prot · H20979 · 2015-03-26 00:00:00 — 51 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. har beslutat om en ny biståndsstrategi för som är ett nytt instrument som vi tidigare inte har haft och som har mycket större flexibilitet i fråga om bistånd till regionen . Vi har tidigare haft en Mellanösternstrategi och en Nordafrikastrategi. Men denna strategi är mer inriktad på att vara flexibel utifrån de skiftande förhållanden som råder. Den stora humanitära katastrofen är dels inne i , dels i grannländer där majoriteten av flyktingarna just nu befinner sig. Denna strategi är också ämnad att hjälpa värdländerna i grannområdet – , , och så vidare – som har många miljoner flyktingar från på grund av krisen. Det handlar om att stödja sjukvård, skolor och så vidare. 52 AMINEH KAKABAVEH (V): hade vi ett seminarium med FN:s sändebud . Enligt honom är många organisationer, till exempel och Röda Korset, mycket oroade över de ca 5 miljoner människor som är i desperat behov av hjälp. är tröga, och detta funkar inte. Han bad därför oss ledamöter att trycka på genom vår regering och genom FN, så att dessa tröga organ inom FN ska kunna sättas igång för att få detta att funka. Det är nödvändigt. Han betonade också roll, eftersom är en stor humanitär givare. Jag vill ta upp denna fråga på grund av att både han och våra humanitära organisationer på plats i säger att regimen där inte tillåter att organisationerna kommer dit för att hjälpa till utan tillstånd. 53 Statsrådet (MP): Det är riktigt att är en av de absolut största kärnstödsgivarna och humanitära givarna i området. I och med den nya strategin för Syrienkrisen kommer vi att avsätta 1 ½–1,. Men det är klart att egen strategi inte räcker. Vi måste jobba genom FN-organen. Jag är också medveten om de koordineringsproblem som finns mellan de olika FN-organen i regionen. Det gäller koordineringen av insatser för det humanitära och akuta biståndet och även de mer långsiktiga strategierna, som till exempel gäller utbildning och sjukvård. är mycket aktivt i dessa frågor. Jag tackar ledamoten för att hon påpekar detta . Vi ser mycket allvarligt på detta och vet att har en nyckelroll i denna fråga. Vi tar detta på stort allvar. Förändringen av ROT- och RUT-avdragen 54 (FP): Jag ställer min fråga till . har den rödgröna regeringen meddelat att man kommer att försämra ROT-avdraget. har regeringen aviserat att man kommer att försämra RUT-avdraget. Detta gör man trots att både Socialdemokraterna och före valet lovade att man inte skulle röra dessa avdrag. I fall var det dessutom så att man inför valet lovade att utvidga , men i regeringsställning gör man precis tvärtom. Både och har varit viktiga för att skapa nya jobb. De har varit en viktig del i återhämtningen i svensk ekonomi och en viktig del i de nya jobb som har vuxit fram. Undersökningar visar att uppemot 30 000 nya jobb har skapats via och . En viktig del i detta har varit att göra svarta jobb vita. Min fråga till ministern är därför om regeringen bedömer att den föreslagna förändringen kommer att leda till fler svarta arbeten. Om ni inte gör det undrar jag varför. 55 Klimat- och miljöminister (MP): Ändringarna av ROT-avdraget handlar om att vi minskar den andel som man kan få i rabatt på arbetskostnaderna, från till . Däremot sänks inte taket, vilket gör att de allra flesta kan fortsätta att få ROT-avdraget. Jag såg att en av jurister i en av morgontidningarna uttalade att det är en mycket god rabatt man får på ett renoveringsarbete av köket eller en annan ombyggnation som man gör av sin villa eller bostadsrätt. ser vi att kostnaderna för – subventionen från skattebetalarna och staten – har skenat . De ökade med 2 miljarder bara och är nu uppe på 17 miljarder. Att från detta ta 6 miljarder för att i stället satsa på byggnation av nya bostäder uppfyller nog inte bara socialdemokratiska och miljöpartistiska vallöften utan också vallöften från många politiker som i valrörelsen lovade våra bostadslösa ungdomar att de skulle få någonstans att bo. 56 (FP): Jag konstaterar att ministern inte svarade på min fråga. Hon säger att regeringen ökar beskattningen med . Det gör ni för att kunna finansiera subventioner, trots att fastighetsägarna inte har efterfrågat den typen av subventioner. Jag noterar att , när de har utvärderat RUT- och ROT-avdragen, har konstaterat att dessa avdrag har inneburit att tidigare svarta jobb har blivit vita. I en kommentar till regeringens förslag, som man kunde läsa om i tidningen , gör bedömningen att regeringens förslag kommer att leda till ökat svartarbete. Därför undrar jag vad det är som regeringen vet och som inte vet. 57 Klimat- och miljöminister (MP): Jag håller inte med om att samlade bedömning är att denna ändring av ROT-avdraget från skulle leda till ett ökat svartarbete, snarare tvärtom. Den vinst man har gjort genom att ha ROT-systemet när det gäller just problematiken med svartarbete kommer att bestå. Det visar de underlag som vi hade som grund för att fatta dessa beslut. Det betyder att svartarbetet i och med denna ändring inte kommer att öka. Inte heller kommer jobben att minska, för de byggjobbare som bygger om eller renoverar behövs också för att bygga de nya bostäderna. Det är oerhört viktigt. Detta är subventioner vad vi än kallar dem. Antingen subventionerar vi ombyggnationer och renoveringar i villor och bostadsrätter med upp till 17 miljarder, eller också låter vi en del av dessa miljarder subventionera byggandet av små och billiga hyresrätter, precis det marknadssegment som byggbolagen inte klarar av att leverera på dagens bostadsmarknad. Sådana hyresrätter behövs när ungdomar och andra söker bostad, inte minst i storstadsorterna. Stödet till det ekologiska jordbruket 58 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsministern. I budgetpropositionen lovade regeringen att stärka förutsättningarna för det ekologiska jordbruket i . Att öka den ekologiska livsmedelsproduktionen är också en viktig del i den nationella livsmedelsstrategi som regeringen har tagit initiativ till. Men trots detta minskar nu det statliga stödet till ekologiska lantbrukare. I det nya landsbygdsprogrammet som presenterades är några stöd helt borta och andra neddragna. Stödet till ekologiskt jordbruk har minskat . Därför vill jag fråga landsbygdsministern: Hur rimmar detta med regeringens ambitioner att öka den ekologiska produktionen av livsmedel i ? 59 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Regeringen har definitivt ambitioner att öka den ekologiska produktionen. Den frågan tror jag kommer att vara mycket aktuell, inte minst när vi diskuterar den nationella livsmedelsstrategin. Regeringen har faktiskt förstärkt budgeten när det gäller ekologisk produktion med 200 miljoner i landsbygdsprogrammet i förhållande till det program som kom från alliansregeringen . Detta är alltså en förstärkning. Vi ser också att efterfrågan på ekologiska produkter ökar dramatiskt hos konsumenterna; hade vi 38 procents ökning. Det är klart att det är viktigt att vi stimulerar fram en produktion som kan motsvara konsumenternas efterfrågan, så vi har sett till att det blir pengar där. 60 (MP): Ja, jag tror att det är väldigt viktigt att vi stöder den ekologiska produktionen i så att den ökade konsumtionen inte bara tillgodoses av import. Det finns dock något annat i det här som är oroande, och det är förslag till en förordning om vilka krav som ska ställas på ekologiskt jordbruk i . Det är ett förslag som, om det blev verklighet, skulle vara mycket problematiskt för våra ekologiska lantbrukare i . Syftet med den nya förordningen var ju att främja det ekologiska jordbruket, men som förslaget ser ut nu är det så hårda krav på mycket för att det ska få kallas ekologiskt att det riskerar att få flera av våra ekologiska jordbrukare att helt enkelt sluta eller gå över till konventionellt jordbruk. Jag vill därför fråga landsbygdsministern hur han arbetar för att EU inte ska sätta krokben för en ökad ekologisk produktion i . 61 Statsrådet (S): Det förslag lade fram fick väldigt stor kritik av ett flertal länder, även av . Frågan har som statsråd varit uppe till diskussion vid ett flertal tillfällen. Vi har hävdat att de undantag kommissionen avser att ta bort skulle kunna slå ut stora delar av den ekologiska produktionen, och så har också många andra länder gjort. Vi har givetvis drivit den linjen mycket hårt. Det handlar om att undantaget måste få vara kvar när det gäller avhorning, och undantaget om blandjordbruk måste också finnas kvar. Det gäller även undantagen för användning av konventionellt utsäde och icke-ekologiska avelsdjur. Vid den senaste förhandlingen vi hade – eller om det var – fanns det med att dessa undantag ska få behållas. Vi är dock inte färdiga , utan beslutet tas . 62 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till vice statsminister och som gäller fjärrundervisning. Fjärrundervisning kan ibland vara den enda vägen att ge elever den undervisning de har rätt till, och det gäller oftast modersmålsundervisning. För små kommuner med ett litet elevunderlag eller för kommuner med stora avstånd kan fjärrundervisning vara den enda möjligheten att erbjuda undervisning. Den tidigare alliansregeringen beredde det lagförslag som underställdes , men i propositionen från regeringen saknades viktiga delar. Beslutet innebär att kommuner endast kommer att få bedriva fjärrundervisning i vissa ämnen inom den egna kommunen. De får däremot inte hjälpa grannkommunen genom att erbjuda undervisning på entreprenad, vilket i praktiken innebär att elever kan bli utan undervisning. Hur ser vice statsministern på möjligheten att öppna upp för kommuner att sluta avtal med andra kommuner för att kunna bedriva fjärrundervisning? 63 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar frågeställaren. Jag förstår att det är ett angeläget ämne, inte minst för att våra barn och elever ska få den allra bästa undervisningen i de svenska skolorna. Jag är inte bekant med detaljerna i det lagförslag som bereddes av den tidigare regeringen eller detaljerna i diskussionen alldeles , så jag får i så fall återkomma till det i en senare vända. Intentionen från regeringen är dock att säkerställa att vi har ett regelverk där det för skolorna blir tydligt vad som gäller. Det ska vara tydligt för att skolorna ska kunna ge alla barn undervisning med kvalitet. Det ska vara en bra dialog mellan skolhuvudmännen och de centrala skolmyndigheterna, för att säkerställa att kvaliteten kommer ut. 64 (KD): Jag tackar vice statsministern för svaret. Problemet finns ju här och , . kunde vi läsa om hur Skolinspektionen kritiserade Ådalsskolan i för att de köpt fjärrundervisning från Språkskolan i . Anledning var att Ådalsskolan ville säkra elevers möjlighet till modersmålsundervisning, och fallet har varit uppe i medierna. Det känns helt fel att rektorn på den här skolan tvingas bryta mot lagen om fjärrundervisning för att uppfylla en annan lag, nämligen lagen om allas rätt till modersmålsundervisning. På vilket sätt tycker vice statsministern att rektorn ska agera i det här fallet? 65 Klimat- och miljöminister (MP): Jag håller helt med om att det är ett angeläget fall. Vi ska säkerställa att vi har undervisning med god kvalitet där elever har rätt till modersmålsundervisning; det vill jag verkligen understryka. Vi måste också säkerställa att vi har regler som på ett bra sätt ser till att alla skolor har samma regler att rätta sig efter. Just i det enskilda fallet kan jag dock som minister naturligtvis inte uttala mig. Utvinning av naturresurser i konfliktdrabbade länder 66 FINN (M): Jag har en fråga till biståndsminister . har en del väldigt viktiga nätverk, och ett jag tycker är mycket intressant är nätverket till stöd för konfliktdrabbade och sviktande stater. Inom ramen för det har man Internationella dialogen för freds- och statsbyggande, där vi från svenskt håll är mycket glada att vi har fått ordförandeskapet via . Det är alltså ett nätverk som hjälper ungefär 1 ½ miljard människor i de allra fattigaste länderna. Man har bland annat sagt att ett sätt att komma ur fattigdomen är det faktum att länderna är väldigt rika på naturtillgångar, inte minst mineraler, olja och andra naturresurser. Min fråga är hur ordföranden i denna dialog ser på eventuell utvinning och brytning av de naturresurser dessa länder har tillgång till för att de ska kunna stärka sitt oberoende. 67 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Det är roligt att ledamoten uppmärksammar medordförandeskap i Internationella dialogen för freds- och statsbyggande. Det är ju så att vi i takt med att världens låginkomstländer långsamt går över till att bli medelinkomstländer har ett antal länder som befinner sig i konflikt eller postkonflikt lämnats efter. Det är så kallade sviktande stater, det vill säga sköra stater som har oerhört stora problem. Tillsammans med finansminister leder jag den här dialogen. När det gäller naturresurstillgångar är det sant att det finns oerhört stora naturresurser i många av de här länderna. Ofta är de då också en källa till konflikt, vilket är viktigt att ta med sig. Det är inte alltid så att exploatering av naturresurserna leder till utveckling och social inkludering, vilket är en viktig grundpelare i den här dialogen, utan ofta är det så att inkomsterna flyttas ut ur länderna och inte kommer dem till del. Det är oerhört viktigt att vara medveten om detta i dialogprocessen. 68 FINN (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Om man läser på hemsidan för den här viktiga dialogen ser man att det ju finns en strategi som faktiskt föreslår att naturresurserna ska kunna utnyttjas just för att skapa ett oberoende. Jag förstår vad ministern säger, det vill säga att det också kan vara en grund för konflikter. Det är väl så att , som ministern företräder, generellt sett inte är särskilt positivt till utvinning av naturresurser av den här typen – i alla fall inte i i-länder. gäller det dock att rädda fattiga länders möjlighet att komma ur sin fattigdom, och då är frågan naturligtvis: Om man inte är beredd att realisera de stora resurser som finns i dessa länder för att skapa ett oberoende, på vilket sätt tänker sig som ordförande för dialogen att man ska skapa det välstånd som krävs för att dessa fattiga länder – som faktiskt härbärgerar mer än hälften av världens fattiga – ska kunna ta sig ur fattigdomen? Vilken typ av resurser och vilken typ av tillväxt ska man skapa om man inte utnyttjar de naturresurser som finns? 69 Statsrådet (MP): Dialogen för freds- och statsbyggande bygger på fem grundpelare som givarländerna och de sviktande staterna gemensamt har kommit överens om. Alla dessa fem pelare är helt avgörande i bygget av stabila samhällen där rättsstaten fungerar. Princip nummer ett, det inkluderande samhället, är kanske mer avgörande än någon av de andra. Om man inte inkluderar hela befolkningen i en fredsprocess eller en stabilitetsprocess har man nämligen fortfarande inneboende konflikter i de här samhällena. Oavsett hur man vill utnyttja naturresurser är det därför oerhört viktigt att det sker på ett sätt så att hela samhället inkluderas. Man ska inte skapa större klyftor där vissa blir rikare och andra blir fattigare. Det är svaret. Etablering av serverhallar i 70 (SD): Jag har en fråga till statsrådet . En stark utveckling inom den digitala industrin har bidragit till en utveckling som leder mot ständigt ökande behov av lagringskapacitet. För det krävs en god it-infrastruktur. Bedömningen är att det kommer att etableras närmare 200 serverhallar i . Bland länderna i har , tack vare vårt klimat, vår infrastruktur och vår stabila kraftförsörjning, goda konkurrensfördelar som gör det lämpligt med etableringar just här. Trots det har svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen. En betydande andel av denna industris driftskostnad består av kostnaden för energi och energiskatt, vilket utgör det främsta hindret för tillväxt i för denna näring. I omfattas serverhallarna av normalskattenivån i skattelagstiftningen, vilken är högre än i våra grannländer. Jag vill därför fråga statsrådet om man från regeringens sida har för avsikt att vidta några åtgärder för att ska kunna konkurrera på lika villkor. 71 Klimat- och miljöminister (MP): Det är en intressant fråga. Jag delar helt åsikten att har en sådan potential. ska fortsätta att vara ett it-föredöme. Vi har en befolkning som är väldigt sugen på att testa nya landvinningar på it-området, men det gäller, precis som frågeställaren tar upp, att få fler it-företag att anlägga en del av sina serverhallar och sin infrastruktur här. Däremot delar jag inte helt åsikten att enda sättet att konkurrera inom it-sektorn är att ha så låga energiskatter som möjligt för just den särskilda sektorn. Jag tror inte att vårt skattesystem mår bra av att ha alltför många undantag för olika sektorer. Det finns redan många undantag på olika håll, vilket vi ibland debatterar i skattesammanhang. Snarare tror jag att det finns bra lösningar att hitta genom lokalt samarbete. När till exempel serverhallar byggs lokalt kan man kanske tanka en del av den värme som kommer ut på fjärrvärmenätet, och därmed får man en mycket billig biprodukt. 72 (SD): Tack för svaret! Om man får någon annan avsättning för den elenergi man betalat för minskar man givetvis kostnaderna totalt sett, men det blir ändå energiskatten som blir den stora skillnaden, beroende på var man väljer att etablera sig. Det är bara att konstatera att vi i har en betydligt högre energiskatt än våra grannländer. Länder som och har till exempel gjort förändringar i sin beskattning, vilket leder till att de stärker sin konkurrensförmåga. Etableringar sker , och vi förlorar dem till följd av att vi inte har den konkurrensfördelen i skattelagstiftningen. Det säger jag mot bakgrund av att har ett stort överskott av elenergi som exporteras till andra länder, vilka då kan använda den energin för exempelvis serverhallar. tycker att det vore en mer rimlig ordning att vi kombinerade goda konkurrenskraft med en rättvis beskattning. Det kunde skapa konkurrens på lika villkor, och branschen skulle inte ha den stora nackdelen, detta med beaktande av att ju högre avsättning man får för energin till andra näringar desto mer minskar konkurrensförmågan. 73 Klimat- och miljöminister (MP): Jag inser att det från en enskild bransch som har en del energikostnader finns propåer om att just de ska få undantag i energiskattelagstiftningen, men som jag sa finns det problem med det, eftersom det skulle bli alltför mycket av en schweizerost vad gäller energibeskattningen. Snarare finns det andra bra lösningar och fördelar för it-företag att lägga serverhallar och inte minst teknisk utveckling i . Men det kräver att vi har ett bra utbildningssystem och att vi har en lukrativ marknad där de kan få avsättning. Det krävs också en del lagstiftning, inte minst på integritetsområdet, som jag tror är viktigt för att sätta en bra global standard. När det gäller konkurrensen med andra länder, särskilt länder i vårt närområde och inom EU, är det viktigt att står upp internationellt och inom EU för att vi inte ska få alltför mycket av den skattemässigt oheliga konkurrens som det blir om man ger undantag för särskilda branscher för att locka dem till sig vid olika tillfällen. Då blir konkurrensen, precis som frågeställaren sa, inte helt jämlik. 74 (S): Min fråga går till statsrådet . Jag hade möjlighet att delta i det första nationella dialogmötet som regeringen hade om och den sociala barn- och ungdomsvården. Det är ett viktigt och alldeles nödvändigt initiativ. Flera av landets socialchefer deltog, likaså SKL, med flera. är i en mycket utsatt situation. Det behövs bättre introduktion för nya medarbetare inom , och arbetsbelastningen måste minska. Det var några av de frågor som det rådde total enighet om när regeringen bjöd in till dialogmötet. Jag vill därför fråga statsrådet , som är ansvarig för frågorna: Vad planerar regeringen att göra för att följa upp dialogmötet om och den sociala barn- och ungdomsvården? 75 Statsrådet (S): Frågan om den ansträngda , framför allt när det gäller barn och ungdomar, har regeringen arbetat med från dag ett. Den tidigare regeringen tillsatte en nationell samordnare för området. Hennes uppdrag har regeringen skärpt sedan hon tillträdde, vilket innebär att hon ska rapportera oftare till regeringen och också komma med förslag. Hon besöker kommunerna och lyssnar på vad de relevanta aktörerna säger om de här frågorna. Vi kommer därför att följa upp det nationella mötet, som var det första i sitt slag någonsin, och tillsammans med den nationella samordnaren ta fram förslag på olika nivåer för att få till någon form av överenskommelse mellan de aktörer som deltog i dialogmötet. Det var stor enighet om att det är viktigt att alla tar sitt ansvar och går vidare. Vi ska nu systematisera det arbetet. 76 (S): Tack för svaret! Vi har ett allvarligt läge, och därför är jag glad över att det nu arbetas vidare med denna fråga. Introduktion var en av de saker som togs upp på mötet. Alla som börjar sin yrkesbana inom är beroende av en bra yrkes- och arbetsplatsintroduktion. Deltagarna i den nationella dialogen var också eniga om att arbetsbelastningen för medarbetarna i är helt ohållbar. Mängden ärenden är för stor, och de administrativa förutsättningarna brister, till exempel vad gäller it-stödet. Myndigheter som , , med flera behöver få i uppdrag att verka utifrån perspektivet arbetsbelastning, samordna sina kompetenser och ha en tydlig rådgivande roll. Det är helt nödvändigt med en kraftsamling kring . 77 Statsrådet (S): Jag delar uppfattningen att det är viktigt att jobba med dessa frågor systematiskt. Mötet avspeglade en insikt om den arbetsinsats som kommer att krävas, och det finns beredskap för det. Jag vill säga att flera också lyfte fram goda exempel ute i landet. De tyckte att det var viktigt att föra fram dem, och därför vill jag nämna det. Vi kommer som sagt att gå vidare med förslag om introduktion; fack och arbetsgivare var överens om just den frågan. Möjligen kan regeringen stödja dem i det arbetet. Det finns olika konkreta steg som kan tas . Vi kommer att samla ihop förslag. Samordnaren kommer med en första rapport . Då är det ett bra tillfälle att se vad mer som behöver göras på de olika nivåerna. 78 (M): Min fråga går till klimat- och miljöminister . Ett av viktigaste vallöften var att avveckla brunkolsverksamhet i . har inlett en försäljningsprocess vad gäller just brunkolsverksamheten. har krävt att en försäljning förutsätter restriktioner på den nya ägaren om att inte utöka verksamheten. I framkommer att sådana krav inte finns med från den rödgröna regeringen. Min fråga är därför: Kommer regeringen att godkänna en försäljning som inte innehåller restriktioner på att öppna nya brunkolsgruvor och utöka brunkolsverksamhet i ? 79 Klimat- och miljöminister (MP): Frågor om , som är ett statligt ägt bolag, är alltid stora. Det finns väl ingen regering i modern tid som haft ett lätt jobb med att styra det bolaget. Vi har ett antal affärer bakåt i historien som tyder på att ägarstyrningen av behöver skärpas. Det arbetet har regeringen inlett. Det finns också aviserat i de handlingar som går ut till årsstämman som äger rum . Vi vill tydliggöra att man ska ha en formell ägarstyrning. Det betyder att det vore oansvarigt av regeringen att, när det gäller så stora frågor som en eventuell försäljning eller den typen av stora överlåtelser, i förväg uttala sig om hur man ställer sig till affären eller hur affären ska se ut. Det är något som bolaget har att sköta. Vi har inte gett några uppdrag om godkännande eller icke-godkännande av sådana affärer. 80 (M): Jag kan konstatera att miljöminister , tillika vice statsminister och språkrör, inte vill eller inte kan svara på frågan. Jag ger henne därför en ny möjlighet och omformulerar frågan. Står fast vid sitt krav på att en försäljning endast får genomföras om särskilda krav på att inte utöka kolverksamheten ställs på den nya ägaren? 81 Klimat- och miljöminister (MP):