prot · H20980 · 2015-03-27 00:00:00 — Vår svenska valuta kan vi inte säga något annat om än att den har tjänat oss väl under den senaste ekonomiska krisen. Utan vår egen valuta kan vi nog säga att vi hade förlorat betydligt fler jobb än vi gjorde. hoppas jag bara att vi kan arbeta framåt, komma tillbaka in på banan och se till att återhämta oss från krisen och kanske expandera industrin ytterligare. Som jag redan har sagt i tidigare anförandena är det ambition, genom vårt påbörjade arbete med industrinationen . 21 (MP): Vi kan efter dagens debatt konstatera att vi gemensamt här värnar och vill utveckla näringslivet. Det är en mycket bra punkt att enas om för fortsatt arbete. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Jag konstaterar också att säger att vi inte kan söka gamla lösningar på de problem som ligger framför oss. Ändå är det mest förslag på gamla lösningar som har kommit från de borgerliga partierna , medan regeringens satsningar på innovationsråd och mer fokus på industripolitiken har fått tummen ned. När det gäller vad som lockar alternativt avskräcker satsningar har vi delvis olika bilder. Där vi i ser vikten av goda livsmiljöer och möjligheter till ett hållbart näringsliv ser andra partier andra saker. och står hur som helst inför stora utmaningar på området. Där är vi ense. Det är också en trend som har hållit i sig länge och som accelererar. Som jag har sagt tidigare finns det också företag som flyttar hem sin produktion och ökar sin export. Det måste vi också tänka på och ge dessa företag förutsättningar att utvecklas. Vi måste höja blicken och se ett behov av bra utbildning och kreativa miljöer och därmed locka arbetskraft. Det är en av de absolut viktigaste grundförutsättningarna för alla olika företags utveckling i . Jag ser fram emot fortsatt debatt och idéutveckling på området. 22 (C): är och ska fortsätta vara en stark industri- och innovationsnation. Jag nämner industrikanslern som något som visar Socialdemokraternas och övertro på att en administrativ tjänst i ska rädda konkurrenskraften . Det som man vill ha mindre av, det ökar man kostnaderna för genom att hårdare beskatta det. Det som man vill ha mer av, det sänker man kostnaderna för. Denna logik kan de allra flesta skriva under på. Därför vill inte höja kostnaden på jobb och företag. Ett näringslivsklimat bedöms utifrån en helhetsbild, en samlad bild av vilka förändringar som en regering vill göra. Jag ska därför lista några exempel på Socialdemokraternas och reformambitioner för företag. Det handlar om skattehöjningar på 25 miljarder , tredubblad skatt på unga , skatt på avstånd, det vill säga en lastbilsskatt på per mil, särskild löneskatt för personer som har fyllt , halverat RUT-avdrag, nästan halverat ROT-avdrag och en våt filt över mer än 13 000 företag med ca 250 000 anställda genom stopp för välfärdsföretagen. Det framgår med all önskvärd tydlighet att regeringens politik går ut på att straffbeskatta företagen för att ha råd med sin kortsiktiga arbetsmarknadspolitik. Ingen industrikansler i världen kan få den ekvationen att gå ihop. Ingen industrikansler i världen kan summera detta och stärka företagsklimatet och konkurrenskraften, inte för forskningsintensiva företag och inte för något företag. Jag vill avslutningsvis tacka för initiativet till denna debatt . 23 (V): Jag börjar med att göra en rättelse av det som sa. Han sa att vi i är nöjda med att ta upp exempelvis och vara nöjda med det. Jag sa inte det. Du borde ha lyssnat på vad jag sa i övrigt. Jag sa att vi tror att som nation har jättebra möjligheter i andra branscher också. Men jag tror att det finns en naturlig global förklaring till att vi kanske inte kommer att klara av konkurrensen i alla branscher. Jag tänker inte ta upp några exempel, och jag hoppas att alla klarar sig. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Många har talat om industrinationen. Precis som och andra anser jag att vi har en basindustri som är viktig. När jag träffar branschorganisationerna och intresseorganisationerna i näringslivet och när jag träffar industrin märker jag en skillnad. Ingen i industrin har sagt till mig att skatterna är för höga. Men de säger att de saknar utbildad personal. Det möter jag . Men ingen säger att det är för dyrt att anställa ungdomar. Jag måste erkänna att jag givetvis inte har besökt hamburgerrestaurangerna. Men när jag har talat med basindustrin, den industri som så att säga har produktion, är det ingen som har sagt att det är för dyrt att anställa någon. Det som de säger är att de saknar utbildad personal. När det gäller vad och regeringen vill är det en sak som jag har reflekterat över. Beträffande skatter har vi ett underskott och vi vet att dessa pengar behöver komma in. Men ingen annan säger hur vi ska få in pengarna. Jag kan alltså bara konstatera att när jag träffar industrin säger de att de inte hittar utbildad personal. är det detta som är problemet. Jag tackar för att har tagit initiativ till denna debatt. 24 (FP): Herr talman och debattdeltagare! Jag vill tacka alla för att denna debatt om detta viktiga ämne kunde komma till stånd. När åker runt till dessa basindustriföretag tror jag att man borde lyssna och höra en sak till. De brukar alltid säga att de vill ha en stabil elförsörjning. Det brukar den svenska basindustrin alltid säga. Jag tror att den rödgröna sidan behöver lyssna på det också. För denna typ av företag är det helt centralt hur kärnkraftens framtid hanteras. Tror man på en snabbavveckling, som och gör, kommer man att försätta dessa företag i en mycket svår kris. Många av dem kan inte flytta någon annanstans eftersom skogen finns i . I stället lägger man i så fall ned. Men de andra globala företagen, de som finns över hela världen, kanske inte sätter sig i möten med oss och talar om vad de vill ha, även om de gör det . De lämnar bara och åker någon annanstans. Det är så det fungerar. Det är den bistra sanningen att de globalt verkande företagen, som ibland har styrelser i och ibland långt borta, funderar på hur skattetrycket och konkurrenskraften ser ut här och hur de ser ut där. De skriver inte debattartiklar i , utan de drar sig ur. Det är så det fungerar, och det måste vi förstå. Hur många möten vi än har med olika företagarorganisationer måste vi se detta och förstå att dessa drivkrafter finns. Vi måste vara konkurrenskraftiga. har i sina inlägg konsekvent undvikit att tala om de skattehöjningar som regeringen planerar mot svensk företagsamhet, trots att de är historiskt stora. Han talar om allting annat och hur bra det är i . Jag håller med om det. Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Men jag ber att i sitt sista inlägg berätta varför dessa skattehöjningar är så bra för svensk konkurrenskraft och varför inte världens högsta marginalskatter räcker. 25 (KD): Som kristdemokrat har man alltid förmånen att vara sista talare. Jag skulle vilja nämna en sak som jag var med om . Jag hade förmånen att få träffa en kinesisk miljardär som har kommit hit till . Han är delägare i en stor asiatisk koncern, och han vill investera i just svensk life science via Development. Han uttryckte ett intresse för att investera . Det är inte småpengar. Som skäl till att han vill investera i i stället för i eller i något annat land – han hade naturligtvis blivit föremål för påtryckningar från alla möjliga håll – angav han följande: Det var bra läge just nu när det behövs kapital, och forskning och utveckling håller hög klass. Jag är mycket entusiastisk över den svenska innovationskulturen. Då kan man säga att vi fortfarande har innovatörer som så att säga inte har varit föremål för de senaste Pisaresultaten. Men det handlar om att faktiskt se att svensk life science har ett gott rykte utomlands men att det också gäller att bibehålla detta. Denna miljardär ville bidra till en högkvalitativ sjukvård i för att kunna sälja vård och behandling till personer utanför , alltså att få en utökad export även på detta område. Därför kan jag självklart inte låta bli att slutligen nämna den fara många företag inom vård- och omsorgssektorn i det här landet känner. Det är företag med stor potential att växa och även komma ut på exportmarknaden inom sina viktiga arbetsområden, men de känner en oro för vad regeringen ska hitta på som kommer att begränsa deras möjligheter att växa och utvecklas. 26 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för dagens debatt. I över har vi diskuterat en av kanske viktigaste utmaningar, och vi har en del gemensamt i analysen av läget. Vi har också en del gemensamma utgångspunkter. Sedan har vi dock lite olika åsikter om vad man behöver göra just nu för att lösa frågorna. Jag kan väl bara konstatera att de borgerliga partiernas väckarklocka inte riktigt tycks ha ringt än när det gäller fixeringen vid skatter. Skatter är relevanta när vi diskuterar konkurrenskraft med andra länder – det är självklart så – men det är inte den enda parametern när vi diskuterar vad som bygger svensk konkurrenskraft. När man i ett läge där fortfarande har 81 miljarder i budgetunderskott bara kommer dragande med olika skattesänkningsfrågor måste vi ju fråga oss hur det ska finansieras. Ska man ta ännu mer pengar från skolan eller från forskningen? Det kommer ju inte att gå. Därför måste vi ha en realistisk syn på vilka prioriteringar för framtiden vi gör . Jag tycker att svaret på frågan varför vi kommer att behöva göra en del skattejusteringar för att finansiera saker och ting är att vi står inför ett investeringsbehov för . Aktuell debatt om företagsklimatet för forskningsintensiva företag Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller universitet och högskola; vi behöver bygga ut detta. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller att bygga ut , så att vi klarar matchningen mot arbetsmarknaden. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller att bygga ut skolans kvalitet, framför allt genom satsningar på lärare, och det kommer att kosta pengar. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller underhållet av järnvägen. Vi står inför ett investeringsbehov när det gäller bostadsbyggandet, som måste växa för att vi ska klara tillväxten. Det kostar pengar, och vi måste finansiera detta. Vi står dock även inför enorma möjligheter. har vi talat om problemen, men om vi avslutningsvis tittar ut ser vi att förutsättningar och framtid finns i resten av världen. Precis som några har varit inne på är det handel och utbyte som gäller. Resten av världen växer. Vi har en befolkningsökning, och fler lyfts ur fattigdom och kommer att kunna efterfråga svenska produkter. Vi står inför en klimatomställning där det finns en efterfrågan på våra företags teknik och kunnande, och vi står inför en demografisk utveckling som gör att efterfrågan på life science-produkter kommer att växa. framtid är god om vi tar vara på möjligheterna. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 3 Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:387 Interpellation 2014/15:387 Arbetsgivaravgifterna av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:388 Interpellation 2014/15:388 Överskottsmålet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:393 Interpellation 2014/15:393 Överskottsmålet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:418 Interpellation 2014/15:418 Grundutbildningen till läkare av Finn (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2014/15:428 Interpellation 2014/15:428 Ökad konkurrens på järnvägsnätet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:437 Interpellation 2014/15:437 Avskaffandet av fritidspeng av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2014/15:FPM21 om en kapitalmarknadsunion KOM(2015) 63 till finansutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2015) 129 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2015) 141 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . (2015) 6 till utrikesutskottet § 7 Svar på interpellation 2014/15:309 om utrikespolitiska hållning till 27 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! har frågat mig om till skillnad från många andra länder gör bedömningen att den ökade övningsverksamhet vi deltar i inte hänger samman med den ryska aggressionen och agerandet i vårt närområde. har vidare frågat om det är min och regeringens uppfattning att ska hålla sig neutralt i förhållande till ryska uttalanden om samövningar med och våra baltiska grannar. Slutligen har hon frågat vilken regeringens hållning är till ryska försök till påtryckningar gällande våra säkerhets- och utrikespolitiska vägval. Låt mig börja med att framhålla att rätt att själv välja säkerhetspolitisk inriktning är central och självklar. Som jag har sagt vid tidigare tillfällen har inga kontakter med ryska företrädare på något sätt påverkat hållning och vårt självständiga säkerhetspolitiska agerande. Det gäller även svensk övningsverksamhet. Det är som avgör var, när, hur och med vem vi genomför övningsverksamhet. Utvecklingen i vårt närområde understryker vikten av att stärka försvarsförmåga, inklusive övningsverksamheten. Militär övningsverksamhet är en viktig del av vår säkerhetspolitik, både för att markera närvaro och solidaritet och för att utveckla Försvarsmaktens förmåga. Den ryska aggressionen i måste bemötas kraftfullt med europeisk enighet, stöd till samt en principfast politik gentemot . Det är en nödvändig politik för säkerheten i och för säkerhet. 28 (C): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på mina frågor. Låt mig börja med att understryka skälet till att jag väckte interpellationen, nämligen att jag anser att det är viktigt att regeringen får möjlighet att vara tydlig med sin politiska hållning i de här frågorna. Jag är glad att utrikesministern är tydlig när det gäller den ryska aggressionen mot , herr talman. Jag ger fullt stöd för det. Det måste bemötas kraftfullt och principfast. Jag hade önskat att det fanns samma tydlighet när det gäller övriga agerande. Det som pågår – det är tydligt – är nämligen ett propagandakrig, som också berör oss. försöker med sin politik hävda sin så kallade intressesfärspolitik på nytt. Mot den bakgrunden kan man ju förstå att just den ryska ambassadören i och hade fått ett uppdrag att ta upp några frågor om övningsverksamhet med och . Därför hade det varit intressant att både i kabinettssekreterarens uppteckningar från samtalet med ambassadören och i utrikesministerns tal få utläsa en tydlighet från regeringens sida om att den utökade övningsverksamheten naturligtvis hänger samman med det aggressiva ryska agerandet, herr talman. Det är nämligen entydigt så att inte minst våra baltiska grannar känner av mycket kraftfull rysk propaganda och krigföring på lite olika sätt. Då är det naturligtvis självklart att vi ställer upp för våra baltiska grannar. Jag hade mot den bakgrunden också tyckt att det var självklart att vara tydlig med att vi från svensk sida kommer att ställa upp om våra baltiska grannar skulle angripas, eftersom det är en del av vår solidaritetspolitik. Vi är inte neutrala, herr talman; neutralitetspolitiken lämnades för länge sedan. Alldeles uppenbart har dock den ryska statsledningen och den ryska politiska ledningen en ambition att måla den bilden och driva den diskussionen särskilt mot och , eftersom vi inte ingår i Nato. Därför borde det vara extra viktigt för att vara tydlig med att det inte innebär att vi är neutrala. Vi är inte neutrala i förhållande till våra grannar, och vi är inte neutrala när det gäller angrepp från rysk sida – oavsett om det är propagandakrigföring, någon form av it-krigföring eller annat. Mot den bakgrunden är det trist att den tydligheten inte fanns i utrikesministerns svar. Jag tycker också att det hade varit bra att få en stark markering att regeringen kommer att agera kraftfullt på dylika försök till inblandning. fick vi en signal från kabinettssekreterarens samtal med den ryska ambassadören; man pratar om att man har betonat att övningen inte är någon markering. Men det är det ju, herr talman – åtminstone i mina ögon. Vi markerar tydligt närvaro därför att har ökat och förändrat sitt sätt att agera. Landet är mer aggressivt. 29 Utrikesminister (S): Jag har i första hand försökt svara på frågorna i interpellationen, och jag tycker att jag gjort det klart och tydligt. Vi har alls ingen skillnad i synen på hur vi ska visa vår solidaritet gentemot , de baltiska länderna. Det gör vi på alla möjliga sätt. Vi gör det politiskt genom att ha dem som vårt första besöksmål. Vi gör det i vårt nära samarbete i EU-kretsen och i de separata forum där vi träffar våra baltiska kolleger. Jag tror inte att de på något sätt betvivlar, och de har ingen anledning att betvivla, vår solidaritet och lojalitet med dem och att vi alltid kommer att ställa upp vid deras sida. Det är riktigt att vi har att handskas med ett propagandakrig, eller en propagandaaktivitet, från sida som blir mer och mer sofistikerad eller grov, beroende på hur de bedömer att de vill använda det. Det är en av de frågor som jag personligen tagit upp i EU-kretsen och som jag driver. Vi måste skaffa oss en strategi och en motstrategi för att kunna svara mot propagandan. Jag anser att jag gång på gång svarat på frågor och på interpellationer i kammaren och klargjort att det funnits mycket i debatten som i fråga om övningsverksamheten varit rena lögner, som publicerats i en av aftontidningarna, och också en övertolkning av saker som senare påståtts i debatten. Vi har haft en konsekvent hållning som inbegriper att vi nu , inspirerade av , offentliggör till exempel kränkningar av vårt luftrum. talar vi om det. Vi har också kallat upp ambassadören. Det är inget tvivel om att han är mycket väl medveten om vad vi tycker. Det har framförts i alla möjliga sammanhang när vi kunnat göra det, och vi kommer att fortsätta med det. Vi kommer att fortsätta att agera samfällt med de övriga EU-länderna. Det är den plattform vi har både för att ge stöd och för att agera gentemot . Att vi är samlade ger oss förstås en enorm styrka. har jag i redovisat vår hållning, våra ställningstaganden, våra inlägg som vi planerar att ha. Där finns oppositionspartierna företrädda, och jag har inte hört några invändningar mot vår hållning och vår position i de här mycket viktiga frågorna. Vi ska i gemenskap och samverkan med andra länder fortsätta att avvärja hoten mot freden och vår säkerhet. Vi ska fördjupa de bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som vi har. Det är så vi blir starka, särskilt när vi agerar samfällt i EU-kretsen. 30 (C): Det är som utrikesministern säger viktigt att vi agerar samfällt i EU-kretsen och att vi försöker arbeta för en tydlig och stark position i EU visavi och naturligtvis mot aggressionen och övergreppen på internationell rätt i . Men jag tycker fortfarande att det finns skäl för regeringen att vara extremt tydlig och extremt principfast också när det gäller de ryska försöken att klistra en bild på som inte längre gäller, nämligen neutralitetstanken. När den ryska ambassadören agerar på det sätt han gör är det ett försök att göra och till någonting specifikt som en gång gällde, men vi är inte någon balansakt, åtminstone inte från perspektiv, mellan olika makter även om försöker få oss till det. Vi är inte någon balanserande kraft mellan öst och väst, vilket gärna skulle vilja se. Det vore därför viktigt att regeringen var tydlig med att vi inte är neutrala, att vi inte längre har någon neutralitetsklausul i vår säkerhetspolitik. Varje gång en ambassadör försöker påstå att de är missnöjda med och ser med oro på att vi övar ska vi markera mot det, inte betona att det inte är en markering utan vara tydliga med att det just är en markering. Då ska vi inte säga att vi inte ska landa i de baltiska staterna, som om det skulle vara något särskilt viktigt att betona från svensk sida, utan vi ska säga att vi står upp för de baltiska staterna. Det må vara att ambassadören går därifrån missnöjd. Det hade varit bättre om det hade stått i nedteckningen av de samtal som fördes. Det hade varit tydligt och principfast och gjort klart var vi står. Vi har mycket diskussioner om vad man kan säga i de offentliga samtalen, men om vi inte är tydliga i den här typen av dialog med ambassadören och med andra företrädare för riskerar vi att undergräva den politik vi försöker föra både på EU-nivå och i andra sammanhang visavi . 31 Utrikesminister (S): Vi har inte några avvikande uppfattningar om det. Vi är helt eniga om detta, och herr talman. Neutralitetspolitiken och det begreppet rensades ut och har sedan inte återkommit när vi beskriver vår säkerhetspolitik. Vi är lojala EU-medlemmar. Vi är aktiva. Det här är definitivt en fråga som vi driver hårt. Vi tillhör den grupp länder som driver den. Vi följer linjen från den tidigare regeringen och driver de här frågorna gentemot för att ge stöd till , hjälpa att lyckas, när det gäller sanktionspolitiken. Men vi driver dem också här hemma genom att vi talar direkt till och framför våra åsikter. När det behövs kallar vi upp ambassadören för att protestera, till exempel mot luftrumskränkningar och andra kränkningar av vårt territorium. Ingen kan tvivla på vad vi tycker i de här frågorna. Språket har varit mycket rakt och direkt. Det har också uppfattat. Att det vi gör i skulle kunna betvivlas känns märkligt. Titta bara på hur vi har tagit position, hur vi har besökt, hur vi på olika sätt uttrycker vårt stöd till ! Det är de kolleger som jag har regelbunden kontakt med. Jag tycker inte att någonting av det vi gör skulle kunna användas som bevis på att det finns något tveksamt i vår politik. Vi är mycket tydliga. Däremot ska man se upp med propagandakrig och deras försök att framställa saker på ett visst sätt. försöker de få oss att ta ansvar för hur de reagerar. Det är viktigt att göra en distinktion mellan sanning och det som är fabricerade påståenden och fabricerade sanningar. Vi har inte olika syn på den här politiken, och vi anser att vi fått gott stöd för den i . 32 (C): För att vara säker på att jag hade ett korrekt underlag innan jag väckte interpellationen försäkrade vi oss om att få ta del av den handling, de samtalsuppteckningar, som utrikesministern har på sitt departement. Den kom till utrikesutskott. Den här interpellationen är alltså inte baserad på vare sig tidningsrubriker eller rysk propaganda, utan den baseras på de samtalsuppteckningar som rimligen gjorts av ministerns egen personal och från kabinettssekreterarens möte. Jag tyckte att det var viktigt att väcka interpellationen för att inte riskera att sända en annan signal i de slutna rummen än vad som sägs i kammaren. Det är viktigt att utrikesministern får möjlighet att i kammaren vara tydlig med vad som gäller. Sedan måste jag, fru talman, kort beröra det faktum att ministern säger att neutralitetspolitiken inte längre gäller för . Vi är inte neutrala.