prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Det är sådant här som gör att vi inte får några långsiktiga spelregler. Jag är absolut med på att man inom många områden måste hitta teknikneutralitet och att det ska vara klimatbaserat. Därför har vi från föreslagit att man ska arbeta med en kvotplikt. Det skulle kunna vara ett sätt att gradvis öka mängden biodrivmedel baserat på klimateffektivitet. Då skulle man på lång sikt kunna skapa förutsättningar för att minska den fossila andelen. Men detta är ju inte någonting som verkar vara så väldigt sugna på. Jag är rädd för att med politik är vägen framåt att låta olja från – eller kanske till och med från Daish – försörja transportsektor i stället för att låta svensk landsbygd få möjlighet att bli leverantör av framtidens drivmedel. Jag tycker att det är väldigt synd att man har den här hållningen. Etanol från är världens mest klimatsmarta bränsle, och det ingår i ett kretslopp som återgår till att bli foder. Jag tycker att det är väldigt synd att ni från inte ser den potential som finns med biodrivmedel och att ni tycker att det är bättre att vårt drivmedel kommer från i stället för . 191 (SD) replik: Jag tycker att det är positivt att lyfter fram frågan om beroende av fossila bränslen från , arabstater och så vidare. Det är en angelägen fråga, speciellt därför att har drivit fram en straffbeskattning av svensk kärnkraft och svensk vattenkraft, vilket leder till att kärnkraftverk läggs ned. Det finns enorma lönsamhetsproblem även inom vattenkraftssektorn. Fler producenter funderar på att låta verken stå still eftersom de inte tjänar några pengar. Vad detta kommer att leda fram till är just beroende av fossila bränslen. Kan vi inte reglera med vattenkraft och kärnkraft får vi väldiga problem. Vi kommer definitivt att behöva använda oss av fossila bränslen framöver om den här politiken fortskrider. Etanolen har varit ett fullkomligt praktfiasko som kostat skattebetalarna stora summor pengar. Bilisterna tycker inte om det här bränslet. Många serviceverkstäder avråder bilisterna från att tanka med det, för det har förstört en mängd motorer, vilket har åsamkat privathushåll stora kostnader. Man talar om svensk etanol, men väldigt mycket etanol importeras från andra länder. Man är också överens från såväl FN som en lång rad forskningsinstitut om att det inte är rimligt att upplåta mark där man bör odla mat till odling av bränslen. Det är inte ett effektivt sätt att utnyttja mark på. Etanolsatsningen har vi förordat ska tas bort , och det håller vi fast vid. Det är en ineffektiv satsning. 192 (C): Allmän miljö- och naturvård är ett globalt miljöföredöme. Under alliansregeringen ökade den ekonomiska tillväxten som våra klimatutsläpp minskade. har därmed bevisat att tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan och att miljö och ekonomisk tillväxt inte är varandras motpoler utan varandras förutsättningar. Mycket har gjorts, men det kommer att behöva göras mer framöver. vill att ska fortsätta att ha höga ambitioner för miljö och klimat. Men en verklig miljöomställning kräver en politik som uppmuntrar innovationer och grönt entreprenörskap samt understöder och underlättar för ekonomisk tillväxt och förändring. vill därför se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatterna på jobb och företagande. Som ett steg i arbetet mot en giftfri vardag föreslår att en kemikalieskatt ska införas för att minska förekomsten av bland annat flamskyddsmedel i våra elektronikprodukter och ftalater i golv och andra byggvaror. måste vi göra andra insatser för att minska förekomsten av farliga ämnen i vår närmiljö. Vi vill skapa ett kemikalie-Fass för att stärka konsumenternas möjlighet till aktivt val. Vi vill att det ska vara möjligt att förbjuda farliga ämnen i grupp, och vi vill skapa förutsättningar för utveckling av grön kemi i . Ett annat viktigt miljöområde är vårt avfall. har importen av sopor fördubblats i , och utbyggnaden av förbränningsanläggningar har ökat snabbt. Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponierna, men för är det självklart att sluta kretsloppet och använda de resurser vi har på ett effektivt sätt. Effektiva kretslopp och hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslår en skatt på förbränning av avfall. Icke nedbrytbara plastpåsar utgör också en del av vårt skräp, och en stor mängd hamnar i våra hav och sjöar. För att minska användningen av tunna plastpåsar vill införa en miljöavgift på fossilplastpåsar. Liknande avgifter finns i till exempel och och har effektivt bidragit till att de icke nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. Totalt höjer skatten på miljöfarliga ämnen med 21 miljarder . Dessa pengar används i stället till att skapa jobb och tillväxt, bland annat genom att göra det billigare att nyanställa och göra det fortsatt mindre kostsamt att anställa unga. Regeringen har dock tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. I stället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större. Dessutom har skatten höjts på förnybar energi. Det är i mina ögon motsatsen till grön skatteväxling. Allmän miljö- och naturvård var en historisk dag. av långa förhandlingar fick världen äntligen ett klimatavtal på plats. Det är ett avtal som lägger en väldigt god grund att stå på och arbeta vidare från, som det lämnar en del övrigt att önska. Det är nu det riktiga arbetet börjar. Det är nu dags för näringsliv, medborgare och inte minst politiker på lokal, regional och nationell nivå att kavla upp ärmarna och göra skillnad för klimatet. Det gäller även . som klimattoppmötet i gick in i sitt slutskede presenterade tankesmedjan en rankning över klimatarbetet i olika länder i världen. har halkat ned en placering . I rapporten skrivs även om kritik mot att den nuvarande regeringen kastar bort det goda resultat som uppnåtts . Det är hårda ord, men det är förhoppningsvis en för regeringen att inte bara prata klimat utan börja leverera klimatresultat. blir nämligen bara en pappersprodukt så länge det inte fylls med konkret handling. En nyckel för att nå minskade klimatutsläpp är omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta. står transporterna för cirka en tredjedel av våra utsläpp. Därför är detta ett prioriterat område. har styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och miljöbils- och supermiljöbilspremien bidragit till en tydlig klimatomställning. Denna omställning måste påskyndas för att nå visionen om en fossiloberoende fordonsflotta. Vi vill jaga utsläppen och inte bilarna. Vi vill att ett bonus–malus-system införs så fort som möjligt, så att de miljöbästa bilarna gynnas och fordonen med sämst miljöprestanda får betala. har en världsledande lastbilstillverkning, och det är därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar föreslår en miljölastbilspremie. Vi vill också öronmärka pengar för utbyggnad av laddstolpar. Jag körde själv med elbil ned till klimattoppmötet i och fick i mitt liv verkligen uppleva innebörden av ordet ”räckviddsångest”. Vi måste också säkerställa att den svenska modellen, där den förnybara gröna kolatomen inte koldioxidbeskattas, inte blir ett undantag i EU utan norm. För oss i är vägen framåt klar: en politik där arbete med miljö och klimat går hand i hand med tillväxt, en politik för grön skatteväxling och en politik som skapar långsiktiga spelregler för en hållbar transportsektor. Då kan fortsätta bära den globala miljöledarskapströjan. 193 (S) replik: Både och jag själv ingick i den svenska delegationen vid klimattoppmötet i . Där gjordes det klart att alla länders ambition i klimatfrågan måste öka. Ändå håller oppositionspartierna fast vid att skära ned drastiskt på miljö- och klimatambitionerna för . De fyra borgerliga partierna har skrivit under en motion där det står att ”är och ska vara ett grönt föregångsland”. Men de fyra borgerliga partierna föreslår som sagt i olika grad kraftiga nedskärningar i miljöbudgeten. drar ned med nästan 2 miljarder jämfört med regeringens förslag. Det är av miljöbudgeten som skärs bort. Allmän miljö- och naturvård Min fråga till och är: Hur kan du och ni mena att blir ett föregångsland när ni så kraftigt minskar pengarna till skydd av natur, tar bort stödet till lokala klimatinsatser, åderlåter våra miljömyndigheter och halverar stödet till forskningen och arbetet kring biologisk mångfald på Artdatabanken? Det här går verkligen inte ihop vare sig med det som världens ledare nu satte ned foten och kom överens om på toppmötet eller med offentliggjorda skarpa förslag om nya mål för klimatpolitiken. Hur hänger det här ihop för , ? Hur kan ni mena att det här skulle bli ett grönt föregångsland om ni plockar bort av miljöbudgeten? 194 (C) replik: En stor missuppfattning som finns hos en del partier är att resultatet för miljön blir bättre ju mer pengar man satsar på någonting. Alliansregeringens arbete har visat ganska konkret att det går att arbeta med grön skatteväxling och göra satsningar på såväl klimat och miljö som jobb och företagande. Ska vi kunna komma framåt i arbetet måste vi ha satsningar på gröna entreprenörer som kan jobba, lantbrukare som kan bidra med de råvaror som behövs och skogsföretagare som kan bidra med de råvaror som behövs. Det handlar om att kunna kombinera satsningar på ambitiösa mål för utsläpp och omställningen till fossiloberoende fordonsflotta med satsningar på ett grönt företagande. Det har visat sig att det har varit en ganska bra modell att arbeta utifrån. Det är bra att ha i åtanke var de pengar som regeringen satsar kommer ifrån. Det kommer pengar från olika företagare och jobb. Tittar man på hur det har sett ut har trots allt skatteintäkterna till den offentliga verksamheten ökat. Vi har fått mer pengar att röra oss med. Det är tack vare att man har skapat bättre förutsättningar för företagare. Vi har fått fler människor som kunnat komma in i arbete. Det har skapat mer resurser för till exempel satsningar på olika miljöområden. Det är lite grann felaktigt att dra slutsatsen att man måste höja skatterna för att kunna göra satsningar på miljön. 195 (S) replik: Jag har lyssnat på , och på . Jag kan bara konstatera att det i varje fall inte verkar som att det som världens länder var överens om , att alla världens länders ambitioner i klimatfrågan måste öka, avspeglar sig i det de har chansen att lyfta fram om klimatomställningen. lyfte själv fram det i sitt eget anförande. Hon hänvisade till en rapport som visade att har halkat ned en placering i klimatrankningen . var det en borgerlig politik och borgerliga budgetar som styrde klimatomställningen i . vann en borgerlig budget med stöd av . Det är den som har rått. Allmän miljö- och naturvård är det en borgerlig politik, med de justeringar som regeringen kunde göra i rätt riktning i vårändringsbudgeten, som rått i det här landet under ledning av centerpartistiska miljö- och klimatministrar. hänvisade själv till att nu har halkat ned i internationell rankning i klimatarbetet. Vi är några som har varit ganska oroliga över det . Det är väl för väl att den här gången kommer den nuvarande regeringens budget att gå igenom där vi gör historiska satsningar på miljö- och klimatbudgeten. Vi avvisar den 25-procentiga minskning av miljöbudgeten som tycker att vi ska fortsätta med som en inslagen väg. 196 (C) replik: Det är väldigt märkligt om alliansregeringen har varit så otroligt dålig att den har hamnat på andra plats i Germanwatchs rankning. Det var från den platsen som vi halkade ned. Så otroligt dålig miljöpolitik och klimatpolitik kan alliansregeringen uppenbarligen inte ha haft, eftersom man har lyft fram oss som ett föredöme när det gäller globalt arbete för miljö och klimat. Som en kommentar i Germanwatchs årliga rankning konstaterar man att det är många experter som är väldigt oroliga för hur regeringen agerar just . Man är rädd för att regeringen kommer att förstöra det goda arbete som tidigare regering har gjort. Jag kan plocka fram den. får gärna läsa hur man uttrycker sig. Om det bara var budgetarbete det handlade om hade vi kunnat stänga ned vårt arbete i efter att det är klart. Men det finns ganska mycket annat att arbeta med. Tyvärr ser vi inte att regeringen har varit så väldigt aktiv när det gäller att komma med olika propositioner och förslag för att kunna stärka hur vi skulle kunna arbeta. Det finns en hel del som regeringen skulle kunna göra för att arbeta med detta. Uppenbarligen finns det en oro. Den oron finns från näringslivet och från flera olika håll. Det är inte bara Germanwatch och vi i oppositionen som känner oro över att det inte händer något på klimat- och miljöområdet. 197 (L): Också jag får börja i med det klimatavtal som äntligen kom på plats . Det går naturligtvis att leta efter och ganska lätt hitta brister i avtalet. Men jag tror att vi alla kan vara eniga om att det centrala och avgörande ändå var det som står i det inledande målet, att man ska begränsa temperaturökningen till väl under två grader och sikta mot en och en halv grad. Ur klimatsynpunkt är det en väldig skillnad mellan en och en halv grad och två grader. Jag har svårt att tro att någon som var med på mötet, eller som såg detta någon annanstans, kunde lämnas oberörd av representanter för de små låga önationerna. De uttryckte: Ni kan diskutera två grader eller en och en halv grad, men hela vår existens är beroende av att vi talar om en och en halv grad. Hur stor betydelse det har vet jag inte. Men jag kände personligen att det i varje fall var något som inte gick att nonchalera. Allmän miljö- och naturvård Det historiska klimatavtalet, som vi nog ändå får kalla det, ställer tydliga krav på att vi fortsätter arbetet, som har nämnts här tidigare under debatten. Det får ses som en startpunkt. Rent generellt kan vi också vara överens om att det krävs ambitionshöjningar på alla nivåer. När vi talar om alla nivåer är det lokalt, nationellt, inom EU och globalt som vi måste diskutera frågan. Det inbyggda uppföljningssystem som finns med i avtalet är väldigt avgörande för ambitionsdiskussionen som kommer att lyftas upp längre fram. Det handlar om globala utmaningar. Men det är väldigt beroende av hur enskilda länder agerar. För oss liberaler är det självklart att tillväxt, utveckling och marknadsekonomi är centrala delar i klimatarbetet. ska fortsätta att vara ett föregångsland där välstånd och tillväxt går hand i hand med klimatarbetet. Jag vill även från vår sida lyfta fram att konsumentperspektivet är väldigt viktigt. Det handlar mycket om att vi får fram effektiva ekonomiska styrmedel. Liberalerna vill sätta ett tydligt pris på miljön. Vi driver på och lyfter även fram i vår budget tanken att utveckla grön skatteväxling. Det bygger mycket på principen att förorenaren betalar. Det handlar om att utsläpp ska beskattas, och miljöovänliga fordon och kemikalier likaså. Man kan säga att skatt på arbete växlas mot skatt på miljöförstöring. Ett exempel som vi redan nu har tagit med i årets budget och föreslår är regionaliserat reseavdrag där man gör skillnad på landsbygd kontra storstadsområden där man har väl utbyggd kollektivtrafik. Andra exempel är höjd fordonsskatt på bilar med hög negativ klimatpåverkan och skatt på elektronik som innehåller miljöfarliga kemikalier. När vi ser på den budget vi nu diskuterar kan vi konstatera att regeringen med Socialdemokraterna och egentligen går åt andra hållet och höjer skatterna med i runda slängar 32 miljarder. Den absolut största delen hamnar på jobb och företagande. Precis som nämnde här förut är det väldigt svårt att se någon grön skatteväxling i förslaget. kan vi konstatera att Liberalernas förslag till budgetramar tyvärr har fallit. Vi har ändå velat fullfölja det i ett särskilt yttrande och berätta vad vi har för satsningar i årets budget inom utgiftsområde 20 Allmän miljövård och naturvård. Jag kan ta det lite snabbt. Det är förstärkning av havs- och vattenrelaterad miljöövervakning. Det tycker vi är viktigt. Det är sanering och återställning av förorenad mark med speciellt fokus på bostadsbyggande och områden med särskilt stor risk. Där tror jag att vi till och med ligger över regeringens förslag. Vi föreslår permanent anslag för stöd till kommunerna för strandstädning. Där pratar vi om makroplast och mikroplast. Det är bara det att makroplasten med tiden blir mikroplast, så det hänger mycket ihop. Det är därför vi måste städa våra stränder. Vi satsar på restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden, och vi nämner speciellt Artdatabankens arbete, som vi tycker är viktigt. Vi vill ge Kemikalieinspektionen ökade resurser i syfte att öka marknadstillsynen med speciellt fokus på produkter som är riktade mot barn. Allmän miljö- och naturvård Vi har också nationella klimatinvesteringar i vår budget, men något mer specifikt. Framför allt lyfter vi fram att de måste vara marknadskompletterande, att vi måste bli mer noggranna med att inte satsa stöd och bidrag på sådant som skulle göras ändå. I den potten har vi inte lagt in laddstolpar, utan det har vi under utgiftsområde 21 Energi. Där har Liberalerna lagt in en satsning på 75 miljoner till laddstolpar. Sammanfattningsvis är jag som grön liberal nöjd och glad över att vi från vårt parti inom de givna ramar som vi har satsar och prioriterar just detta utgiftsområde, som vi gör. 198 (V) replik: talade bland annat om biologisk mångfald. Det är verkligen ett ämne som sorterar under det vi diskuterar här och . Jag tycker att Liberalerna av de borgerliga partierna – även om jag inte är särskilt imponerad av något av de partierna – är det parti som ändå brukar sticka ut bäst i fråga om biologisk mångfald, naturvård, skydd av skog och mark och så vidare. Därför, , blev jag så besviken när jag såg ert budgetförslag. När man jämför förslaget från regeringen med stöd av ser man att det är de största satsningarna på mycket länge på skydd av värdefull natur och även för skapande av nya nationalparker och naturreservat. Om man tittar på Liberalernas förslag ser man – nu vill jag vara lite budgetteknisk – beträffande anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, som handlar om skötsel av de befintliga naturreservat som vi har, att ni drar ned med . På anslag 1:16 Skydd av värdefull natur, som handlar om att skapa nya naturreservat och nationalparker, drar ni ned med hela – ni halverar den budgetposten. Du talade om biologisk mångfald. Då undrar jag: Ökar man den biologiska mångfalden i skogen genom de här stora neddragningarna? 199 (L) replik: Jag tycker att det är en ganska intressant diskussion. När vi diskuterar budget blir det väldigt anslagsfixerat. När vi sedan går in och gör utvärderingar är vi väldigt eniga om att det inte är anslagen som är det viktiga utan resultaten. Någonstans i det häradet kanske vi kan diskutera detta. Det är inte så att vi inte satsar på detta, utan vi satsar ganska mycket pengar. Från Liberalernas sida prioriterar vi detta område – men utifrån de ramar som vi har satt upp. Man kan alltid diskutera hur mycket skatt man ska ta in. Men från vår sida menar vi att om man tar ut så mycket skatt på företagande och arbete som man nu gör från regeringen, med stöd av , då äventyrar man resurstilldelningen på de här områdena . Det är i den kontexten man måste se detta. Vi tror mycket på att man även inom de ramar som ges kan göra väldigt mycket kring biologisk mångfald. Det jag nämnde och lyfte fram i mitt anförande och som vi har stöttat tidigare är Artdatabankens arbete, som vi tycker kanske inte har fått den framstående plats som det ska ha. 200 (V) replik: Allmän miljö- och naturvård är det en budgetdebatt. Vi talar om utgiftsområde 20, som handlar om miljöpolitik och klimatpolitik. Några av de viktigaste delarna i det utgiftsområdet är just skydd av värdefull natur och åtgärder för värdefull natur, hur vi ska kunna sköta den natur som vi har bättre. Det blir nästan lite fånigt om man försöker leda i bevis att en halvering av de här viktiga anslagen kan leda till att man ligger kvar på samma ambitionsnivå eller kanske till och med på en högre ambitionsnivå. Kan ni inte säga som det är i stället? Ni prioriterar skattesänkningar för storföretag och höginkomsttagare i stället för att skydda miljön. Det är ju vad det handlar om. Jag skulle vilja veta från dig, : Menar du verkligen på fullaste allvar att vi kan få fler naturreservat och fler nationalparker ifall man halverar anslag 1:16, ifall man drar ned med , som ni föreslår? 201 (L) replik: Det är precis som säger, att detta är en budgetdebatt. Men en budget är en helhet. Det finns en inkomstsida och en utgiftssida. Från Liberalernas sida är vi mycket noga med att tala om att man på inte kan ta ut den nivå på skatter som man gör från den nuvarande regeringens sida, med stöd av , utan att äventyra den svenska tillväxten, som säkrar de resurser som krävs, bland annat till detta område. Det sysslar med nu är stuprörstänkande: diskuterar vi bara detta. Men de facto satsar Liberalerna på anslaget Åtgärder för värdefull natur och nästan på anslaget Skydd av värdefull natur. Det är inte så att det inte satsas pengar på detta. Men till syvende och sist är det en prioriteringsfråga. Det är det budgeten handlar om. Vi tycker att den här frågan är viktig, och vi har prioriterat den inom de ramar som vi har satt upp. 202 (KD): Dagens debatt handlar i grund och botten om en ekologiskt hållbar utveckling. En hållbar utveckling är en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationer och deras behov. Det är en hållbar utveckling. Detta beskrivs också med en grundläggande kristdemokratisk princip, nämligen förvaltarskapstanken, som säger att vi har en jord att förvalta, inte förbruka eller förstöra, utan förvalta och vårda. Den ger oss människor ett speciellt ansvar. Detta ansvar är personligt men också gemensamt. Det går inte att vältra över ansvaret på andra personer eller på samhället i stort när det gäller att ändra livsstil. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning. Men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs det att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning och att sambanden kan förklaras på ett trovärdigt sätt för dem som berörs. Det är en framgångsfaktor. Allmän miljö- och naturvård Klimatutmaningen är i högsta grad global. Därför krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Vi var många som gladde oss och andades ut när klimatavtalet antogs i . Jag själv var inte i men satt här i och följde det hela. De flesta av världens ledare säger sig vara nöjda med överenskommelsen. Att alla 195 länder som deltog kunde enas och anta klimatavtalet med gemensamma mål är naturligtvis en historiskt viktig händelse. måste det betraktas som ett misslyckande att länderna inte kunde enas om konkreta åtgärder och trovärdiga utsläppsminskningar som leder oss bort från klimathotet. Det tror jag att vi kan vara ganska överens om. Ska temperaturmålet om maximalt och helst uppvärmning nås krävs att målet stöds med hjälp av styrmedel och konkreta åtgärder. Detta förutsätter större utsläppsminskningar än enligt den ambitionsnivå som länderna redovisade inför . Därför krävs det nu nya initiativ på nationell och internationell nivå för att driva på klimatarbetet. Det är också viktigt att det som har överenskommits mellan de rika länderna om ansvar för finansiering efterlevs. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på deras väg mot hållbar utveckling. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. avsätter i sitt budgetalternativ 500 miljoner till den gröna klimatfonden .