prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — Det var till och med så att regeringen ondgjorde sig över att vi i oppositionen satte käppar i hjulet genom att ha fräckheten att hävda vårt eget förslag, som vi förstås tror är både rätt och riktigt för att få fler ungdomar i arbete. Men vänsterregeringen vill att oppositionen ska lägga sitt förslag åt sidan, trots dess demokratiska legitimitet, eftersom vänsterregeringen ändå skulle återkomma med sin höjning av arbetsgivaravgiften för unga. Vilket märkligt resonemang! Det har talats en del om traineejobb . Det var ett av de starkaste vallöftena från Socialdemokraterna. konfronterades Socialdemokraterna med verkligheten. Löften tar tid. De måste lanseras hos arbetsgivarna. De unga som ska in i bland annat den stora vårdapparaten måste hitta sina roller och fungera. Jobben måste dessutom göras meningsfulla. Det här skedde , sedan var det hela över – i alla fall de statliga medlen. Det är naturligtvis lite för tidigt att tala om fiasko, men vad kommer det att bli? Det ska bli intressant att se. Det fanns inte mycket i budgeten den här gången. Det kommer sedan, säger man. Debatten har bara börjat i dessa frågor. Vad säger branschen om vad regeringen aviserar i sitt förslag om att höja arbetsgivaravgiften? För telefonförsäljnings- och kundtjänstföretagen där nära hälften av de uppåt 200 000 anställda ungdomarna finns innebär vänsterregeringens förslag kostnadsökningar på 2 000–per ung anställd. De räknar med upp till 5 000 färre arbetstillfällen som en direkt följd. På Ica arbetar 25 000 unga. Hälften av butiksmedarbetarna är . En Icahandlare säger att ungdomsrabatten har gjort butiken mer benägen att utforska nya idéer och affärsmöjligheter, till exempel bemannade diskar. kommer de att på ett helt annat sätt att tänka till innan de anställer, bli mindre kreativa och i stället konsolidera mer, säger . Inom detaljhandeln arbetar 90 000 ungdomar. Det är runt en femtedel av alla ungdomar som har ett jobb. Nära tre av tio handlare säger att höjda arbetsgivaravgifter tvingar dem att minska antalet anställda. Det är klart att om kostnaden blir densamma oavsett om ungdomarna är upp till 23 eller om de är lite äldre och har lite mer erfarenhet, då får de yngre svårare att få in en fot på arbetsmarknaden. Jag kan bara vädja till regeringen att anamma Alliansens förslag till gagn för alla ungdomar som behöver komma in i arbetslivet, uppleva arbetsgemenskap, ta ansvar och som ett resultat av en bra insats också kvittera ut lön och planera för framtiden när det gäller familj, bostad, resor och annat som hör livet till. Vi vill satsa på dessa ungdomars framtid. 79 (S) replik: Jag begärde replik eftersom vi i slutet av anförandet fick höra om nya potentiella jobb eller nya jobb som skulle ha skapats inom handeln. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Det var en liknande replik som jag försökte anföra mot från tidigare, men där tror jag att det blev ett litet missförstånd. Jag refererade till en rapport som fackförbundet kom med så sent som . Jag tror att tolkade det som att jag hänvisade till , menar jag menade alltså fackföreningen . Handels har så sent som kommit med en rapport som visar att andelen unga inom handeln faktiskt har minskat då de här subventionerna har funnits inom både detaljhandeln och partihandeln. Jag skulle egentligen bara vilja höra vad har att säga om det. 80 (KD) replik: Jag konstaterar att det har blivit ett antal arbetstillfällen för dessa ungdomar – 6 000–10 000 arbetstillfällen. De är viktiga. För varje enskild ungdom blir det ett väldigt viktigt moment att få det arbetet. Att arbetslösheten har stigit kan man knappast belasta just den här reformen för. Det tycker jag är ganska magstarkt. Det finns många andra incitament som påverkar hur arbetslösheten utvecklas i ett land. Det här är i så fall ett försök att stävja minskningen. 81 (S) replik: Vi hör här ledamoten från resonera enligt den teori som han och de borgerliga har haft i och vill fortsätta att tillämpa framgent. Det är en teori som går ut på att fler ungdomar skulle få jobb tack vare de sänkta sociala avgifterna. Det är klart att vi kan hitta enskilda fall. Men ungdomsarbetslösheten har inte blivit lägre under de här sju åren med sänkta sociala avgifter för unga. ser vi svart på vitt att inom handeln, som det så ofta refereras till, har det till och med blivit en lägre andel unga anställda. Jag hade hoppats att få lite mer av analys och svar från i fråga om hur de ser att den teorin går ihop med verkligheten, för jag får inte riktigt ihop det. Det jag ser är att vi har en dyr och ineffektiv åtgärd som hade avsikten att sänka ungdomsarbetslösheten men som bevisligen inte har haft den effekten. Ser inte att man skulle kunna göra en väldig massa andra aktiva insatser för de pengarna för att få ett bättre resultat? 82 (KD) replik: Det verkar som att regeringssidan är emot de här ungdomsjobben på grund av att de kostar så pass mycket. Vi är antagligen överens om att de 10 000 jobben som har skapats ändå är någonting positivt. Det är kostnaden som jag hör att flera företrädare för regeringssidan reagerar på. Låt oss då ställa det här som och regeringssidan säger är så ineffektivt mot regeringens förslag om traineejobb. SKL har uttalat sig och säger så här: ”Risken är att det här” – alltså traineejobben – ”blir pengar i sjön för att ungdomarna finns inne och sedan försvinner ut igen till något annat. Då kommer arbetsgivarna antagligen använda det här för att ta in nya ungdomar ” – man tar alltså in nya ungdomar igen – ”i stället för att se till att ungdomarna nu blir anställningsbara.” Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Dessutom uttrycker man sig så här – jag ska inte apostrofera någon på SKL och säger inte att det här är SKL:s uppfattning, men det finns personer som uttrycker det så här: Traineejobben ska bygga på de avtal flera kommuner redan tecknat med facket om yrkesintroduktion för ungdomar, men de ska vara fullt finansierade av staten. är ett exempel på en kommun som redan har avtal, men äldreomsorgschefen där ser problem med traineejobben: Vår omvårdnadspersonal, undersköterskor och vårdbiträden, behöver ha väldigt mycket tid för att kunna ta hand om de här personerna. finns inte hos vår personal. Hur ska ni bära er åt med de här traineejobben för att det ska fungera i vårdapparaten med helt nya ungdomar som inte har någon erfarenhet? Det ska bli väldigt intressant att höra vad du säger, . 83 (S): Jag kan konstatera att under den här debatten har flera av företrädarna för de borgerliga partierna konstaterat dels att det är svårt för unga att få jobb , dels att det är många unga som står utan tillräcklig kompetens. De är inte tillräckligt rustade för att ta de jobb som finns. Ändå låter det på de borgerliga företrädarna som att de tror att sänkningen av de sociala avgifterna för unga har lett till en dramatiskt lägre ungdomsarbetslöshet. Så är ju inte fallet. Det blev inte på det viset. Jag vill också göra klart att ingen föreslår att vi ska höja de sociala avgifterna för unga för att sedan lägga pengarna orörda på hög någonstans. Poängen med att ta bort nedsättningen av de sociala avgifterna är att göra något annat för pengarna i stället, att göra sådant som ger effekt och faktiskt hjälper unga människor att ta sig in på arbetsmarknaden och möta de krav som ställs där . Sänkningen av de sociala avgifterna för unga har varit dyr och ohyggligt ineffektiv. Man får ett jobb för en kostnad som motsvarar tre fyra jobb. är jättemycket pengar. Det motsvarar, för att återigen hänvisa till den rapport som kom med , ungefär 40 000 heltidsjobb med en lön på eller hundratusentals utbildningsplatser. Vi socialdemokrater vill rikta de här pengarna mot aktiva insatser som ger resultat för att knäcka ungdomsarbetslösheten. Det är så vi vill välja att agera. Jag undrar fortfarande varför Alliansen så envist vill fortsätta att gräva i det gamla spåret med en politik som uppenbarligen inte har lyckats knäcka ungdomsarbetslösheten. 84 (C) replik: Det är intressant att höra tala om effektiviteten. Om det är så att de höjda arbetsgivaravgifterna för unga som regeringen föreslår inte har någon effekt på jobben, varför väljer då regeringspartierna att kompensera försvaret, kommunerna och landstingen för de kostnadsökningar som de får på grund av de höjda arbetsgivaravgifterna? Jag tycker att det är en ganska intressant fråga som Socialdemokraterna faktiskt bör svara på. Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga När man talar om effektiviteten i åtgärderna refererar man ofta och gärna till IFAU. Jag vill återigen poängtera det som jag lyfte fram i mitt anförande: Rapporten skrevs med siffror som var , när finanskrisen var som värst och inga företag vågade anställa. Det är den ena delen. Den andra delen är att man konstaterar att sänkningen kanske inte var tillräckligt stor. För att få effekt skulle sänkningen ha varit ännu större. Det är det som genomförs för de allra yngsta, de som står längst från arbetsmarknaden och behöver få den här möjligheten att komma in på arbetsmarknaden, för att ge dem riktiga jobb – som det faktiskt blir – genom att sänka de kostnader för att anställa i små och växande företag eller i kommuner och landsting som den här sänkningen medför. Återigen: Varför kompenserar man kommuner och landsting när man inte anser att det har någon effekt på sysselsättningen eller jobben? 85 (S) replik: Vi säger inte att det inte har haft någon effekt. Vi säger att det har haft begränsad effekt. Vi säger att effekten inte har stått i proportion till kostnaderna. När sysselsättningseffekterna har varit så oerhört begränsade finns det inte mycket som tyder på att en höjning skulle få större effekter. Det är många experter som håller med om det resonemanget. I ert resonemang, , hör jag dock precis detta, alltså att en höjning skulle få större effekter än en sänkning har haft. Det resonemanget går inte helt ihop, och det finns många, bland annat IFAU, som har underkänt det. Det är också intressant att de borgerliga partierna föreslår en höjning för de ungdomar som är . Jag skulle vilja höra resonera om det får någon effekt för just dessa ungdomar. Om det är så, hur kommer det sig då att man är beredd att höja för dessa men inte för andra, på grund av att det skulle komma att få förödande konsekvenser som man resonerar kring? Detta skulle jag vilja få svar på. 86 (C) replik: Jag skulle vilja börja med de asymmetriska effekterna, som började med. gjorde en beräkning på detta och pekade just på att effekterna är asymmetriska, vilket innebär att de negativa effekterna av att höja arbetsgivaravgifterna för unga är mycket större än de positiva effekter som man har fått genom att sänka dem. När jag träffar småföretagare ute i landet, framför allt hemma i , har jag mött många inom särskilt besöksnäringen som tack vare de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga har vågat anställa en till. De vittnar också om den problematik som de står inför när de inte vet vilken kostnaden för deras anställda blir. Ska man behöva dra ned antalet anställda , eller ska man vänta till senare? Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga Problemet är att det inte går att kompensera de högre utgifter man får genom att höja arbetsgivaravgifterna för unga. Man kan inte sänka lönerna i samma utsträckning som arbetsgivaravgifterna ökar. Man kan heller inte höja priserna på produkterna för att motsvara de höjda arbetsgivaravgifterna. I stället går det direkt ut över resultatet. Det gör att företagen måste minska sin arbetskraft eller i värsta fall lägga ned sin verksamhet. Det är förödande för många av landets små och växande företag. När det gäller varför vi gör en justering och tar bort sänkningen av arbetsgivaravgifterna för de äldsta ungdomarna och sänker den ytterligare för de yngsta vill jag framhålla det jag nämnde på tidigare. Bland andra IFAU pekar på att effekterna skulle ha varit större om vi gjorde en kraftfullare sänkning. Det är just det vi nu gör för de allra yngsta – de som står längst från arbetsmarknaden, som kommer ut från skolan och inte har de kontakter eller erfarenheter som de behöver för att få sitt första jobb. Den erfarenhet man då får behövs för att man ska kunna få sitt nästa jobb och därmed komma in på arbetsmarknaden. Det är det avgörande. 87 (S) replik: ser vi trots allt många nya lediga jobb. Detta sker som vi har en väldigt hög arbetslöshet, inte minst bland unga. Vi ser också att de nya jobben nästan varje gång kräver minst gymnasial utbildning. hör vi ett resonemang från . Man säger att vi har en allvarlig situation på arbetsmarknaden. Det instämmer jag i. Det är bland annat för att det finns många unga som inte står tillräckligt rustade att ta de jobb som växer fram. Jag menar att ni hamnar i en tankevurpa. Vi gör en helt annan analys och drar en annan slutsats. Vi säger att bland det viktigaste vi kan göra är att se till att ungdomarna blir rustade med det som krävs för att etablera sig på arbetsmarknaden. vill jag slänga in ett citat från : Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. är väldigt mycket pengar, speciellt när resultatet är så ofantligt begränsat som det har blivit efter den här reformen. Vi har inte fått någon lägre ungdomsarbetslöshet. Det är dags för en ny politik . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Beskattning av företag, kapital och fastighet betänkande 2014/15:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet 88 PER ÅSLING (C): har ansvaret att fastställa riktlinjer för skattepolitiken. Skattereglerna måste utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Beskattning av företag, kapital och fastighet Det är angeläget att arbetet med att förenkla skatteregler och minska den administrativa bördan drivs vidare med hög prioritet. En lämplig utgångspunkt är att beskatta mer av det vi vill ha mindre av och beskatta mindre av det vi vill ha mer av. behöver en stark jobbtillväxt i hela landet. Den ekonomiska krisen i och vår omvärld har drabbat många hårt. Särskilt mindre orter som har varit beroende av en eller ett fåtal arbetsgivare har fått se jobb försvinna. När jobben försvinner, försvinner också framtidstron. Detta är vad som händer på de platser där Arbetsförmedlingen och aviserar nedläggningar. Jag tycker att det är både fel och anmärkningsvärt med den förändring som har aviserats . Det försvagar den svenska myndighetsstrukturen, och det skapar olycklig centralisering med flyttning till vissa större orter. När svensk ekonomi nu långsamt återhämtar sig – jag tycker att , som visar på 5-procentig ökad export och en bnp-tillväxt på och är väldigt glädjande – är det viktigt att alla får en chans att dra nytta av återhämtningen. Vi måste stärka möjligheterna för jobb att växa fram i små företag i hela landet. och Alliansen gjorde mycket för jobbskaparna i regering. Vi gjorde det enklare att starta företag, bland annat genom att minska regelkrånglet och sänka kravet på aktiekapital. Vi gjorde det billigare att anställa genom att sänka arbetsgivaravgifterna, särskilt för ungdomar. Vi sänkte risken med att anställa, bland annat genom att införa ett så kallat högkostnadsskydd för sjuklönekostnaderna. Och vi gjorde det enklare att driva företag genom att undanta småföretag från revisionsplikt, och vi införde investeraravdraget. och Alliansen har också bidragit till att det går att driva företag i nya branscher. Inom välfärden finns många nya arbetsgivare som levererar välfärd av hög kvalitet och bidrar till större valfrihet för såväl anställda som patienter och elever. Antalet kvinnliga företagsledare inom vårdbranschen är dubbelt så stort som i resten av näringslivet. Så ser en jämställd politik ut i praktiken. Vi har gett fler kvinnor möjlighet att ta makten över sin arbetssituation, starta företag och ta ekonomisk makt. Mer måste dock göras för att vi ska få se en grön jobbtillväxt i hela landet. En stor del av våra mindre företag är familjeföretag. Många av dem drivs av personer som är . Vi står alltså inför ett stort generationsskifte i de svenska företagen. Att dessa företag kan drivas vidare är av största vikt. De skapar en trygghet och långsiktighet i det svenska näringslivet. Därför är det olyckligt att dagens skatteregler missgynnar generationsskiften. I många fall är det skattemässigt gynnat att sälja familjeföretaget till en extern köpare i stället för att låta det gå vidare till nästa generation. Och i många fall ger samma regler upphov till ett ineffektivt beteende, där kapital låses i träda för att undvika att man ska behöva beskatta det som inkomst av tjänst. vill se fler familjeägda småföretag, inte färre. Därför vill vi tillsammans med de andra i Alliansen underlätta för generationsskiften. Beskattning av företag, kapital och fastighet Alla som startat ett företag vet att det ofta är ont om såväl kapital som likviditet i inledningsskedet. Många företagare vänder sig därför till externa finansiärer. Det är klart att det är bra och nödvändigt, och tillgången till externt kapital är viktig. Men det innebär emellanåt att företagen förlorar kontrollen över sitt eget företag. Bristen på likviditet gör det också svårt och ibland omöjligt att erbjuda konkurrenskraftiga ersättningar till personer med nyckelkompetens, företrädesvis i mindre företag. Det gör det svårt att få den kompetens som krävs för att företaget ska kunna växa. Ett sätt att lösa båda dessa problem – att företagaren förlorar kontrollen över sitt företag och att det är svårt att attrahera den nyckelkompetens som krävs – är att underlätta för så kallade personaloptioner. Personaloptioner gör det möjligt för företagaren att erbjuda anställda att bli delägare. Det skapar rätt incitament för företagaren och ökar möjligheten att locka till sig nödvändig kompetens. Alliansen tillsatte en utredning om den skattemässiga behandlingen av just personaloptioner. tydliga åsikt är att reglerna måste bli mer förmånliga. Det skulle ge oss fler drivna företagare med större möjlighet att skapa jobb och få företag att växa. var med och avskaffade revisionsplikten för tiotusentals småföretagare. Det var ett led i arbetet med att minska regelkrånglet för landets jobbskapare. Vi vill gå vidare. Fler småföretag kan undantas från revisionsplikt. På så vis kan de ägna mer tid åt det som de är bra på: att skapa jobb. Låt mig bara påminna om att fyra av fem nya jobb just skapats i mindre företag. Dessutom skulle detta innebära ett revisionsupplägg som mer liknar andra EU-länders. Det är genom öppenhet och handel som vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att jobben ska kunna bli fler. Här spelar skattepolitikens utformning en avgörande roll. Låt mig avslutningsvis konstatera att skattesystemet måste premiera det personliga, direkta och arbetande ägandet, som har starka positiva effekter för samhället. Från sida lovar vi att fortsätta arbetet för ett bättre klimat för jobbskaparna och för hållbar tillväxt i hela landet. Jag vill med det yrka bifall till Alliansens reservation nr 1. 89 (M): Jag tänker inleda med att göra något som görs alldeles för sällan från den här talarstolen. Jag tänker sjunga företagandets och företagsamhetens lov. För mig är varje enskild företagare en hjälte. Det är någon som tror på en idé, utvecklar den och genom sin kraft och sitt engagemang bidrar till vårt lands utveckling och till sin egen och andras försörjning. Arbetslinjen börjar i företagen. Det är genom företagsamhet och genom nya och växande företag som fler får sin anställning, fler får sysselsättning och fler kan känna verklig trygghet. Fler jobb i växande företag betyder också ökade skatteintäkter, vilka i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Beskattning av företag, kapital och fastighet Vi behöver ett företagsamt . Vi behöver fler företagare i . Vi behöver fler som genom sina insatser hjälper till att bygga vårt land. Vi har att behandla skatteutskottets betänkande nr 17, Beskattning av företag, kapital och fastighet. Det är ett motionsbetänkande som dels behandlar förslag från de budgetmotioner partier lade fram , dels behandlar motioner från den allmänna motionsperioden . Jag valde att inleda mitt anförande med att sjunga företagsamhetens lov. Det gjorde jag eftersom det blir alltmer uppenbart att det är här skiljelinjen går också i den här kammaren. Antingen vill man underlätta för företagande och entreprenörskap och lägger fram förslag om hur regler kan förenklas och skatter justeras så att fler vill och vågar ta steget ut i företagande och så att fler företag kan växa eller så lägger man fram förslag där företagande såväl stävjas som försvåras. Antingen väljer man att se på företagsamhet som en förutsättning för tillväxt, jobb och en god välfärd eller så ser man företagsamhet som något nödvändigt ont, något som mest snedvrider och snedfördelar och något som i bästa fall kan utgöra en aldrig sinande inkomstkälla för staten och som ständigt kan påföras ny beskattning. inledde min utskottskollega , Socialdemokraterna, sitt anförande med att citera en känd strof ur en socialistisk kampsång: ”Båd’ stat och lagar oss förtrycka vi under skatter digna ner” Det var väl den del av anförande som jag mest höll med om. Men själv kommer jag osökt att tänka på Allmänna valmansförbundets valaffisch , där näringslivet framställs som den numera utmärglade arbetshästen under rubriken: Havre eller arsenik. Man syftade på Högerns näringspolitik alternativt den socialistiska krishjälpen. Så illa är det tack och lov inte , herr talman. Det vore mig främmande att påstå något sådant. Men man ser enskilda företagare antingen som potentiella hjältar eller som förmodade skattesmitare som ständigt ska misstänkliggöras. Alliansregeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka företagsklimatet i . Bolagsskatten och socialavgifterna har sänkts, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag har förbättrats. Det har blivit möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Det finns 200 000 fler företag än när alliansregeringen tillträdde. Egenavgifterna har sänkts, och regelbördan har minskat. Vi avskaffade revisionsplikten för vissa bolag och införde enklare redovisningsregler. Kvartalsredovisning av mervärdesskatt infördes, och förenklingar i arbetsmiljölagstiftningen gjordes. Vi förbättrade 3:12-reglerna, förenklade i fråga om tidsbegränsade anställningar och införde enklare regler för bokföring och arkivering. Vi införde en enklare redovisning när det gäller jämställdhetsplaner och lönekartläggningar. Beskattning av företag, kapital och fastighet Vi införde investeraravdraget för att underlätta kapitaltillförseln till mindre företag och öka incitamenten för privatpersoner att satsa i små företag och ge dem bättre förutsättningar att växa. Den så kallade expertskatten förenklades, vilket innebär bättre förutsättningar för svenska företag att rekrytera utländska experter och andra nyckelpersoner. Detta stärker svenska företags konkurrenskraft på den internationella marknaden och gör det attraktivare för högkvalificerade personer att arbeta och forska i . Vi införde också en utvidgad avdragsrätt för forskning och utveckling. Det blir alltmer uppenbart när man ser till den så kallade samarbetsregeringens förslag och utspel att fagert tal före valet om vikten av ett gott företagsklimat och ett starkt näringsliv stannade vid en läpparnas bekännelse. I är skatterna på företagande fortfarande högre än i många andra jämförbara länder. Ändå är det ytterligare skattehöjningar som står överst på regeringens näringspolitiska agenda. Det ska bli dyrare att arbeta, dyrare att anställa och dyrare att driva företag.