prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Det är därför glädjande att ungdomsarbetslösheten nu minskar, även om den fortfarande ligger på höga nivåer. I , där jag bor, bor även från . Hon fick möjlighet att arbetspraktisera på i . Jag träffade henne . Hon berättade för mig att hennes plats på har stärkt hennes självförtroende. Just att få öva och förbättra svenskan har varit ett av målen med ungdomspraktiken. Ett annat mål har varit att man ska närma sig arbetsmarknaden. Ett tredje mål har varit ökad livskvalitet för deltagarna. tog sin praktik på allvar, och för henne har alla tre målen uppfyllts. I går fick jag höra att har fått en visstidsanställning på och att hon även med jämna mellanrum lånas ut till på Campus , där man bedriver vuxenutbildning. Där har de stor användning för hennes språkkunskaper. De som drabbas hårdast av ungdomsarbetslösheten är ungdomar som saknar gymnasieutbildning och ungdomar som är födda utanför . Därför är regeringens satsningar så viktiga. En bred mobilisering och samverkan mellan flera aktörer såsom Arbetsförmedlingen, kommunerna, landstingen och näringslivet är nödvändig. Men det gäller också mer riktade åtgärder för att verkligen nå de grupper som behöver särskilt stöd för att komma i arbete. Det är just detta regeringen prioriterar. Det är också glädjande att en stor majoritet av landets kommuner har en lokal överenskommelse med Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att arbetet med ungdomsarbetslösheten bedrivs på ett mer strategiskt och samordnat sätt. Arbetslösheten i vårt land är ojämnt fördelad. Allt fler får svårare att få fast förankring på arbetsmarknaden. Människor med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, personer med låg utbildningsbakgrund och personer som är födda utanför har svårt att komma in på arbetsmarknaden, även under högkonjunktur. Därför är det viktigt att arbetsmarknadspolitik skapar ordentliga förutsättningar för att motverka och bekämpa långtidsarbetslösheten. Det är precis det regeringen gör . tycker att det är viktigt att det finns en rik flora av insatser att ta till just för att stärka möjligheten för de personerna att hitta ett arbete. Det kan vara utbildning. Det kan vara arbetspraktik. Det kan vara subventionerade anställningar eller annat. Människor behöver olika lösningar beroende på var de befinner sig i livet, men viktigast är att dessa insatser är effektiva och kan leda till ett arbete och därmed egen försörjning. tycker att det är glädjande att regeringen för en politik där satsningar på utbildning av olika slag står högt på agendan. Om vi kan höja kompetensen hos personer som står långt från arbetsmarknaden är det både effektivt och hoppingivande. vill jag säga att det är bra att regeringen är tydlig med att de arbetsintegrerade sociala företagen ska ha en viktig roll inom arbetsmarknadspolitiken även framöver, i synnerhet i den palett av insatser som kommer att ersätta fas 3. 33 (C) replik: Jag vill ställa samma fråga till som jag ställde till tidigare. Han blev mig svaret skyldig. Jag fick aldrig veta hur han ser på höjningen, på att regeringen höjer skatterna på jobb och företag med 29 miljarder i budgeten. I den andra delen av budgeten kompenserar man kommuner och landsting trots att det inte ska bli färre jobb. Men man ger ingen kompensation till företag. Hur ser på höjningen? Kommer den att leda till fler eller färre jobb i företagen? 34 (MP) replik: Som jag sa inledningsvis i mitt anförande har den nya situation som vi står inför skapat väldigt många jobb, även i kommunerna. Det blir mycket lättare för många ungdomar och människor som är arbetslösa att komma in även på den vanliga arbetsmarknaden och även att höja sin kompetens. 35 (C) replik: Även i det här replikskiftet får jag inget svar. Med 29 miljarder i ökade skatter på jobb och företag, blir det fler eller färre jobb tillgängliga för ungdomar som precis har gått ut skolan och söker jobb, för nyanlända och för alla andra? Jag har ett citat av Per som är kopplat till en tidigare debatt om arbetsgivaravgifter för unga. Han sa: Att höja arbetsgivaravgifterna för unga riskerar ju att riva upp en reform, och det kommer att innebära att många unga förlorar sina jobb. Jag vill fortfarande ha svar på frågan: Hur kan man från regeringen – när man har målsättningen EU:s lägsta arbetslöshet 2020 – öka skattebördan för företagen med ? Vem ska uppnå den målsättning som regeringen sätter upp? Är det genom utbildningsinsatser och arbetsmarknadsåtgärder? Eller är det genom riktiga jobb? 36 (MP) replik: Det är viktigt med riktiga jobb. Jag ska nämna ett exempel som kan göra det hela lite tydligare. I min hemkommun fanns det arbetslösa. Det flyttade dit ett tyskt företag som behövde svetsare. Man anställde mellan fem och sex svetsare , och det är ganska många. Vi tömde hela kommunen och grannkommunen på svetsare som fick jobb på företaget. Plötsligt fanns det inga fler svetsare. Men kommunen låg fortfarande på 6,5 procents arbetslöshet. Det betyder att om människor inte har den kompetens som företagen behöver spelar det ingen roll hur många arbetslösa människor det finns. Därför är det väldigt viktigt att regeringen nu satsar på utbildning av människor så att de kan höja sin kompetens för att få ett jobb. Det som regeringen håller på med just nu är väldigt viktigt: att ge människor förutsättningar för att höja sin kompetens. 37 Arbetsmarknadsminister (S): Det går bra för . Vi har en stark tillväxt av nya jobb, över 80 000 nya jobb . Visstidsanställningarna minskar och de fasta jobben ökar. Sysselsättningsgraden som redan var högst i EU stiger, och mest stiger den för utrikes födda kvinnor. Det är en mycket glädjande utveckling. Arbetslösheten sjunker tydligt. Även långtidsarbetslösheten, som tyvärr har legat stilla , tar nu ett tydligt steg nedåt. Ungdomsarbetslösheten sjunker snabbast. Den är lägre . Det går alltså bra för just . Men, herr talman, det går inte bra för alla människor i . För mig, regeringen och den budget som vi företräder är det oacceptabelt att lämna vissa människor och grupper utanför arbetsmarknaden eller i fattigdom. Därför är det nödvändigt med de omläggningar av politiken som den här budgeten innebär. Det handlar om de långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som under den gamla regeringen parkerades i fas 3. Det handlar om nyanlända som fick möta en etableringslots som huvudsaklig insats i stället för att få hjälp att få jobb utifrån sina förutsättningar och i sitt yrke. Det handlar om de unga som inte har gymnasiekompetens och därför är väldigt dåligt rustade för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. kursändrar vi inom dessa områden. Vi ska fasa ut fas 3 och ge människor möjlighet till jobb och utbildning. Det kommer inte att vara en enda åtgärd. Det finns 37 000 individer i fas 3. De har väldigt olika förutsättningar och väldigt olika behov. Just därför krävs det en flexibilitet och en mångfald av åtgärder. En viktig insats är utbildning. Utbildning ger ny och fräsch kompetens att använda på arbetsmarknaden. Det är otroligt få av dem som är långtidsarbetslösa som under den gamla regeringen fick chans till utbildning. Det är orimligt med tanke på de utbildningskrav som ställs på svensk arbetsmarknad. Vi satsar på aktiva insatser för att använda hela den verktygslåda som finns hos Arbetsförmedlingen så att man ska kunna få insatser utifrån sina förutsättningar. Vi inför fler lönebidrag. Fler personer ska kunna få en lönebidragsanställning. Vi förändrar också lönebidragen, och det finns fler anställningar inom . Jag hörde att det efterlystes här en kortare, tillfällig anställning inom . Minst tusen av de nya platserna kommer att bli så kallade utvecklingsanställningar inom . Vi har extratjänster i välfärden. har det kommit barn i skolåldern till motsvarande 100 skolklasser . Det ska växa fort ute i skolorna, och det är stora utmaningar. Många skolor är i stort behov av lärare. Många skolor tar också tacksamt emot fler vuxna i skolan som talar det svenska språket och som kan vara en resurs vid sidan av läraren. Skolorna tar också tacksamt emot fler vuxna som talar något annat språk än svenska och som kan vara en resurs vid sidan av läraren. Man kan till exempel använda extratjänster för detta. Vi avskaffar de hårt kritiserade etableringslotsarna. Det pratade vi mer om när vi debatterade det förra betänkandet. Vi satsar på snabbspår, och vi gör nya satsningar för dem som har låg eller ingen utbildning med sig till där yrkesutbildning och utbildning på grundskolenivå kan kombineras i nya flexibla former. Vi ska lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Ingen ung människa ska gå arbetslös längre än max . Det är ett stort åtagande. Under den gamla regeringen var ungdomsarbetslösheten uppe i . Det var så hög siffra att vi fick EU-stöd för att ta hand om våra egna ungdomar. går ungdomsarbetslösheten nedåt, men det räcker inte. Därför har vi inlett ett samarbete med 288 av 290 kommuner. Jag är så glad över att man i alla dessa 288 kommuner har kunnat lägga partipolitiskt käbbel åt sidan och sagt: Okej, nu samarbetar vi för våra ungdomars skull. arbetar staten och kommunerna gemensamt kring ungdomarna. De ungdomar som har det svårast är de som inte har klarat gymnasiet. Det finns oftast ett skäl till att man inte har gjort det. Det kan bero på att man blev mobbad i skolan, att man hade sociala problem och att man hade en funktionsnedsättning. Det finns väldigt många olika skäl till att man inte klarade gymnasiet. Gemensamt för de flesta av dessa ungdomar är att de inte längtar tillbaka till skolan. Därför är det en utmaning att hitta ungdomarna, motivera dem och se till att de faktiskt klarar sina studier. Där inför vi en ny stor flexibilitet för att Arbetsförmedlingen i samarbete med kommunerna ska använda resurserna flexibelt och kombinera praktik, arbete och utbildning på nya sätt utifrån varje individs behov och förutsättningar. vill jag säga bara några ord för att förklara skillnaden mellan bidrag och försäkring. Vi försäkrar oss för att få ett skydd om det sker en olycka. Om huset brinner ned eller om jag blir arbetslös ska jag inte också behöva bli fattig. Så fungerar försäkringar, och så fungerar också arbetslöshetsförsäkringen. Vi betalar en premie och hoppas att vi aldrig ska behöva utnyttja försäkringen och få ett ”bidrag”, som jag hör andra kalla det. Man utnyttjar sin försäkring men hoppas på att inte drabbas av olyckan. Jag och samarbetsregeringen är beredda att pröva varje seriöst förslag för en bättre fungerande arbetsmarknad och nya möjligheter in på arbetsmarknaden och till jobb. Jag tycker att arbetsmarknadspolitiken ska vara pragmatisk och flexibel. Man ska alltid vara beredd till omprövningar. Jag vill bara ge en enda brasklapp, och det är att vi måste använda skattebetalarnas pengar på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Givet detta är jag beredd att seriöst pröva alla förslag. Jag vill passa på att tacka för gott samarbete och spänstiga debatter här i kammaren och på andra ställen. Jag önskar mina meddebattörer en skön julledighet! Vi behöver ny energi, för vi har många jättestora utmaningar framför oss. 38 (M) replik: Jag tackar arbetsmarknadsministern och hälsar henne välkommen till budgetdebatten. Det är en tydligt nöjd arbetsmarknadsminister som berättar om läget i landet. Det går bra , säger hon. Ja, det gör det. Jag vill påminna hela regeringen om att det var en alliansregering som styrde. Som jag sa i mitt inledningsanförande är en orsak till att det just nu går bra i konjunkturen att hushållens ekonomi har fått en skjuts genom skattesänkningar. Det är inte jag som har hittat på det, utan . Det är bra att det går bra. lägger vi om, säger arbetsmarknadsministern stolt. Varför lägger man då om? Höjda skatter på jobb och företagande leder inte till fler jobb. Det erkänner ni till och med själva i er egen budget. Den enda omläggning jag just nu ser på riktigt från arbetsmarknadsministern är att man efter tvingas lägga om sin egen politik. Var är alla traineejobb och extratjänster? Var är 90-dagarsgarantin? Vad är det av alla de reformer som det nu inte har blivit någonting av som har gjort att det går så bra för just nu? Jag tror att det krävs en viss ödmjukhet av arbetsmarknadsministern med tanke på utvecklingen i landet. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon delar statsministerns bild. Statsministern sa för sedan att det inte är brist på jobb i , utan brist på utbildning. Jag kan absolut hålla med om att fler människor behöver utbilda sig. Det har vi pratat om ofta här i kammaren. Men jag har också nämnt att har ett stort jobbunderskott för människor med lägre utbildning. Många av dem som söker sig till har mycket låg utbildning, och det kommer att krävas mycket för att de ska komma vidare i jobb. Det räcker inte alltid med utbildning. Vi behöver också fler nya jobb. Delar arbetsmarknadsministern statsministerns bild att det inte finns någon brist på jobb i ? 39 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Vi regerade med den borgerliga budgeten fram till , men vi har inte en enda dag regerat med en borgerlig arbetsmarknadspolitik. Den lade vi om från första början. Det har också gett effekt. Arbetsförmedlingens reformering är långt gången. Vi har inlett ett samarbete med kommunerna och parterna. Vi avreglerar arbetsmarknadspolitiken och har större flexibilitet och större professionalisering. De anställda på Arbetsförmedlingen kan utnyttja sin egen kompetens i sina bedömningar. Det är en viktig förändring som skett jämfört med den gamla regeringens tid. Men som jag sa går det inte bra för alla människor i . Det är därför det krävs en omläggning av politiken, så att alla får vara med om den positiva utvecklingen i vårt land. Det är sant att vi har talat i den här kammaren om behovet av utbildning. Men det är först med den här regeringens budget som det blir stora satsningar på utbildning och nya möjligheter för arbetslösa att få utbildning, till skillnad från hur det var med den gamla regeringen. Vi behöver både få fler jobb och rusta människor bättre för de lediga jobb som finns och som inte tillsätts. har aldrig i historien haft så många lediga jobb som vi har . Vi behöver dock ändå en politik för att skapa fler jobb. Det räcker inte med de 100 000 lediga jobb som finns. Men om vi inte kan tillsätta de lediga jobben kommer vi att få en sämre fungerande arbetsmarknad, och det kommer i sin tur att hämma jobbtillväxten. 90-dagarsgarantin är på gång. Jag känner mig mycket nöjd och är positivt överraskad över det mycket starka och goda samarbetet och hur långt man nu har kommit med 90-dagarsgarantin i samarbete mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. Det handlar inte om en enkel dragning eller ett streck vi kan göra på . Det handlar om att göra förändringar på riktigt. 40 (M) replik: Jag tycker att det är väldigt roligt att arbetsmarknadsministern säger något som jag själv hävdade som arbetsmarknadsminister, nämligen att det inte är ett streck på ett departement eller på som gör att jobben växer fram. Då är frågan bara: Var är jobbpolitiken? Jag vet att arbetsmarknadsministern nu lägger om politiken. Jag tycker att det är väldigt bra att Arbetsförmedlingen fått en ny generaldirektör som har kommit igång bra. Problemet är – och det sa jag också i mitt huvudanförande – att det inte är arbetsmarknadspolitiken som leder till att jobben blir fler. Men var är då den här regeringens jobbpolitik? Det är det som är den stora frågan. Hur kan arbetsmarknadsministern ha det höga tonläget, både före valet och , och hävda att hon kommer att lösa det här med arbetsmarknadspolitik? Den är viktig för att rusta. Jag tycker att man ska ha hederlighet i debatten. Vi har haft gott om utbildningsplatser i . Vi hade till exempel också det förhöjda studiebidraget för långtidsarbetslösa unga, och det finns många utbildningsplatser. Men det är inte antalet utbildningsplatser som kommer att avgöra det här landets framgång, utan det är såklart kvaliteten på utbildningsplatserna. Det är därför som vi till exempel vill skära ned i arbetsmarknadsutbildningar som dessvärre inte har någon som helst effekt och i stället satsa på det som ger effekt. Men än så länge vet vi inte mycket om regeringens så kallade jobbpolitik. Vi vet en hel del om arbetsmarknadspolitiken, om platser i offentlig sektor som unga och långtidsarbetslösa ska ha. Det kan absolut finnas bra saker för individer med detta, men problemet är att regeringen helt förlitar sig på en arbetsmarknadspolitik som handlar om platser i offentlig sektor som unga och långtidsarbetslösa ska in i, men som inte inkluderar den övriga arbetsmarknaden. Regeringen vill inte se hur jobben växer till. Så är läget. Vi kan stå här framåt och prata om arbetsmarknadspolitikens roll. Men vi behöver en aktiv jobbpolitik. Vi har ett jobbunderskott i ekonomin. Därför behöver vi en jobbpolitik. 41 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Så härligt då att vi har en jobbpolitik och att den också kan leverera! Det är tråkigt med att det så ofta finns skygglappar. Är det inte skattepolitik är det inte politik. Är det inte skattesänkningar kommer det inte att kunna få någon effekt. Skattepolitiken har betydelse för jobben. Men mycket annat har till och med ännu större betydelse för jobben. Det vi behöver just , och det regeringen gör, är stora investeringar. Vi har stora eftersatta områden där det krävs investeringar. Jag vill bara nämna bostäder och infrastruktur, som i sig skapar jobb men som också är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i vårt land. Många års underinvestering hämmar jobbtillväxten i många tillväxtregioner. Vi gör stora satsningar på exporten med en ny exportstrategi och en helt ny aktiv politik. Vi gör historiskt stora satsningar på utbildning, vilket är otroligt viktigt för att vi ska kunna klara av att tillsätta jobb och driva på innovationer och produktivitetsutveckling, vilket i sin tur också är viktigt. När det gäller kvaliteten i utbildningen kan jag säga att man under den gamla regeringen blev kritiserad inom högskolesystemet för att man hade ett kvalitetssystem som inte levde upp till den europeiska standarden. har regeringen tagit beslut om en ny kvalitetsstrategi som lever upp till den europeiska standarden. (forts. § 8) 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av närings- och innovationsminister , arbetsmarknadsminister , statsrådet , försvarsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Närings- och innovationsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. begäran om stöd i kampen mot Daish 43 HANS (M): Jag vänder mig till försvarsminister . Vi har ju haft fortsatta diskussioner mellan regeringen och oppositionen om det svenska svaret på begäran i enlighet med Lissabonfördraget 42.7, om hjälp och stöd i händelse av kris eller krig, efter den fruktansvärda attacken i . Parallellt med detta har det kommit ett brev från , ställt till det svenska Försvarsdepartementet, om hjälp och stöd i kampen mot Daish. Jag skulle vilja fråga försvarsministern för det första hur han och departementet skulle vilja svara rent konkret på det önskemål som finns och vad man skulle kunna göra från svensk sida i förhållande till det som räknas upp i brevet. För det andra vill jag fråga om det har skett några som helst kontakter muntligen, före eller efter brevet, mellan det svenska Försvarsdepartementet och det amerikanska försvarsdepartementet? Inom parentes kan nämnas att vår insats med stridsflygplan i för kostade . Frågan är alltså: Vad skulle försvarsministern vilja göra för att hörsamma ? 44 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Brevet omfattas av både försvars- och utrikessekretess, så jag kan inte redogöra för innehållet. Men vi har fått en begäran från enligt Lissabonfördraget 42.7, som just nu behandlas och diskuteras, precis som konstaterar. Till den ska kopplas det amerikanska brevet. Det konkreta svaret kommer vi att formulera när vi är klara med den förhandling och förhoppningsvis den breda politiska överenskommelse som detta ska omfatta. Jag kände till att detta brev skulle komma. Däremot kände jag inte till något av det konkreta innehållet i förväg. 45 HANS (M): Tack, försvarsministern, för svaret! Vi har från oppositionens sida framfört vårt önskemål om att få ut hela eller delar av brevet för att själva kunna bilda oss en uppfattning. Vad jag förstår, i alla fall av uppgifter i medierna, räknas det upp ett antal olika saker som menar att vänligt sinnade länder – dit räknas – skulle kunde bidra med. Utan att försvarsministern hade behövt gå in exakt på de formuleringar som finns i brevet hade det varit intressant att få höra försvarsministerns uppfattning om vilka militära delar man skulle kunna bidra med. Man kan antingen göra väldigt lite eller lite mer. Som jag nämnde kostade den insats vi gjorde i 220 miljoner . Frågan är vilken ambitionsnivå försvarsministern skulle vilja ge uttryck för. Sedan handlar detta, precis som försvarsministern sa, om två olika saker. Å ena sidan har vi begäran, som vi måste svara upp emot på ett tydligt sätt, å andra sidan har vi . De har dock egentligen samma ändamål, nämligen kampen mot Daish. 46 Försvarsminister (S): Självklart faller och här samman i en gemensam bit där man kompletterar varandra. Jag vill inte föregripa de diskussioner som pågår. Däremot tror jag att det är väldigt viktigt att det finns militär substans i det som man i slutändan kommer fram till. Oavsett hur man ser detta krävs det också militär förmåga för att klara kampen mot Daish. Där kan olika länder bidra på olika sätt. Flyktinginvandringens påverkan på hälso- och sjukvården 47 (SD): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Jag vill beröra frågan om undanträngningseffekter inom hälso- och sjukvården. Många flyktingar och asylsökande uppvisar stor ohälsa, både psykisk och somatisk. Hälso- och sjukvården är mycket ansträngd, och vi har fått indikationer från flera av våra företrädare i landstingen att det finns ett mycket stort tryck på vårdcentraler, inom barnhälsovården och inom mödravården, för att bara nämna några. Vissa landsting har öppet konstaterat långsiktiga så kallade undanträngningseffekter som en följd av kraftig invandring. Det vill säga att befintliga resurser inom vården avsätts till asylsökande och därmed tas från den befintliga befolkningens vårdresurser, vilket allvarligt påverkar sjukvårdens tillgänglighet. Vad kommer regeringen att göra för att svenska medborgare inte ska drabbas, det vill säga att det inte ska finnas undanträngningseffekter inom hälso- och sjukvården? 48 Statsrådet (S): Jag vill börja med att konstatera att det svenska hälso- och sjukvårdssystemet står väldigt starkt. Den typ av ansträngd situation som vi har kunnat se inom till exempel och delar av skolväsendet kan man inte se på samma sätt inom hälso- och sjukvården. Däremot finns det, precis som för fram, vissa ansträngda delar av hälso- och sjukvårdssystemet. Framför allt rör det sig om hälsokontroller för asylsökande, där andelen är alldeles för låg i förhållande till vad som vore önskvärt. Bland annat med anledning av detta har regeringen tagit beslut om ett uppdrag till och för att se hur dessa hälsokontroller skulle kunna effektiviseras, för att fler asylsökande skulle kunna ta del av dem. Regeringen har också i höstbudgeten föreslagit ökade generella satsningar i miljardklassen på landstingen. har det också kommit en tilläggsbudget som ger 1,5 miljarder till landstingen. 49 (SD): Myndigheten för samhällsskydd och beredskap rapporterar i sin nationella lägesbild för att det är ansträngt för vården trots ökade resurser. De konstaterar att flera verksamheter inom hälso- och sjukvården påverkas av den aktuella situationen.