prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — Det här var definitivt en del av hans samtal och hans dialog med kinesiska företrädare. 106 (M): Tack för de förtydligandena! Det som statsministern sa väldigt kort i frågestunden var att vill ha ett bra samarbete med och att frågor om dödsstraff lyftes. Han lyfte upp situationen med de kvinnor som hade fängslats i anslutning till . Det är bra om det finns en rutin för hur det här ska gå till. får det naturligtvis inte gå slentrian i det. Ska vi vara – vi har haft en debatt om det – den tydliga röst för mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet som vi är överens om får man inte ha olika måttstockar, oavsett om det är små eller stora länder. Det är kanske lätt att tycka att något är så viktigt att det inte går. Som utrikesministern själv har sagt måste det få kosta. Då gäller det att hitta balansen, att mäta med samma måttstock, att komma med klara och tydliga besked och att göra det på ett sätt så att man fortfarande har kanalen öppen. Därför tycker jag att det var viktigt att lyfta den här frågan. Vi får inte glömma detta i våra försök och vår önskan att ha ett gott samarbete med en extremt snabbt växande ekonomi som innebär stora möjligheter för svenska företag. Eftersom är ett litet exportberoende land är det viktigt för oss. ska vi kunna sända signaler och vara väldigt tydliga med vad vi inte har samma uppfattning om. Självklart måste det när det gäller enskilda fall ibland ske i stängda rum. Men vi ska helt enkelt vara tydliga med att sända budskap om vad vi inte gillar. Det måste också gälla ett så stort land som . 107 Utrikesminister (S): Jag kan bara hålla med. Äntligen får vi hålla med varandra helt och hållet! Jag kan bara nämna ytterligare en detalj som är viktig. är ett av det fåtal länder i världen som publicerar offentliga MR-rapporter, alltså rapporter om mänskliga rättigheter. Dem tänker vi göra årliga hädanefter. Regeringens rapport om mänskliga rättigheter i är ytterligare ett exempel på hur utgör en tydlig röst till stöd för de mänskliga rättigheterna. Det här är en utmaning, tror jag, för varje regering runt om i världen. Hur balanserar man intressena? Det handlar om att upprätthålla en dialog, och man vill förstås ha handelsförbindelser. Vi har sett det i Saudi, som ett exempel, och vi ser det när det gäller . ska vi förmå framföra nödvändig kritik och vår ståndpunkt. I de flesta fall lyckas man eftersom man just måste ha den här ömsesidiga respekten. Det är det utrikespolitiken och diplomatin går ut på. måste man demonstrera eller använda alla instrument. Men för det mesta återkommer vi ändå till att vi upprätthåller de bilaterala kontakterna och kan ha en uppriktig och respektfull dialog. Det anser jag att vi har också med . Och vi ska vara mycket tydliga när det gäller brott mot mänskliga rättigheter och demokrati. 108 (M): Jag tycker att det är bra att få klarhet i vilka punkter som statsministern tog upp. Det vore naturligtvis också väldigt intressant att få höra hur motparten svarade eller reagerade och vilken återkoppling man fick. Jag försöker fråga utrikesministern om det finns någonting att säga om det. Sedan vill jag självklart också höra vad som framfördes kring det som inte minst är väldigt viktigt för oss, där vi i alla fall för det mesta har en gemensam syn. Det handlar om vikten av klimat och miljö. växer så att det knakar. Vi har en växande medelklass. Det är fantastiskt att det är så många som får del av den ekonomiska uppgången. Det är många som får det väldigt mycket bättre. Men det innebär också att trycket på miljön ökar i samma höga tempo som den ekonomiska utvecklingen. Det handlar om att hitta ett sätt att bryta trenden när det gäller ökade koldioxidutsläpp, ökad påfrestning på miljön och ökad användning av fossila bränslen som man kan fortsätta att ha en ekonomisk tillväxt. Det är en utmaning i sig, som naturligtvis är en del av vårt gemensamma ansvar. Avslutningsvis har jag två frågor: Vad fick vi för reaktioner? Fick vi någon reaktion på de krav som jag hoppas att vi framställde när det gäller att försöka hålla tvågradersmålet och därmed också bryta trenden när det gäller de ökade koldioxidutsläppen? 109 Utrikesminister (S): Det är egentligen bara statsministern som kan säga exakt hur motreaktionerna var eller om man kan ge några interiörer från den här typen av samtal. Vi brukar inte återge exakt vad våra bilaterala samtal av det slaget innehåller. Det skulle anses vara ett brott mot diplomatin. Jag bedömde – och det är vad jag har hört – att villigheten att lyssna på varandra fanns. Det skedde med ömsesidig respekt, och de tog emot våra budskap. Just nu står för av jordens koldioxidutsläpp. Det är klart att det är helt avgörande att nu deltar i klimatsamtalen, särskilt inför COP 21-mötet i . Det är någonting vi önskar, och det framfördes också här. Vi deltar även i olika miljöprojekt och miljöprogram för att se till att är med på banan och att vi kan ha denna dialog också om miljö- och klimatfrågorna. Dessutom jobbar vi med företagens sociala ansvar, CSR, i . Där har vi ett speciellt arbete som pågår också på ambassaden. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:462 om att kalla diktatur 110 Utrikesminister (S): har frågat statsministern om det skadar förtroende som humanitär stormakt när statsministern inte vill kalla diktatur samt om statsministern anser att detta skadar förmåga att arbeta med demokratifrämjande insatser. Interpellationen har överlämnats till mig. Det är viktigt att kunna föra en öppen dialog med andra länder om såväl frågor där vi har gemensamma intressen som frågor där våra åsikter skiljer sig åt, vilket kan vara fallet vad gäller synen på mänskliga rättigheter. Genom en sådan dialog kan både förtroendet för som givare av humanitärt bistånd och förutsättningarna för att arbeta med demokratifrämjande insatser i andra länder bibehållas och stärkas. Positiva förändringar kan dessutom åstadkommas genom en rak och respektfull dialog där vi kan lyfta fram de positiva erfarenheter vi har i av hur demokrati, yttrandefrihet och organisationsfrihet har bidragit och fortsätter att bidra till vårt lands utveckling. Denna ansats tillämpades också i statsministerns samtal med den kinesiska premiärministern och presidenten , då han bland annat diskuterade situationen för mänskliga rättigheter i . Som jag har sagt besökte statsministern också , som bland annat arbetar med universitetsutbildning i mänskliga rättigheter och stöd till åklagarämbetet. Institutet har stötts av Sida . 111 (FP): Det är för mig märkligt hur inkonsekvent regering är. I väljer man att slå sig för bröstet och fatta snabba, kontroversiella och ogenomtänkta beslut med motiveringen att det är så regeringen och i egenskap av en humanitär stormakt ska regera och agera. I väljer statsministern att förneka det faktum att världens största diktatur är en diktatur – något som är alldeles uppenbart för vem som helst. Till och med när man går i lågstadiet i den svenska skolan får man lära sig att är en diktatur. Jag tycker också att det är märkligt, herr talman, att märkbart vacklar. Han säger i en intervju i att är en enpartistat utan val. Men bestämmer man att regeringen inte vill klistra på etiketten diktatur. Om man slår upp ordet diktatur i får man denna definition: en styrelseform där all statsmakt är koncentrerad till en viss person eller en viss grupp. Hävdar utrikesministern att detta inte stämmer in på definitionen av vad är? Att dra skiljelinjen mellan enpartistater och flerpartistater, som statsministern vill göra i egenskap av regeringens främsta representant, tycker jag är djupt problematiskt. Det faktum att en stat har fler partier än ett betyder inte att det nödvändigtvis är en demokrati. , till exempel, är en flerpartistat. Anser grundat på det att är en demokrati? Både och begår fruktansvärda brott mot mänskligheten , i princip. Det är brott som inte hör hemma i det demokratiska samhället och som demokratiska stater aldrig skulle acceptera, särskilt inte de humanitära stormakterna. Jag är stolt över att både regeringen och oppositionen anser att det är helt rätt att ska vara en sådan. Följande går till exempel att läsa i UD:s egen rapport om , som utrikesministern hänvisade till i föregående debatt: Den kinesiska författningen garanterar allmän åsikts‑, yttrande‑, tryck‑, förenings‑, mötes‑, demonstrations- och religionsfrihet, men i praktiken är alla dessa friheter inskränkta. De här rättigheterna finns inte. Det är också en definition av vad en diktatur är: Man har inga rättigheter. Jag tycker att det är viktigt att vi inte glömmer bort de kinesiska medborgarna i det här avseendet, för det är de som är viktigast. Det är primärt de som blir lidande när humanitära stormakter inte ställer sig på deras sida. Det finns en förväntan på att stater som ska göra det. Det är inte solidariskt av den socialdemokratiska regeringen, som alltid slår sig för bröstet och talar om solidaritet, att förneka de kinesiska medborgarna det faktum att de är offer för en diktatur. De är fast i en diktatur, och inte i en demokrati där de kan välja sina folkvalda – folkvalda som jag och andra som sitter i det här rummet. Även jag som liberal kan uppskatta vissa socialdemokraters mod och karaktär. En av dem som jag uppskattar mycket är . Han visade mod och karaktär när han bestämt hävdade att man ska kalla saker för vad de är. Det är karaktärssvagt och förvånansvärt för mig att väljer en helt annan linje än gjorde när han vägrar att kalla diktatur och bestämt hävdar att etiketter inte är viktiga. Jag anser att etiketter är otroligt viktiga för tydliggöranden. Därför vill jag upprepa min fråga till utrikesministern och få ett tydliggörande: Skadar det inte förtroende som humanitär stormakt när statsministern vägrar kalla världens största diktatur vid dess rätta namn? Är det inte viktigt att man kallar saker för vad de faktiskt är? 112 Utrikesminister (S): Jag tycker att vi går tillbaka till det som sa själv : Vad gör vi när det gäller de kinesiska medborgarna? Vad är det som är viktigast här? Först och främst: När det gäller har vi ingen vapenexport. Det finns ett EU-embargo, och är ett av de länder som tydligast står upp för det. Statsministern tog upp MR-frågor under besöket. Det sker konsekvent i de samtal som vi har mellan regeringen och kinesiska regeringsföreträdare. Vi har ett långvarigt samarbete på dessa områden. Vi använder ambassaden för sådana här samtal och dialoger. Statsministern träffade också företrädare för både och . Det lämnades över en lista med MR-fall. Som jag sa är det samma lista som EU har använt och lämnat över till den kinesiska regeringen. Enskilda fall nämndes också. Dödsstraffet, yttrandefriheten, friheten på nätet, situationen för MR-försvarare och jämställdheten togs upp i samtalet. Frågan om jämställdhet och kvinnors rättigheter är en prioriterad fråga. Den togs också upp i statsministerns möten. I sammanhanget berördes situationen för de kvinnor som arresterades i samband med den internationella . Detta är det viktigaste, plus detta att vi tänker publicera MR-rapporter och göra dem offentliga. Den som handlar om är förstås otroligt viktig. Det är detta som räknas. Det här är en fråga till statsministern, och det är förstås han som också borde svara på frågorna om hur han exakt vill lägga orden. Han har svarat på frågan, och han har sagt att är en enpartistat som saknar fria val och att politisk opposition inte är tillåten. Han har beskrivit hur han ämnar försvara demokrati och mänskliga rättigheter och hur vi gör det i praktiken. Sätt de kinesiska medborgarna i centrum! 113 (FP): Jag tycker att det är jätteviktigt att fråga sig själv varför vi arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter. Varför vill vi främja de kinesiska medborgarnas rättigheter? Det handlar i grund och botten om solidaritet, vilket är det främsta kort som jag under hela min uppväxt har hört från Socialdemokraternas sida när jag har tittat på tv och när jag har suttit i debatter. Solidaritet ska sättas i främsta rummet. Jag är egentligen stolt över hur den och den svenska staten arbetar med solidaritet med de kinesiska medborgarna. UD gör ett fantastiskt jobb, och många MR-organisationer gör ett fantastiskt jobb. Jag har själv arbetat i en innan jag blev riksdagsledamot, och jag tycker att är ett fantastiskt land i dessa avseenden. Jag måste dock ställa mig frågande när det ändå blir så att den absolut främsta företrädaren för det svenska folket och den svenska staten inte vågar säga det som till exempel sa när vi talade om diktaturer i Mellanösterndebatten . Hon kan använda ordet ”diktatur”, och anställda på UD kan i samtal använda ordet ”diktatur”. Alla utom främsta företrädare kan använda ord som benämner saker som det de faktiskt är. gjorde också det, varför jag anser att han hade väldigt mycket mod och karaktär. Jag ska förklara varför jag tycker att etiketter är viktiga. Etiketter är viktiga för tydlighetens skull. Med argumentation bör vi även sluta kalla en liberal demokrati eller en humanitär stormakt, för det är också etiketter – eller hur? är liksom en flerpartistat, vilket är den etikett väljer att använda för . Anser då också att både och är demokratier, att man har samma måttstock och är lika duktig när det kommer till människors rättigheter? Jag har svårt att se att någon skulle hålla med om det. Etiketter är viktiga för att vi ska förstå vad saker och ting faktiskt är. Ska vi i svenska skolan börja prata om som en enpartistat och lära våra ungdomar att det är helt fantastiskt i , för det är en enpartistat? Sanningen är ju att det är en diktatur, och vi måste berätta för våra ungdomar att det är en diktatur. Det kräver att vår främsta företrädare också tar sitt ansvar och kallar saker det de är – precis som gjorde. Det är ett ansvar jag anser att humanitära stormakter har, och det är ett ansvar jag anser att främsta företrädare inte tar. Därför undrar jag: Är det så att inte är intresserad av att följa i mina ögon mycket goda exempel att kalla saker det de faktiskt är? Är detta linjen, att man inte längre ska kalla saker det de är? 114 Utrikesminister (S): Mitt intryck är inte att statsminister är rädd för någonting, . Jag tror i stället att han använder sig av den rätt man har att i utrikespolitiska frågor och i diplomatin ha ett nyanserat språkbruk, både för att vara tydlig och för att kunna åstadkomma förändring. Man måste alltid bedöma och välja. Risken på den andra kanten är att man hamnar i en ständig diskussion. Ska vi kalla oss själva en humanitär stormakt? Vad är en stormakt? Till slut blir vi fångade i en diskussion som bara handlar om ett enda ord. Jag tyckte att det var rimligt här, eftersom jag tycker att det bara är statsministern själv som ska svara för sitt språkbruk i det här fallet och för hur diskussionerna gick när han var i . Jag tycker dock att vi ska sätta de kinesiska medborgarna i centrum. Jag tycker också att det är vad man gör, alltså hur man faktiskt agerar för demokrati och mänskliga rättigheter, som är det allra viktigaste. Där har jag redogjort för en lång lista på vad gör och på vad statsministern själv förde fram i form av kritik och i form av försvar för demokrati och mänskliga rättigheter. 115 (FP): Det är viktigt och bra att utrikesministern avslutar med att säga att det är hur man faktiskt agerar för demokrati och mänskliga rättigheter som räknas. Jag håller med, och jag tycker att gör ett bra jobb – med ett undantag, nämligen statsministern. Den absolut viktigaste personen för att sätta agendan och standarden för mänskliga rättigheter väljer att ducka för världens största diktatur. Duckar vi för kommer vi också att ducka för andra diktaturer. är världsledande som diktatur; det är den största diktaturen i världen. Som jag redan nämnt har man inte åsiktsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, föreningsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet eller religionsfrihet. Att i det läget visa solidaritet med de kinesiska medborgarna och säga vad landet faktiskt är, nämligen en diktatur, tycker jag är det minsta man kan begära ur ett solidaritetsperspektiv – särskilt när vi i investerar så mycket pengar, tid och tankar i att försöka hjälpa den kinesiska befolkningen när det kommer till mänskliga rättigheter. När det kommer till det absolut viktigaste, den främsta företrädaren, väljer man att ducka, backa tillbaka och gömma sig. Jag tycker att det är beklagligt. Jag önskar att regeringen kan följa det som egentligen är utrikesministerns egen väg. Jag var stolt när utrikesministern kallade en diktatur, för det är faktiskt vad det är. Jag var stolt när man valde att inte fortsätta det militära samarbetet, för det visade att man stod upp för de värderingar man kämpar för. När vi i skolorna i lär våra ungdomar och barn om demokrati och mänskliga rättigheter använder vi samma måttstock. Alla mäts efter samma måttstock. Oavsett om du är kinesisk eller svensk medborgare ska du ha alla de rättigheter vi talar om. Då krävs det också att vår främsta ledare – vår folkvalda ledare – faktiskt ställer sig bakom den måttstock alla människor i världen mäts efter. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:512 om förnekandet av folkmordet seyfo 116 Utrikesminister (S): har frågat mig varför jag bryter statsministerns löfte om att erkänna folkmordet seyfo, varför händelserna under folkmordet seyfo är att betrakta som ”tragiska skeenden” och inte som folkmord, vilka resurser och referenser jag använder mig av i den initierade undersökningen samt när jag kommer att redovisa resultatet av undersökningen och mitt ställningstagande i frågan. Frågorna är nära förbundna med varandra, och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. har blivit den symboliska hundraårsdagen av de omfattande övergrepp som för det skedde mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande . Ett ofattbart stort antal människor mördades, deporterades eller tvingades på flykt från sina hem. En betydande del av det kristna befolkning gick förlorad. Trovärdiga uppgifter talar om så många som 1 ½ miljon dödsoffer. Det är viktigt att vi minns ett av de absolut mörkaste kapitlen i vår europeiska historia och visar respekt för alla dem som föll offer för dessa omfattande övergrepp. Det var angeläget för regeringen att delta i högtidlighållandet av minnesdagen för offren. Vi har gjort det både genom vår ambassadör i , som deltog vid minnesceremonier i huvudstaden , och genom att regeringen var representerad vid den ekumeniska gudstjänst som anordnades i till åminnelse av offren och för ökad förståelse. gav regeringen till känna sin mening att ska erkänna de omfattande övergrepp som inleddes som folkmord. Ärendet avslutades genom att dåvarande regeringen lade tillkännagivandet till handlingarna . Frågor om hur en regering bör förhålla sig till och benämna massövergrepp långt bak i tiden innehåller flera – inte sällan komplicerade – folkrättsliga, konstitutionella, straffrättsliga och politiska aspekter. Det är därför regeringen i samarbete med externa experter nu genomför en översyn av hur vi benämner och förhåller oss till historiska massövergrepp. Det är för tidigt att säga vilka arbetssätt eller källor den kommer att använda sig av, och det är viktigt att regeringen inte föregriper denna översyn. Det är väsentligt att omfattande och smärtsamma övergrepp hanteras ansvarsfullt och på ett sätt som främjar försoning och en positiv utveckling i regionen. Det är också en mycket viktig uppgift för olika aktörer i världssamfundet att verka för att förhindra att liknande massövergrepp sker igen. Med erfarenheterna och kunskapen från tidigare massövergrepp – däribland de som skedde i det sönderfallande – har ett flertal mekanismer vuxit fram i det internationella samfundet för att förhindra sådana. Genomlysning och bearbetning av tidigare övergrepp är centrala i denna uppgift. För detta behövs en levande debatt, öppen för internationell forskning och utan censur. Det är en inställning som vi delar med de allra flesta länder. har också en särskild myndighet, Forum för levande historia, som genom att upplysa om olika övergrepp i historien hjälper till att förhindra att sådant sker igen. 117 (FP): Till att börja med vill jag tacka utrikesminister för hennes svar. Som riksdagsledamot, liberal och svensk-assyrier gläds jag åt att utrikesministern inte längre väljer att kalla folkmordet ”tragiska skeenden”. Det är nämligen tragiskt att göra det. I stället beskriver hon, helt korrekt, vad handlingarna faktiskt var: omfattande övergrepp mot folkgrupperna armenier, assyrier/syrianer och pontinska greker i . Det var inget annat än omfattande massövergrepp; det är det rätta begreppet att använda om man nu inte ska säga folkmord. Utrikesministern beskriver också det som hände under folkmordet korrekt. Ett ofattbart stort antal människor mördades, deporterades eller tvingades på flykt från sina hem. Min egen släkt hade faktiskt tur under de här vidriga massövergreppen – de tvingades enbart lämna sina historiska hemvister i . De har aldrig kunnat återvända, utrikesministern. Än är det enligt turkisk lag brottsligt att hävda att det som hände min släkt och minst en och en halv miljon andra människor var folkmord. Det finns ingen försoning utan ett faktiskt erkännande, så tack, utrikesministern, för detta erkännande av de omfattande massövergreppen mot det kristna folk! Men, fru talman, jag är långt ifrån nöjd. Folkmord är faktiskt en medveten och systematisk förstörelse av en etnisk, religiös eller nationell grupp. nämner de vidriga brott som begicks mot de kristna men inte vilken stat som begick brotten. För mig, fru talman, är det uppenbart att regeringen tillåter att diktera svensk utrikespolitik. Dessutom bryter ett löfte som han gav på heder och samvete före valet, att om han blev statsminister skulle han erkänna det här folkmordet och göra ett tillkännagivande. Utrikesministern har i stället för att hålla statsministerns löfte initierat en undersökning i frågan, men inga fler efterforskningar behövs längre. Vad som behövs är mod, modet att stå upp mot den turkiska statens fascistiska förnekande av folkmordet . Den internationella föreningen för folkmordsforskare, IAGS, är en oberoende, världsledande, tvärvetenskaplig och stark auktoritet inom området folkmordsforskning. Man har vid minst tre tillfällen fastslagit att begick folkmord . Det behövs inga fler efterforskningar. Det behövs mod, det behövs karaktär. Mot bakgrund av den forskning som redan finns vill jag därför fråga utrikesministern: regeringen någonsin våga hävda att Förintelsen inte har skett? Önskar utrikesministern, som hon skriver om folkmordet i sitt svar, en öppen och levande debatt om huruvida Förintelsen skedde? Det hade varit helt galet! Skulle vi tillåta att förbjuder andra att kalla Förintelsen för ett folkmord? Skulle vi kunna stå här och säga att det faktiskt skulle tillåtas att skulle agera på det här sättet? Jag tror inte det. Därför ska vi inte heller tillåta att agera på det sättet. Att jag inte ens kan gå till mina historiska hemvister och säga att här begick man ett folkmord är en skam. Här ska faktiskt stå upp för mänskligheten. Jag är rädd att känsligheten i den här frågan gör att den kommer att dras i långbänk av regeringen. har redan begått ett löftesbrott i frågan. Det minsta utrikesministern kan göra, anser jag, är att redovisa en tidsplan för detta arbete och öppet redovisa vilka som kommer att delta. Mina ursprungliga frågor till utrikesministern kvarstår, och jag vill gärna ha svar på dem. Min första fråga är: Varför har regeringen brutit mot det löfte som statsministern på heder och samvete gav ? Min andra fråga är: När kommer resultaten av vad jag anser är en onödig undersökning att redovisas, ett klart datum? 118 Utrikesminister (S): Först och främst kan jag inte komplettera vad redan har beskrivit.