prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Jag vet att den förra infrastrukturministern trodde att det här skulle vara busenkelt att införa, om jag nu får vara lite slarvig. Det var bara en förordning som behövde ändras. Det skulle ha gjorts långt före valet. Så blev det inte. Jo, därför att frågan är mer komplex än att det bara är att säga att nu gör vi det. Vi måste naturligtvis se till att det finns ekonomi för det. Vi måste stärka en stor del av det vägnät där vi har tänkt oss att de här transporterna ska gå. Det finns alltså en del att göra. Den oro som försöker göra sig till tolk för kring och allt vad det nu är kommer till stor del från de moderata leden, skulle jag vilja påstå. Vi nås inte av de signalerna mer än här i kammaren. Vi har konstruktiva diskussioner med företag och med andra som berörs i stora delar av näringslivet. Men någon oro är det inte, för det finns inget beslut om att lägga ned . 157 (M): Jag vill börja med att hänvisa till det särskilda yttrande som har lämnat samt yrka bifall till reservationerna 2 och 4. är EU:s till ytan tredje största land, avlångt och glest befolkat. En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för att människor ska kunna ta sig till och från arbetet, och det lägger grunden för jobb och tillväxt i vårt land. Regeringen föreslår skatt på allt som rör sig. Det är lastbilsskatt, flygskatt, höjd skatt på bensin och diesel. Man planerar också för en nedläggning av . ser tvärtom att vi behöver utveckla och inte försvåra för våra transporter om hela ska kunna leva. Företagen och industrin är beroende av konkurrenskraftiga transporter. Det behövs både en fungerande järnväg och fungerande vägar. kommer aldrig att gå överallt, och inte minst svensk skogsnäring behöver lastbilen. Med tyngre lastbilar upp till går det att transportera mer gods, minska antalet lastbilar på våra vägar och sänka utsläppen. har krävt ett snabbt införande av tyngre lastbilar, och vill investera för att förstärka broar och vägar. tillät tyngre lastbilar . Märkligt nog gick det att göra där. Onekligen borde det gå att göra även i . Jag minns att åtminstone ett av regeringspartierna tydligt anförde detta under sin oppositionstid. Jag håller med. Jag tror att om vi vill värna svensk konkurrenskraft har vi inte råd att vänta medan vår skogsnäring konkurreras ut av den finländska. En annan fråga jag gärna vill beröra och som är otroligt viktig är sjöfarten. är så nära det går att komma en ö utan att vara det med en mycket lång kustremsa. har också en stolt historia av att ha en stark sjöfartsnäring. Alliansregeringen förde en aktiv sjöfartspolitik som jag är otroligt stolt över. Utöver en handlingsplan för stärkt konkurrenskraft för sjöfartsnäringen och en maritim strategi utreddes frågan om tonnageskatt för att bena ut de sista frågetecknen. De var trots allt många eftersom det är komplicerad materia. Skatter är något som sällan efterfrågas av aktörerna, men just tonnageskatt har efterfrågats länge av branschen som ett sätt att förenkla vardagen och få en större förutsägbarhet i verksamheten. Jag är stolt och glad över att både regeringen och föreslår att en tonnageskatt ska införas. En tredje fråga jag vill lyfta fram är järnvägen. Det är helt uppenbart att vi vill att fler transporter ska gå på järnväg. Det är klimatsmart, och det är effektivt. Men vi kan alla vara överens om att vi har underinvesterat i järnvägen. Vi har inte tagit hand om det system som vi har byggt. Det ligger möjligen någonting i att många politiker tycker att det är roligare att klippa band än att ägna sig åt underhållsfrågan. Men det är viktigt. Framöver måste vi hitta bättre system för att bygga in underhållsaspekten redan när vi bygger och gör våra investeringar. När alliansregeringen tillträdde kunde man konstatera att det hade varit kraftiga underinvesteringar på underhållssidan. Alliansregeringen fördubblade anslaget, herr talman, till drift och underhåll av järnvägen för att få upp standarden. Alliansen tog också initiativ till Sverigebygget, en idé om att koppla ihop våra tre större städer med höghastighetståg. Men det finns mer att göra för att järnvägen ska få den standard vi önskar. vill därför satsa 1,4 miljarder extra i järnvägsunderhåll så att människor och företag kan känna sig trygga med att använda tåget. Men jag menar, herr talman, att det inte räcker att prata kronor och ören. Det är helt uppenbart att de som kan verksamheten ser att pengarna inte kommer ut i spåren på ett adekvat sätt. Då räknar jag med att regeringen framöver stärker styrningen av . Det är otroligt viktigt för att säkerställa att vi får ut så mycket järnväg av varje krona som möjligt. Inte minst utredning har visat att det finns stora problem med styrningen och vilken kunskap har om den anläggning som finns. Regeringen höjer skatten med 34 miljarder . slår direkt mot jobb och företagande. Totalt sett är skattehöjningarna 40 gånger högre än regeringens så kallade satsningar på näringspolitik. Man utreder en flygskatt som skulle slå direkt mot tillgängligheten i vårt avlånga land. Utan att fördjupa mig i den här debatten kan jag konstatera att det har prövats i andra länder. Vi skulle kunna blicka utåt, till exempel mot . Då skulle vi enkelt kunna konstatera att en flygskatt leder till färre jobb och lägre tillväxt. Att utreda en avveckling av – jo, det är precis det man utreder – slår sönder förutsättningarna för att flyga i det här avlånga landet. Regeringens ambition om att införa en kilometerskatt för lastbilar och att kraftigt höja skatten på bensin och diesel slår också direkt mot dem som bor och verkar utanför våra större städer, där det ofta saknas alternativ till bilen. Det försämrar också konkurrenskraften för våra företag och för industrin. Jag är den första, herr talman, att vilja arbeta för en bättre miljö och lägre utsläpp, men då ska vi arbeta med smarta styrmetoder. Då ska vi använda oss av supermiljöbilspremier, elektrifiering av våra vägar, bonus–malus-system, tyngre och längre lastbilar och tåg. Men att rakt av straffbeskatta avstånd och dem som saknar alternativ är att hemfalla åt enkla men direkt skadliga lösningar. riktar också ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter. Det är märkligt att regeringspartierna har reserverat sig. Dagens avgiftssystem slår hårt, inte minst mot våra mindre företag. Här behövs en översyn för ökad effektivitet. Alliansen har två reservationer. Jag hinner inte fördjupa mig i dem, men en handlar om att se över avgiftsuttaget från flyget och en handlar om att bättre samråda med intresseorganisationer. Jag kan bara konstatera att det är beklagligt att regeringen har lagt ned Logistikforum, som var ett utmärkt sätt att samråda trafikslagsövergripande och med hela branschen. behöver en politik som ser att vårt land är stort, glesbefolkat och i behov av pålitliga transporter så att människor kan ta sig till jobbet och företag få sina varor levererade. De straffskatter på allt som rör sig som regeringen nu inför är helt fel väg att gå. svar är att utveckla alla trafikslag så att människor och företag kan använda sig av såväl järnväg som väg, flyg och sjöfart för att få sin tillvaro att gå ihop. Vi behöver, herr talman, ett transportsystem som gör det möjligt att leva och verka i hela . I detta anförande instämde , och (alla M), (C), (L) och (KD). 158 (S) replik: Det är intressant att höra efter den debatt vi hade om järnvägsunderhållet. Då var det plötsligt inte alls intressant att lägga till en enda krona. Vi lade fram ett förslag om 1,24 miljarder . Majoriteten i sa nej till det. Tillsammans gjorde Alliansen och upp. Den budget som vann gehör innehöll inte en krona till i järnvägsunderhåll. plötsligt har det hänt någonting. lägger man fram förslag om 1,4 miljarder, det vill säga 186 miljoner mer än regeringen. Det har man inte gjort . Så länge det har förts statistik har Alliansen inte lagt fram en enda krona mer än vad vi har gjort. gör man det plötsligt. Det kan vara eftertankens kranka blekhet som kommer i fatt även Alliansen. Hur tänker med finansieringen? Det står kryptiskt i de dokument som finns att ni tänker ta bort från anslaget 1:1. De som sitter och lyssnar blir inte speciellt kloka av det, men det handlar om utveckling av och investeringar i järnväg. Där vill ta bort 209 miljoner. Vad är det som ska bort? Är det , bidraget till Sälens flygplats eller vad tänker sig ? Ja, vi höjer skatten. Vi höjer skatten för att kunna investera i jobb, i framtidstro, i ett hållbart samhälle. Vi har sett vad skattesänkningar har lett till. Arbetslösheten har ökat. 159 (M) replik: Det blir lite fånigt att debattera enskilda år när man kan konstatera att har ett parti dominerat i styret av landet. Det har konsekvent valt att inte satsa adekvata medel på underhåll. Det är glädjande att när alliansregeringen tillträdde och bestämde sig för att fördubbla anslaget till drift och underhåll av järnvägen följde Socialdemokraterna efter. Men det krävdes en alliansregering för att visa att det behövdes en dubblering av anslaget i den nationella planen. Det är bara att jämföra sista plan med alliansregeringens under den gångna mandatperioden för att se att det var vi som gjorde den prioriteringen. Jag kan bara konstatera att om man inför straffskatter på allt som rör sig får man också in en del pengar. Det kan hända att inte alla gånger har exakt de medlen att investera. Problemet är att den här regeringen ger med den ena handen och tar med den andra. tar man miljarder och ger miljoner och kallar det för satsningar. Den synen på politik tycker jag är ohederlig, herr talman, och den skriver jag inte under på. Jag är stolt över att alliansregeringen dubblerade anslagen. Vi kommer att fortsätta att successivt utvärdera hur mycket järnvägen behöver. Det som bekymrar mig nu är att och andra inte lyckas få ut medlen. Där hoppas jag att den nya regeringen, den rödgröna regeringen, tar ett krafttag för att se till att man inte längre knappt hinner få tid i spåren för att komma ut och göra de här satsningarna. Och nej, det är inte några särskilda satsningar vi vill slopa eller dra ned på. Man får se de här två budgetposterna som en helhet. Både jag och vet ju att alla de här kronorna inte är direkt specificerade till exakta investeringar utan ingår i en pott som det är upp till att fördela. I detta anförande instämde (M) och (L). 160 (S) replik: Så kan det vara, men det är så specificerat att det står 209 miljoner, inte 200 eller 210, så jag blev nyfiken och tänkte att här finns det säkert något som inte står i skrift. Det är märkligt, tycker jag, att höra tala om att alliansregeringen har fördubblat anslagen. Ja, men vad hände då med de här fördubblade anslagen ? Fick vi färre nedrivna kontaktledningar? Var det en minskning av trasig räls och trasiga spår? Var det fler ställverk som renoverades, som det reinvesterades i? Ökade punktligheten, ? Ökade förtroendet hos resenärer, godstransportörer och godsköpare? Skedde det ni satt och styrde? Du vet svaret, jag vet svaret, alla vet svaret: nej. Ni har inte förvaltat ert pund på ett klokt sätt. Det är helt uppenbart, för facit är inte speciellt imponerande. Det måste också du medge, . M har inte pengarna. Nej, ni är vana att låna. Ni har lånat ganska mycket pengar till era skattesänkningar; det har vi ju sett. 72 miljarder stod det . har den här regeringen lyckats halvera det underskottet. är det krona för krona som gäller för reformutbyggnaden, som vi talar mycket om. Satsningar måste finansieras; så är det. Det märker vi även i den här budgeten. talar om att anslagskrediterna ska höjas, det vill säga att vi ska låna på kommande anslag även när det gäller infrastrukturen. Jag tycker inte att det känns speciellt hederligt. Det är inte en politik som samarbetsregeringen ställer sig bakom. 161 (M) replik: Egentligen är det väl inte konstruktivt att kasta saker på varandra så här. Men vi har ju olika uppfattningar, så låt oss trots allt göra det. Jag tror att vi båda vill järnvägen väl. Men jag kan konstatera att har man låtit den svenska järnvägens standard sjunka så lågt som tidigare regeringar gjorde tar det tid att komma i kapp. Det blir liksom inte enklare man låter bli att investera. Tro mig; jag önskar verkligen att vi hade färre problem med kontaktledningar och annat, både och er tid. Det är någonting som vi nu måste komma i kapp med eftersom det är bedrövligt där ute på många sträckor. Det kan vi vara överens om. Jag för gärna en budgetdebatt, och jag tror att det är riktigt och bra att vi nu satsar mer på infrastrukturen. Men jag tror att det är precis lika viktigt att vi framöver, som jag var inne på, ser till att vi gör rätt insatser när det gäller styrning av och de konkreta underhållsinsatserna. Som sagt: Vi kan ösa kronor över järnvägssystemet, men om de inte kommer ut i spåren får de ju inte effekt. Låt oss åtminstone i det avseendet vara överens om att där behöver vi kroka arm. Framför allt förväntar jag mig, eftersom regeringen är den som styr myndigheterna, att man tar till sig de slutsatser som kommer med men också de som han kom med tidigare, till exempel om det som talade om i valrörelsen – att det skulle vara lösningen att återförstatliga all drift och allt underhåll på järnvägssidan. är väldigt tydlig med att ett återförstatligande inte är lösningen, så jag hoppas att man inte går vidare med de förslagen från Socialdemokraternas sida. Nej, vi behöver bra med anslag till underhållssidan och en bra styrning av , och sedan ska vi aldrig låta standarden sjunka så lågt igen. 162 (SD): Vi står naturligtvis bakom vår budgetmotion, men eftersom SD är det parti som satsar mest på infrastrukturen är våra satsningar högre än de satta ramarna. Vi kan därför inte yrka bifall till vår budget på området. Vårt land är ett vackert, avlångt land med stora avstånd. För att belysa de stora avstånden ska jag ge er ett exempel. Från Smygehuk i söder till i norr är det hela – ett avstånd som tar att köra om man väljer bil, med en snitthastighet . Väljer man att flyga samma sträcka tar det och . Det skiljer sig mycket att ta sig genom med olika transportsätt. Det faktum att är ett stort och förhållandevis glesbefolkat land innebär stora utmaningar för det offentliga samhället. Transportinfrastrukturen måste kunna möjliggöra transporter av såväl gods som arbetskraft. Men vi får inte glömma bort den underbara natur vi har runt oss, som även leder till att en hel del turister kommer på besök. tog emot 19,9 miljoner besök från utlandet . av alla besök hade huvudsyftet affärsresa och privatresa. Den genomsnittliga konsumtionen under vistelsen i uppgick till per person och dag. Turismens totala omsättning ökade med , och de utländska besökarnas konsumtion i ökade med . Turismen har ett enormt sug att se svensk natur, och en god infrastruktur är en förutsättning. Alla transportslag behövs. Vi ska inte slå ut ett transportslag för att gynna ett annat. Vi måste se till att de kompletterar varandra. En container som anlöper en hamn med ett oceangående fartyg kan fortsätta sin färd med lastbil, fartyg eller tåg beroende på slutdestination. Ett bra exempel är en container som kommer till med fartyg, lastas på järnväg och transporteras till en kombiterminal, där den senare lastas på lastbil och körs den sista biten till butik eller slutkund. I denna transport används fartyg, tåg och lastbil. ser miljönyttor i att låta godset få en kombinerad transport mellan de olika transportslagen. Att också tillåta de längre och tyngre transporterna, där man kan lasta upp till på lastbilarna, ser vi som en stor fördel. Då kan man lasta mer gods på varje transport, vilket förutom snabbare transporter ger bättre ekonomi och bättre miljö. Det är en osund konkurrens i transportbranschen på åkerisidan med cabotagebrott. har medverkat till att genomföra kraftiga sanktionsavgifter på cabotagebrott, där avgiften ska betalas på plats, samt till att tull och polis har rätt att klampa fordonet. För att få ytterligare kontroll vill vi att man inför Maut-system, som finns i , så att man lättare kan stävja fusket i åkeribranschen. Sjöfarten är en viktig transportbärare, och har en lång kust med många hamnar. Tyvärr används inte havet i den utsträckning man kan önska. För att främja transporter till sjöss måste även infrastrukturen på land fungera för vidare transport. Samspelet mellan sjö och land är viktigt. Det är även säkra transporter. Alkobommar i hamnarna är en viktig del i en högre säkerhet samt ett enkelt sätt att främja nollvisionen på våra vägar. Svaveldirektivet, som gäller i , ser vi gärna utökat till hela EU för både miljöns och konkurrensens skull. Det är viktigt att ge rätt verktyg att kunna genomföra kontroller så att de kan efterfölja direktivet och sanktionera överträdelser. För att få bättre miljö i har vi i väntan på en internationell överenskommelse om latrintömning för alla fartyg avsatt närmare 27 miljoner i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamnarna i stället för att dumpa det i havet. Vi sverigedemokrater är glada att regeringen skriver på Kapstadskonventionen, vilket vi tidigare haft i våra budgetar. Det ger minskade leasingkostnader för flygbolagen, och förhoppningsvis flaggas flygplanen därmed inte ut i samma utsträckning som fartygen. är en fråga som hårt debatterats, och tillsammans med Alliansen har gjort ett tillkännagivande om att vi inte vill lägga ned . är en av landets mest trafikerade och behövs för transporter till och från , som är landets starkaste tillväxtmotor. är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över de flygplan som trafikerar . I detta anförande instämde och (båda SD). 163 (C): Kloka regeringar och deras infrastrukturministrar bygger broar och vägar för att underlätta för människor och varor att färdas och mötas i ett alltmer öppet samhälle. Öppenhet skapar tillväxt och välstånd. Det är min och bestämda uppfattning. Den vecka vi nu är i, och /16, har regeringen –Löfven och dess infrastrukturminister lagt fram, tagit tillbaka och på nytt lagt fram lagförslag som för oss till det tillstånd som rådde i vårt land strax efter . Det var id-krav, fast då i form av passkontroller, för alla resande mellan och dess grannländer. Statliga SJ och andra tågoperatörer samt andra kollektivoperatörer som transporterar oss över landgränsen mellan och , och även till och från andra grannländer, reagerar på detta genom att överväga att upphöra med sin trafik. Kloka regeringar underlättar för människor och varor att färdas och mötas i ett öppet samhälle. Det är det som ger oss resurser till vårt gemensamma välståndsbygge, till exempel resurser till att bygga viktig transportinfrastruktur. Det är i skuggan av detta vi har att debattera innehållet i statsbudgeten med koppling till transportinfrastruktur. vision är att , ett av världens mest handelsberoende länder, också ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt, med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, människors mobilitet, handel med varor, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp av växthusgaser och gifter och med ökande ekologisk balans. har därför i sin budgetmotion föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling, där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläppen. Målet med vår politik är att frigöra de krafter som finns runt om i vårt land så att nya initiativ och idéer belönas i stället för bestraffas. har i ett första steg av sin budgetprocess emellertid ställt sig bakom regeringen –Löfvens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som där föreslås. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. I stället har jag inom ramen för trafikutskottets arbete i ett särskilt yttrande framfört hur fördelningen av anslagen borde ske inom utgiftsområde 22. Därtill vill jag i likhet med yrka bifall till de två reservationer som allianspartierna har i betänkandet med anledning av detta. Låt mig återgå till transportinfrastrukturen. Det är viktigt att ha ett hela-landet-perspektiv. Det är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter inom och utom vårt lands gränser och för att kunna ta del av arbetsmarknad, kultur och sociala sammanhang. Infrastrukturinvesteringarna i vårt land har varit låga i förhållande till behovet. Efter en mycket långvarig nedgång, som bottnade 2005, har investeringarna vänt uppåt igen som ett resultat av alliansregeringens energiska satsningar. Jag erkänner, herr talman, att vi fortfarande har en stor upparbetad infrastrukturskuld som kräver ytterligare investeringar i hela landet, framför allt i ett nedslitet järnvägssystem. En utbyggd järnväg och ökade satsningar på drift och underhåll innebär ökade möjligheter för att på ett miljövänligt sätt resa och pendla inom hela landet. är också en grundläggande förutsättning för industrins långväga godstransporter. Alliansregeringen fördubblade satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi i föreslår därför en ytterligare satsning på nästan mer än motsvarande satsning i regeringens förslag för . Satsningar på infrastruktur och kollektivtrafik ska ske i hela landet i stället för att med små medel kompensera lite här och lite där. Ett sådant exempel, att med alltför små medel kompensera lite här och lite där, lite då och lite , är regeringen –Löfvens satsning på kollektivtrafiken på landsbygden. Där föreslår regeringen en ökad satsning med . , hur mycket är det egentligen? går ca till drift och underhåll på befintliga vägar och järnvägar. Av detta går ca till vägnätet och till järnvägen. Regeringen –Löfvens storsatsning utgör alltså av det totala anslaget. Vi i vill genomgående att politiska åtgärder inom infrastruktur, och även på andra politikområden, ska göra konkret skillnad. Annars är det inte stor mening med dem. Det är bra med satsningar på kollektivtrafiken, men i något slags landsbygdssatsning är inte ett landsbygdsförslag som gör någon som helst skillnad i verkligheten. Det ska fördelas på 21 län i vårt land, vilket innebär per län. Det räcker inte långt om man vill göra en kraftfull satsning på kollektivtrafiken på svensk landsbygd. Det finns skäl, herr talman, att i sammanhanget påminna om att många inte kan förlita sig på kollektivtrafiken och att de, i synnerhet de som bor på landsbygden, kommer att drabbas hårt av den höjda bränsleskatt som samma regering därtill föreslår. I detta anförande instämde , , och (alla M), (L) och (KD). 164 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 3 om att utreda finansieringen av . Sjöfarten har stor potential både när det gäller att minska klimatutsläppen och att transportera gods med båt i stället för med lastbil. vill därför att en utredning görs för att se hur man kan ge lika förutsättningar för de miljövänliga transportslagen genom att eventuellt överföra till statlig finansiering, det vill säga om utredningen visar att det är rimligt. Just farledsavgifterna är någonting som man borde se över. Vi i är också väldigt glada för de ökade satsningar på kollektivtrafik i glesbygd som vi lyckats få igenom i förhandlingarna. Jag håller med om att det inte är gigantiska satsningar. Det är ett första steg mot en utvecklad kollektivtrafik i hela landet. Vi behöver tänka annat än storstad. Det blir så lätt att det hamnar där i slutändan. Det kommer alltfler olika samåkningslösningar och olika alternativa lösningar för småbygder.