prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Vi vill avveckla biståndet till palestinska myndigheten och forskningssamarbete genom Sida och minska den del av det långsiktiga demokratiarbetet genom Sida som fokuserar på stöd till institutioner, då vi vill ha ett större fokus på bistånd som riktar sig till det civila samhället och till de mest utsatta människorna. Insatser vi däremot ökar är förutom flyktinghjälpen bland annat bistånd till vatten och sanitet och jordbruksutveckling. Sammanfattningsvis vill verka för ett effektivt, humant och riktigt bistånd som kan göra skillnad i människors omedelbara vardag. 15 (C) replik: Jag har bara en enkel, nyfiken fråga: På vilka grunder anser det rimligt att använda avräkningar till de flyktingar som är föremål för vidarebosättning? Vad är den grundläggande idén bakom att använda avräkningar då? 16 (SD) replik: I de möjligheter som finns att avräkna enligt ingår ju även vidarebosättning. Men vi tycker att man måste begränsa sig någonstans. Regeringen har använt hela den möjlighet till avräkningar som finns och tänjt på gränserna. Vi vill i stället begränsa kraftigt och bara räkna av för dem som kommer via vidarebosättning. För dem handlar det inte om kostnader för själva asylprocessen. De har redan fått asyl. Allt är beviljat och klart. Boende i kommunerna är beviljat. Det här riktar sig också ofta till de mest utsatta människorna, inte sällan kvinnor och barn, i fall där det är ohållbart att stanna i flyktinglägren. Därför tycker jag att det i allra högsta grad är rimligt med avräkningar för dem som kommer via vidarebosättning. Det handlar alltså om 810 miljoner som vi gör avräkningar för – till skillnad från regeringen, som vill göra avräkningar på 8 miljarder och kanske ytterligare 4 miljarder. Det skulle innebära sammanlagt 12 miljarder. Det är en ganska väsentlig skillnad. Vi minskar avräkningarna . Jag skulle vilja fråga vad hon tycker om avräkningar. Är , som är den nuvarande nivån och som även den tidigare alliansregeringen hade, en rimlig nivå? Är en rimlig nivå? Vilken nivå tycker regeringen är lämplig att ha på avräkningar? Hur mycket pengar är det skäligt att lägga på flyktingmottagning i som flyktinghjälpen i krisens närområde inte är särskilt stor? 17 (C) replik: Jag hör tycka att avräkningar är rimliga om de görs för flyktingar som är föremål för vidarebosättning men inte för de flyktingar som söker asyl, som väljer att använda den universella asylrätt som vi har ställt oss bakom. Där vill inte använda sig av avräkningsmöjligheten. Då ställer jag mig frågan, herr talman: Hur finansierar de 150 000 som finns i ? Avser att sparka ut dem? De finns ju – det är människor som finns här i . De kommer hit och söker asyl. Är det i grunden asylrätten som vill stoppa? Från vår sida, herr talman, har vi varit med om att använda avräkningar inom ramen för det regelverk som OECD-Dac använder för att finansiera helheten – detta eftersom vi tycker att det är viktigt att värna asylrätten. Jag kan inte se, herr talman, att det står på något annat ställe i budget om finansiering av de personer som faktiskt finns i och söker asyl. Jag är alltså fortfarande nyfiken på och vill ta del av hur ni sverigedemokrater finansierar de människorna. Avser ni att sparka ut dem från ? 18 (SD) replik: Vi har haft en väldigt begränsad politik vad gäller avräkningar. När vi i tidigare budgetar har sagt att vi ska minska asylmottagningen har det varit beräknat på att ta emot ungefär 10 000 asylsökande. Jag kan förklara hur vi finansierar detta: Det gör vi genom utgiftsområde 8, inte genom utgiftsområde 7. Det var svaret på den frågan. Däremot vill vi , när vi har så oerhört hög asylmottagning och även ser att asylrätten inte är anpassad efter den här typen av stora migrationsströmmar, i stället stärka asylrätten i första säkra land så som det egentligen är tänkt. Vi vill stärka de länder i angränsande närområden som tar emot flyktingar, oavsett var i världen det är. Skulle vara första säkra land ska vi ta det ansvaret. Då hoppas jag att det internationella samfundet kan bistå med hjälp till . För de människor för vilka det är ohållbart att stanna i närområdet tycker vi att en laglig, säker väg via vidarebosättning är en mycket bättre väg till än att åka i livsfarliga båtar över . Nuvarande flyktingpolitik är fullständigt ohållbar; det måste vi alla inse. Därför vill vi kraftigt minska antalet asylsökande till . Vi har en nollvision på det området, för vi vill hjälpa på ett annat sätt. Vi anser inte att det nuvarande asylsystemet är hållbart. Vi vill hjälpa via vidarebosättning och bistånd i närområdet. 19 (S) replik: Vi har hört försöka förklara hur i sin budget ska minska avräkningarna för asylmottagning . Frågan som ställde alldeles kvarstår dock: Hur ska ni finansiera asylmottagningen? Ni beskriver en värld där alla asylsökande skulle bli kvar i första säkra land. Det är inte så det kommer att gå till. Det är en omöjlighet att alla asylsökande skulle finnas i exempelvis eller något annat sydeuropeiskt land. Det kommer att krävas en ganska omfattande politik och hantering i EU för att låta människor komma vidare. Då räcker inte era pengar. talar om att stärka asylrätten i första säkra land. Ja, det kan vara en bra första lösning. Men det kommer inte att innebära att alla asylsökande kan prövas och bosätta sig permanent där. Det kommer att krävas en omfördelning inom EU. Rimligen kommer även i ett sådant system att ta ett stort ansvar för att öppna upp för att ta emot människor som flyr från krig, förtryck, svält, naturkatastrofer och allt vad det kan vara. Hur ska ni finansiera den här asylmottagningen? Det är ju ett ekonomiskt luftslott som du målar upp, . 20 (SD) replik: I hela vår budget har vi en helt annan politik för hur vi ska hantera flyktinghjälp. Vi vill minska utifrån nuvarande situation, där vi har en oerhört hög asylmottagning som vi inte ens klarar av att hantera och där människor sover på gatan. Vi vill i princip minska det till noll och i stället satsa på vidarebosättning och bistånd till närområdet. Det är på den grunden vi har beräknat den totala budget som vi har lagt fram här i . Vi tycker att det är en fullständigt ohållbar situation , när människor har större chans att få hjälp genom att ta sig den illegala vägen till än genom att stanna i UNHCR:s försorg i närområdet eller komma via vidarebosättning. Vi skulle kunna göra så mycket mer för närområdet. Ja, det kanske är ohållbart att stanna i närområdet med de premisser som råder just . Men skulle alla anstränga sig mycket mer för att verkligen bistå närområdet med olika typer av insatser, från långsiktiga insatser för att stödja länderna till humanitärt bistånd, skulle situationen bli avsevärt mycket bättre. Det är också de signaler jag har fått när jag har besökt länder i närområdet. När det sedan gäller hur vi ska minska asylmottagningen i har vi lagt fram ett ganska detaljerat grundläggande förslag nu när regeringen kom med förslaget om identitetskontroller. Vi har också andra typer av juridiska förslag som gäller aktivt handlingsprogram för migrationskrisen här i med anledning av flykting- och migrationskrisen. Det finns alltså att läsa hur vi vill hantera detta, och jag rekommenderar till läsning. Vår budget är grundad på vår syn på flyktingmottagandet och hur vi vill hantera det. Den är inte skriven utifrån regeringens hantering och regeringens signalpolitik. Avräkningar kan bara göras för första året. De kan inte göras för dem som har varit här . Det får man finansiera på annat sätt, och det får även regeringen göra. 21 (S) replik: När man lyssnar på kan man lätt få intrycket att inte ger några pengar till hjälp för människor som finns i närområdena i flyktingläger. Då ska man komma ihåg att är – om jag minns rätt – världens femte största humanitära givare. Var och en kan fundera över hur stort är folkmängdsmässigt, och jag tror att alla enkelt och snabbt räknar ut att vi är långt ifrån det femte största landet i världen befolkningsmässigt. Vi tar alltså ett stort ansvar i för människor som finns i just de flyktingläger och de närområden som och säger sig ömma för. Det är inte ett argument för att säga att man inte skulle kunna göra ännu mer. Det är inte det det handlar om. Men det handlar om att och målar upp en ensidig bild av att det skulle finnas en enda lösning av situationen med människor som är på flykt. Så är det inte. Politik handlar, som jag ofta brukar säga, om att hantera helhet. Det är inte antingen eller; vi måste göra både och. Vi måste hjälpa människor som finns i flyktinglägren, i stor nöd eftersom de humanitära appellerna är kroniskt underfinansierade och människor sitter i flyktinglägren och svälter. Det behöver göras mer där, och framför allt är det fler länder som behöver göra mer där. Men vi behöver också hantera det faktum att människor flyr vidare av olika skäl för att de helt enkelt ibland måste, för sitt eget livs skull. Den bild som och målar upp av att vi skulle kunna begränsa asylmottagningen i ned till försvinnande låga nivåer är inte realistisk. Jag kan förstå om av olika skäl tycker att den är önskvärd, men den är inte realistisk. 22 (SD) replik: Det handlar om att vi i grunden tycker att det behöver föras en djupgående diskussion inom EU och inom FN om hur vi ska hantera den typ av flyktingströmmar som vi ser . Tycker att det är ett hållbart system att människor ska ta sig via illegala flyktingsmugglare på farliga vägar över för att sedan förflytta sig från land till land i och komma från för att söka asyl i ? Jag tycker inte att det är ett hållbart system. Det är inte humant, och det är inte rättssäkert på något sätt. Vi behöver ta en grundläggande diskussion om detta, och det är det vill göra. har tagit ett oerhört mycket större ansvar än andra länder. Om vi nu vill ha en jämnare fördelning i EU måste vi någonstans säga stopp, och jag tycker att vi har nått den gränsen . Det säger inget om hur vi ska hantera det långsiktigt. talar om att göra både och. Vi vill också ta emot människor i genom vidarebosättning. Det är lagligt, det är säkert och det hjälper de mest utsatta. Vi har bara en lite annorlunda tyngdpunkt. Vi lägger ungefär 800 miljoner i biståndsbudgeten på flyktingmottagning i och 9 miljarder på flyktinghjälp internationellt. Regeringen gör lite tvärtom – ni vill lägga ungefär 8 miljarder på flyktingmottagning i , och ni har sagt att ni vill förstärka flyktinghjälpen internationellt med 800 miljoner. Det är en helt omvänd prioritering från jämfört med regeringen. 23 (C): har fattigdomen halverats. Åtta mål har hjälpt till. Om ska fattigdomen ha utrotats, nu med hjälp av 17 mål. ser det som självklart att ska bistå effektivt och hållbart för att hävda mänskliga rättigheter. av bni, enligt den nya beräkningsmodellen, är vårt mål för biståndet. Vi har också ett mål, herr talman, att till 2030 ska områden och länder vara oberoende av bistånd. Det är viktigt att länders ekonomier blir självgående och att alla får möjlighet att bestämma i sin del av världen. Det handlar också om mänskliga rättigheter. När mänskliga rättigheter förtrycks finns ingen hållbar framtid. Det har vi sett, och vi ser det nu i , som jag med fasa följer. Där klimatet inte säkras kommer inte heller mänskliga rättigheter att säkras, utan dränkas. Det har vi mött när vi talar till exempel med och andra länder som hotas av en stigande vattenyta. Resultatet av alliansregeringen kan delvis skådas i den budgetproposition som regeringen har lagt fram. Vi har där en bild som går att följa. Det var det sista alliansåret. Då var det 42,8 miljarder till bistånd. av dåvarande beräkning av bni gick till bistånd. Det var det . 8,3 miljoner flickor fick tillgång till utbildning. 1 miljon kvinnor fick tillgång till finansiella tjänster. 12 miljoner flickor och pojkar fick möjlighet till sexualundervisning – inte minst viktigt i en värld som har svårt att hantera SRHR. 230 000 personer inom hälsosektorn fick utbildning om könsrelaterat våld. Det är också viktigt, för vi vet att kvinnor och flickor far så oerhört illa i världen i många av de konflikter och kriser vi ser där mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor trampas på särskilt tungt. Det var en budget som hade prioritering på demokrati och MR, jämställdhet och klimat och miljö. Jag noterar att regeringen i sin budget skriver att miljö- och klimatfrågor har stått högt på agendan. Det är naturligtvis viktigt. vill säkra att svenskt bistånd också stöder frihetskämpar, att vi stärker yttrandefriheten och förbättrar möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Det handlar om att arbeta över hela fältet och stärka företagsamheten och strukturer som gör att man kan få ett fungerande samhälle. Jag är glad att regeringen nu visar stöd för det som vi kämpade för och fick rätt mycket kritik för, nämligen fortsatt stöd till . har gjort en resa, och det är viktigt att de fortsätter att göra ett arbete för att utveckla företagande även där det är tuffare förutsättningar. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter att arbeta med handel som redskap för att utveckla länder och människors möjligheter. Vi vill ha rättvis handel, men också stöd för de länder som har svårigheter. Vi pekar från sida på vikten av att landsbygden inte glöms bort. På landsbygden finns många av de kvinnor som bär det tuffa lasset. Det är viktigt att dessa kvinnor får möjligheter och förutsättningar att utveckla sitt ägande och sina förutsättningar. Därmed ges möjligheter för hela samhällen att växa. Vi pekar också på antibiotikafrågor och annat som vi lyfter i sammanhanget. Genom ett ambitiöst stöd vid kriser och konflikter räddar vi liv och lindrar nöd. Det är klart viktigt för oss att fortsätta lyfta. Vi ska bistå till en bättre miljö, begränsa klimatpåverkan och stödja ett hållbart nyttjande av naturresurser. Vi är glada för stödet för Gröna fonden, som är rätt stort ändå. Detta är något som har kämpat för från starten för att säkerställa att Gröna fonden får den finansiering som är utlovad. Den är viktig. Från sida är vi beredda att också söka möjligheter – även om det just nu är kärvt – att ge bistånd till Gröna fonden utöver den vanliga biståndsbudgeten. FN:s superår är nu snart till ända. Vi får anledning att glädja oss åt att vi har klarat två viktiga uppgifter globalt: Vi har säkrat hållbara utvecklingsmål, nya globala mål, som är en helt ny arkitektur, och vi har också säkrat ett klimatavtal i . Därmed har vi skapat en ny agenda för global utveckling. Jag hoppas att inte fastnar i gammal arkitektur. Från sida har vi tyckt att det är viktigt att nu göra ett nytt avstamp och inte bara gå in på återställarspåret och den gamla retoriken. Vi vill ta fasta på den nya arkitekturen och de nya möjligheterna och arbeta för en parlamentarisk utredning för att förnya PGU. Vi behöver en politik för global utveckling men utifrån nya förutsättningar. Då räcker det inte att lyssna med civilsamhället och internationella aktörer. Vi måste ha en parlamentarisk samsyn. Vi riskerar annars att få en ny skog av olika instrument som inte är vad vi behöver. En hållbar värld är möjlig. Jag yrkar bifall till reservation 6. 24 HANS (V): gick män och kvinnor till vallokalerna i . Långt ifrån medieljuset och de stora rubrikerna har ett av världens absolut fattigaste länder genomgått en både imponerande och inspirerande förändring . av självständighet genomförde sitt första verkligt demokratiska val. Burkinierna har åter visat oss att det inte finns någon starkare kraft än kvinnor och män som går ihop för förändring. tvingade man genom omfattande folkliga protester landets auktoritäre president att avgå vid makten, och man har därefter förhindrat försök från både den gamla eliten och militären att ta makten i landet. Valet i visar också att svenskt utvecklingssamarbete gör skillnad. är på plats med ett utvecklingssamarbete i . bistånd till har aldrig varit stort, men vi har varit den ledande givaren när det kommer till demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. När väljarna kom till vallokalen möttes de med valinstruktionsaffischer med svenska flaggor. Inne i vallokalerna övervakades valet bland annat av civilsamhällets valobservatörer som organiserats av organisationen , som fått stöd av svenska . Länge såg det ut som om inte skulle vara på plats under denna demokratins revolution. Länge riskerade vi att svika demokratiaktivisterna i . meddelade dåvarande biståndsminister att bistånd till skulle avvecklas. Jag är glad över att och regeringen kom överens om att avbryta utfasningen och fortsätta med ett långsiktigt utvecklingssamarbete med . När regeringen nu ska ta fram en ny strategi för samarbetet med hoppas jag att man höjer ambitionsnivån och ökar stöd till demokratisering, jämställdhet och hållbar utveckling. Varför använder jag då så mycket av mitt anförande till att prata om ? Jo, för att säger något viktigt om vårt bistånd. Ska svenskt bistånd bidra till demokratisering, jämställdhet och hållbar utveckling måste det vara långsiktigt. Vill vi att ska finnas på plats i de tuffaste miljöerna och jobba med de svåraste utmaningarna kan vi inte bara jaga kortsiktiga mätbara resultat. Ska bidra till förändring måste man kunna lita på . Vi måste vara förutsägbara och konsekventa. Demokratiaktivister och nyvalda politiska ledare i måste veta att håller sina löften och att vi kommer att finnas på plats. Men visar också varför bistånd är viktigt. uppgick det svenska biståndet till till 136 miljoner. Det är en liten summa i en stor budget, men det är en summa som bidragit till stora förändringar. Varje krona vi avsätter i bistånd är en krona som kan förändra om den används rätt. Därför är det så viktigt för oss i att slå vakt om enprocentsmålet och ett högt bistånd av hög kvalitet. Jag vill därför yrka bifall till vår reservation 7 om biståndets inriktning. Det är mycket som jag som vänsterpartist kan vara stolt över i den budget som ligger på bord. Det är viktiga satsningar på välfärden, på minskade inkomstskillnader mellan män och kvinnor, på bostadsbyggande och på hållbar utveckling också i vårt eget land. Jag är också stolt över att regeringen och kunde presentera en extra satsning om på biståndet , 2015. Det innebär en viktig förstärkning av både det humanitära arbetet och det långsiktiga svenska utvecklingssamarbetet. Men det finns också delar av budgeten som jag är mindre nöjd med. I den budget som ligger på bord används av biståndet för att finansiera flyktingmottagande i . Vi känner i oro över regeringens signaler . Först talade man om en halvering av biståndet. talar man om ett tak på för avräkningar. Det innebär att fortfarande befäster sin position som Europamästare i avräkningar. Detta är diskussioner som har skapat oro bland biståndets aktörer, och jag tror också att det har skadat internationella trovärdighet. Vårt land har trots allt ett val. Det finns andra sätt att finansiera flyktingmottagandet. I stället för att skära i biståndet skulle vi kunna börja avveckla RUT-avdraget, införa en skatt på förmögenhet och ta bort den nedsatta restaurangmomsen. Det saknas inte pengar i vårt land. lägger på ränteavdrag. kommun utanför får lika mycket i ränteavdrag som får i bistånd. Men medan regeringen har diskuterat att ytterligare skära i biståndet vill man inte röra ränteavdraget. Det är svårt att förstå logiken i detta. slår vakt om en human flyktingpolitik och ett svenskt bistånd. Vi är övertygade om att vi har råd att erbjuda både en för dem som flyr undan kriget och ett högt bistånd av hög kvalitet. Därför hade vi velat se en tydlig översyn av beräkningsmodellen för avräkningar, och vi hade önskat se betydligt lägre avräkningar. Det kan jag lova att vi kommer att fortsätta arbeta för i . 25 (L): Jag vill inleda med att yrka bifall till Liberalernas reservation. Vilken roll ska spela i vår föränderliga värld? Det är en värld där friheten backar, , en värld där fler människor upplever demokratiska bakslag än framsteg och en värld som kommer överens om hållbarhetsmål men inte talar klarspråk om rätten till fria val. Hur ska en mamma kunna påverka mödravården om hon aldrig får rösta? Hur ska en pappa kunna påverka sina barns skolgång om han inte kan påverka skolans makthavare? Hur ska miljön kunna bli bättre om medborgare inte kan rösta bort politiker som struntar i utsläpp? Det är just som vakthund för demokratin som ska göra skillnad, för det är det område som vi är allra bäst på. Diktaturer som eller det auktoritära kan bygga vägar, men de kommer aldrig att driva demokrati och mänskliga rättigheter. lever över 2,5 miljarder människor i länder som inte respekterar grundläggande fri- och rättigheter. 90 länder uppskattas vara ofria. Ytterligare 1,8 miljarder människor lever i 60 delvis ofria stater. Det blir aldrig demokrati utan demokrater på plats. Därför ska bistånd och utrikespolitik stötta demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. Vi i Liberalerna föreslår i vårt budgetförslag ett demokratilyft i svenskt bistånd. Vi vill bland annat återställa Alliansens demokratimiljard, så att den blir intakt igen. Vi vill också öronmärka biståndspengar till demokratistipendier för aktivister som vill studera i vårt land och dessutom inrätta ett biståndsprogram för de individer som är centrala i en övergång från diktatur till demokrati i mottagarländerna. Därför måste enskilt största prioritering i biståndet vara just demokrati. Men så ser det tyvärr inte ut . I de ofria länderna far kvinnor särskilt illa. Vi från Liberalerna har länge drivit just frågan om kvinnors och flickors rättigheter som centrum i en feministisk utrikespolitik. Det finns ingen motsättning i att inkludera även andra perspektiv. Det handlar om ett tydligt rättighetsperspektiv, för flickor och kvinnor såklart rätten till fri abort, rätten till utbildning med mera. Man får inte heller förglömma ett tydligt hbtq-perspektiv i biståndet och utrikespolitiken. Det ska finnas tusen och ett sätt att vara kvinna och tusen och ett sätt att vara man i vår värld . Det går heller inte att se exempelvis hbtq-personers rättigheter som ett särintresse, utan det handlar om en bred satsning också på demokrati och mänskliga rättigheter. De lagar som i många länder förbjuder exempelvis opinionsbildning i hbtq-frågor eller förhindrar hbtq-organisationer att arbeta utgör allvarliga inskränkningar i yttrandefrihet och föreningsfrihet. Därför beklagar vi att den rödgröna regeringen inte ytterligare har prioriterat hbtq-frågor i just demokratibiståndet. Detta stöd behöver enligt oss liberaler stegvis trappas upp i en långsiktig och kraftig höjning inom den biståndsram som vi själva föreslår. Avslutningsvis, herr talman: besökte jag och några riksdagskollegor . Mitt bland sanddynerna i en avmilitariserad zon i nordöstra på gränsen till finns just nu ett av världens allra största helveten. Sedan månader tillbaka sitter 12 000 framför allt kvinnor och barn fast i ett ingenmansland utan skugga, vatten och vegetation. Barn dör av undernäring just . Kvinnor föder barn utan hjälp i öknens hetta. Förtvivlade internationella hjälporganisationer som Röda Korset får sporadiskt komma in med mat, men de får inte arbeta permanent ens med medicinsk hjälp till döende barn. De får inte sätta upp riktiga tält som skydd mot solen eller ta de mest utsatta människorna över gränsen in till de flyktingläger som vi besökte i , som Azraq. Det är inga journalister som har rapporterat därifrån, utan vi får förlita oss på berättelser från hjälporganisationer och enskilda flyktingar som har lyckats ta sig över gränsen eller tillbaka till eller de satellitbilder som börjar spridas. Flyktingarna flyr den grymma Asadregimens oljefatsbomber. De flyr den bestialiska islamistiska terrorn från Daish, Islamiska staten, och de flyr nu också de ryska, intensifierade bombningarna.