man använda bara halva skjutfältet, och det räcker då inte ens till hemvärnet. Märkligt nog har det överklagats av Region . Sedan har det gått till , som har gett tummen ned till regionens överklagande och alltså gett tummen upp åt att Försvarsmakten ska få ha det man begär. Därefter har det gått till regeringens eget organ, mark- och miljödomstolen, för yttrande. Där ger man också tummen ned åt Region och tummen upp åt Försvarsmakten. Men likväl har Försvarsmakten inte kunnat ta över området. har kollat upp att den genomsnittliga handläggningstiden för sådana här ärenden är . Då säger vän av ordning att detta är den borgerliga regeringens fel. Den borgerliga regeringen har förvisso inte varit perfekt i detta, långt därifrån, men har vi en försvarsuppgörelse som lägger stor emfas på att man ska öva. Utan övningsfält går det inte att öva på riktigt. I en försvarsmakt behöver man materiel, mannar och övningar. Utan övningar blir det stopp i soldatfabriken. Redan nu har vi alltför många vakanser. Det är alltför många soldater som fattas. Då är det allvarligt att det här problemet finns. talade med , som är kapten och övningsledare på skjutfält utanför . Han påpekade att detta begränsar hur hans skjutfält kan utnyttjas. Han sa: ”Det går inte att strypa mer för då får vi inte tillräckligt många skott och då slutar övningarna av mot av året för då finns det inte utrymme att öva längre.” Detta är något som får soldater att sluta , och det kostar pengar. Det sista exemplet jag ska ta är också något som togs upp i inslaget. Det är från min egen valkrets, närmare bestämt från Ledningsregementet i . Där säger man att man får åka till skjutfält längre bort när utrymmet på det egna skjutfältet tagit slut. ”Det kostar då vi måste åka dit och det kostar ekonomiskt då vi har många anställda soldater och de är arbetstidsreglerade”, säger , som är ställföreträdande chef på regementet. Detta är ingen perifer fråga som man kan se bort ifrån. Det är något som måste lösas. står ett enigt utskott bakom detta, och vi gör en beställning hos regeringen att man ska skynda på processerna. Det kan behövas. , som ju är miljöminister, uttryckte sig i om den här frågan. Hon sa: Vi måste öka takten. Det är bra, för det är ju och hennes departement som ansvarar för frågorna. Men hon sa också något lite märkligt, nämligen att Försvarsmakten bör modernisera övningsformerna. Hon sa också att de måste anpassas bättre till lokalsamhället. Romsons yttrande är rätt betecknande: Ett land kan bli krigsskadat, vilket är förfärligt, men ett land kan också bli fredsskadat, så att vi aldrig tror att det är på riktigt eller att vi behöver öva på riktigt. Vi behöver verkligen öva. I det rådande säkerhetspolitiska läget måste vi se till att vårt försvar är samövat och fungerar. Därför är jag så glad över att utskottet är enigt och att det har blivit en beställning till regeringen om att man ska skynda på. Det är inte acceptabelt med handläggning. Skulle det bli så lång handläggningstid för exempelvis skulle vi hamna långt efter. Man har ju bara halva övningsfältet . Den andra halvan kan man inte gå vidare med om man inte får klartecken för den första delen, som vi så väl behöver för att försvarsuppgörelsen ska fungera. Hela skjutfältet behövs för att de 230 soldater som ska vara på plats ska kunna öva fullt ut. Den andra frågan, som också ett enigt utskott står bakom och har gjort ett tillkännagivande om, gäller långräckviddiga bekämpningsmedel. Precis som föregående talare talade om har ett utsatt läge. Det är ett önsketänkande att skulle kunna hålla sig utanför vid en konflikt i vårt närområde. Vi har också sagt, med vår solidaritetsförklaring, att vi ska ställa upp. Vid en konflikt, om det skulle hända någonting i , skulle det bli en kapplöpning. Det skulle kanske inte bli en invasion av , men de skulle nog vilja låna en del av svenskt territorium, exempelvis delar av för att få kontroll över . Det är därför det är så viktigt och bråttom att vi får långräckviddiga bekämpningssystem. Det hade varit önskvärt att vi hade fått in det i den uppgörelse som kom , men det ligger framför oss. Då är det viktigt att påminna om att detta är någonting som vi så fort som möjligt bör få på plats för att kunna få ett bra försvar och ett tryggt försvar som kan leverera trygghet till och till vårt närområde. Sedan skulle vi kunna ha en lång diskussion om något annat. var inne på det. Oavsett alla upprustningar som är nödvändiga och som behöver göras räcker det inte till. Vi skulle behöva vara med i Nato, men det får bli en annan diskussion, herr talman. I detta anförande instämde (SD). 112 (SD): Jag hade mest tänkt prata om de motioner som det egentligen handlar om. Men med tanke på den utsvävning som har skett från vissa håll tänkte jag i alla fall ta upp några frågor i det stycket. Det går inte heller att undvika att nämna det tragiska som har hänt i och på andra ställen i världen. Jag tänkte tala om vårt bidrag från när det gäller omedelbara åtgärder för att stödja . säger att en av terroristerna hade svenskt pass. Om det är bekräftat eller inte vet jag inte, men så säger man. Vårt förslag är att man ska stoppa importen och exporten av terrorister. Gör det nu! Det är ett tips. Med det sagt går jag över till något annat. Jag får en del samtal och frågor om varför vi inte pratar om ekonomi, Nato och så vidare. Till dem som lyssnar på det här säger jag: Vi kommer att återkomma till detta . Just här och är det några motioner som jag tänker ge förslag om och kommentera. Men jag ska säga någonting till ledamoten , herr talman, som använder en stor del av sitt anförande till att bemöta . Hon nämnde ordet ”skämmigt” i något sammanhang. Men är det någon, herr talman, som ska skämmas är det ledamoten själv och det parti som har varit med och avvecklat stora delar av försvaret, även om man nu försöker friskriva sig: Det var inte vi som hade makten. Man pratade väl alldeles . Det blir nästan mycket skämmigt av er. Jag tänker på alla dem som har varit i utlandstjänstgöring, de som har skadats eller dödats. statsminister avfärdade detta med att det var ett särintresse: Försvarsmakten. Ni borde skämmas. Sedan tänker jag lite grann på dem som säger att det är detaljstyrning. Jag håller med och flera andra. Vi får passa oss så att vi inte detaljstyr för mycket. Men i fråga om några av de saker som vi detaljstyr är det en frukt av samarbete med försvaret, av samarbete med Försvarshögskolan. Vilket system skulle ni vilja ha för att lösa era uppgifter? Vilket robotsystem tycker ni är bäst? Det är många sådana saker som vi lägger i vår tanke om ett framtida försvar. Vissa av er benämner det felaktigt som att vi detaljstyr. Det är en ren frukt av Försvarsmaktens önskemål. Då ger jag en inriktning i fråga om hur vi ser på det här. Det kan vara bra att tänka på det. Om försvarsanslaget blir bestämt måste målen och försvarsförmågan anpassas efter det. Det är en påse pengar. Vad kan ni göra med den? Så är situationen . Försvarsanslaget är bestämt, och målen måste anpassas. Vår idé, tankar om det här, är att man ska vända på det. Målen och försvarsförmågan bestäms. Det innebär att försvarsanslaget måste anpassas efter det. Ändrar vi sedan på försvarsanslaget måste vi ändra på målsättningen och därmed påverka förmågan i Försvarsmakten. Det är två vitt skilda sätt att se på det. Därmed tänkte jag, herr talman, gå över lite grann till det som det egentligen skulle handla om. Vi kan titta på det som handlar om grundorganisatoriska frågor. Vi har skrivit en motion som berör skyddsområden. Skyddsområden togs bort 2010. Då avvecklade man skyddsområden. Vad var det för vits med detta? Jo, det är klart att man drar ned på Försvarsmakten. Man avvecklar befästningar i kustområden och överallt. var det utmärkta skyddsområden med stora skyltar om att det var förbjudet för utlänningar att vistas inom de områdena. När skyddsområdena försvann gick det över till skyddsobjekt. Det kan vara . Det kan vara andra föremål. Ett skyddsobjekt gäller lika för utlänningar som för svenskar. när vi bygger upp Försvarsmakten igen på olika sätt, på och runt omkring, finns det anledning, tycker vi, att gå tillbaka och se över detta: Vad kräver detta för skyddsområde där inte utlänningar har tillträde? Ni som lyssnade på de sekretessbelagda delarna av våra föredragningar kanske kan dra sig till minnes att det finns ett visst fog för att återinföra skyddsområden. Därav följer den motion som ni säger nej till. Skyddsobjekten utses , och befogenheterna för skyddsvakter har inte ändrats. Sedan tänkte jag lite grann beröra övnings- och skjutfälten. Där har moderaten en motion, herr talman. Den motionen är bra. Den stöder vi. Vi tycker att den i allt väsentligt är som den vi har skrivit. Vi tycker att den är tillräckligt bra för att stödja den och inte gå i krig om några ord hit och dit. Det är en bra motion. Sedan tittar vi på miljöprövningen för övnings- och skjutfälten. Det har berörts mycket här. Men vi vill i alla fall belysa det lite grann och komma med ett förslag. Hur går en miljöprövning till? Det finns ett behov hos Försvarsmakten. När det behovet är klart går det till miljöprövningsdelegationen, MPD. Där bereder man detta ärende. Beredningen är klar efter en historiskt lång process. Alliansregeringen försökte förkorta den genom att ålägga dem en begränsning. Det var bra gjort. Det var en bra intention. Man kan överklaga när de är färdiga med sin beredning. Vad händer efter ett överklagande? Jo, då går det till mark- och miljödomstolen. Då ska det beredas igen – eller hur? Vad händer sedan? Jo, sedan ska regeringen bereda ärendet och lämna förslag till yttrande. Var landar det då? Jo, då landar det på Miljö- och , som ska bereda frågan. Vem som helst inser att vi bygger in en enorm tidsprocess i det här. Förslaget är att det ska gå från miljöprövningsdelegationen, som bereder det, rakt ned till Miljö- och – överklaganden och sådant ska vi ha kvar. Där bereder man, föreslår och fattar beslut. Ta bort gången med mark- och miljödomstolen! Det kan bakas in i det andra. Det är ett konkret förslag. Det framgår lite mer detaljerat i våra skrifter. Fundera lite grann på det! Det är ett konkret förslag som vi kan resonera om . Jag går in på punkt 4 som vi hade. Vi stöder motionen om skjutfält som ledamoten talade om. Den är bra. Det är lite ord hit och dit, men vi tycker att motionen är bra. Eftersom den liknar vår egen är vi särskilt förtjusta i den. Om jag ska tala lite om detaljer kring materiel- och anskaffningsfrågor så för man nu in personbil 8, tror jag att den benämns, och de gamla fasas ut. Då är det någon som säger att vi pekar ut terrängbil 13. Men det gör ju hemvärnet! De pekar ut dessa fordon som gamla. De duger inte längre, och då för man in andra. Är det detaljstyrning? Även det stora problemet på materielsidan som många krigsförbandschefer vid hemvärnet upplever är detaljer. Skorna är trasiga, men man får inte ut nya. De bitarna måste vi också titta på. Lyssna på hemvärnsförbandscheferna och bataljonscheferna, och glöm inte de här detaljerna! Det är stora brister på den typen av materiel för hemvärnssoldaterna. Det lyfter vi fram i våra delar. Det som står om långräckviddigt bekämpningssystem är bra. Därför stöder vi det. Men när vi tittar på det som framgår av texten om det långräckviddiga bekämpningssystemet tycker vi att man låser fast sig lite grann vid mer en typ av långräckviddigt robotsystem som är bra för att nå angripare i vårt eget hemland. Vi tycker dock att man missar ett steg. Vi vill ha ett kraftigt luftvärnssystem som prioritet ett, om man måste ha ett system. Om du inte kan skydda dig själv mot inkommande missiler blir nämligen det mesta bortskjutet när du sedan ska skicka iväg långräckviddigt robotsystem mot en angripare. Det här borde naturligtvis införas parallellt, men måste man prioritera ett av dem så är det luftvärnet. Detta är ett av de system som vi med anledning av den utveckling som har skett tycker att vi kan köpa över disk. I övrigt tycker vi, till skillnad från vissa andra av er, att vi ska satsa på svensk försvarsindustri där det finns sådan kompetens. I första hand ska beställningen läggas hos svensk försvarsindustri där det finns kompetens. Denna inriktning är mycket viktig för . Vissa delar måste dock köpas över disk, och luftvärnssystemet är ett sådant. Man kan till exempel tänka sig 30, som är ett utmärkt system.