prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — I slutänden är det verkligheten som man utvärderas mot. När ni utvärderades i valet senast var det inte något som var till er fördel. Det hängde förstås ihop med att prognoser alltid såg förskräckligt bra ut men att verkligheten aldrig svarade upp mot dem. 49 (C) replik: Jag har en annan fråga som det förhållandevis enkelt går att svara på om man vill. Ser något annat land i som lyckades bättre under finanskrisen med att skapa fler jobb? talar om verkligheten. Låt oss då använda verkligheten som utvärderingsmått. Det kom i runda slängar till 340 000 nya jobb under Alliansens tid vid makten. Finns det något annat land i som kan visa ett sådant netto givet de förutsättningar och den mycket tuffa konjunktur vi hade? försvarar nu tanken att man kan prognostisera framöver och kan göra beräkningar på hur förslag slår, och det tycker jag är bra. Jag kan förstå motviljan att göra detta. När gjorde ett försök till detta och skrev hur man betraktade att förslagen skulle slå var man tvungen att svart på vitt skriva att skatteförslagen som lades fram i budgetpropositionen kommer att slå mot tillväxt och sysselsättning. Så pass ärlig var man faktiskt. Även om den meningen numera har suddats ut är förslagen kvar. Förslagen som ledde till denna bekännelse är kvar, men bekännelsen är borta. Vi kan också se på långtidsprognoserna. Vi ser att regeringen själv inte bedömer att den strukturella arbetslösheten kommer att förbättras särskilt mycket under den kommande mandatperioden och för vilken den sätter upp sina djärva mål. Läser man budgetpropositionen ser man att den är betydligt ärligare och tydligare än vad är. Det behöver är en jobbpolitik som innebär att jobben växer fram. Det tillkom 340 000 nya jobb . Vi behöver mer av den varan. Vi behöver fler växande företag och fler arbetstillfällen. Det är vad vi måste tillbaka till. 50 (S) replik: Det är klart att budgetpropositionen är något mer omfattande än vad en debatt i kammaren är. Det finns mycket mer där att tala om. Det gör det också i budgetmotion. har valt att inte alls tala om sin stora nedskärningslista. För att behålla stora reform i svensk politik – nämligen de ineffektiva sänkningarna av arbetsgivaravgifterna för ungdomar, som inget annat borgerligt parti tror på – har ni en rejäl nedskärningslista. Ni säger nej till sänkt skatt för pensionärer och ökad rättvisa. Ni säger nej till satsningarna på skola och högre lärarlöner. Ni skär ned i äldreomsorgen. Ni säger nej till jobb och utbildningsmöjligheter för arbetslösa. Ni skär ned i investeringarna till bostadsbyggandet. Det är säkert trevligare att tala om prognoser för någon annans budget än att berätta om vilka effekter just detta kommer att få på jobb, sammanhållning och utveckling i . Ni har inte svaren på de stora utmaningar som har. Ni har framför allt skattesänkningar. Statens budget 2016 – Rambeslutet 51 (MP): , Garissa i , , och i . Under det här året har världen bevittnat flera avskyvärda terrordåd. Många människor har mist livet eller skadats, många fler sörjer. Andra blir rädda eller arga. Världen blir en kallare plats. Därför är alla handlingar av stöd och enighet, allt stöd för fred, frihet, demokrati och humanism så viktiga och så avgörande för hur samhället ska utvecklas. Den här hösten kommer också att gå till historien som den då och solidaritet med människor på flykt sattes på sina svåraste prov . Över hela landet uträttar människor storverk för att på ett värdigt sätt ta hand om alla som kommer till vårt land. I då vi som politiker måste fatta väldigt tuffa beslut är rätten att söka asyl trots det orubblig. Den ger vi inte avkall på. Det här är för allvar och samling kring våra gemensamma värderingar. Det är inte för stridigheter utan för ansvar. Det är enighet och samling som är det bästa sättet att möta den allvarliga situationen i vår omvärld. Budgeten vi ska besluta om innehåller stora investeringar på regeringens tre prioriterade områden: klimatet, skolan och jobben. Det är investeringar för ett starkare som kan möta framtidens utmaningar. Två gånger har drabbats av avskyvärda terrorhandlingar. Men staden ska inte få förknippas med våld och terror. I stället ska staden stå för hopp och för framgång i kampen för en hållbar värld. inleds FN:s internationella klimatkonferens i . Vi i , liksom miljöministern och hela regeringen, hyser stort hopp om ett bra avtal. Det kan vi göra därför att alla länder och allt fler har insett allvaret. Tiden för misslyckanden och ursäkter är förbi. Det är tid för ansvar. Inför klimattoppmötet i har regeringen arbetat för ett avtal som ska vara globalt, rättvist och rättsligt bindande och som ska hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Vi ska skärpa egen klimatpolitik, och vi ska samarbeta med de länder i världen som strävar åt samma håll. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det löftet gav statsminister i regeringsförklaringen . Regeringens klimatarbete är både lokalt och globalt. Det så kallade klimatklivet ger pengar till lokala klimatinvesteringar, och i stadsmiljöavtalet finns pengar att söka för den som vill satsa på kollektivtrafik. Klimatarbetet i fattiga länder ska få stöd av FN:s gröna fond. Miljöskatter är ett viktigt verktyg för att nå ett hållbart samhälle. Men har deras styrande effekt minskat. Vi vill i stället att den styrande effekten ska öka. Därför föreslår också regeringen en höjning av energiskatten och flera andra miljöskatter. Solceller kommer att spela en viktig roll i ett framtida hållbart energisystem. Regeringen vill gynna utbyggnaden av solenergi, och därför höjs stödet till solinvesteringen kraftigt. Tusentals hushåll och företag som redan står i kö kan nu förverkliga sina planer. Regeringen satsar också mer pengar på elbilar och elbussar för att främja cykling, hållbar konsumtion, miljöteknik och metangasreducering. Statens budget 2016 – Rambeslutet Framgångar vid klimattoppmötet i är nödvändiga för att hejda den globala uppvärmningen, men också för att förhindra humanitära katastrofer på grund av översvämningar och andra extrema väderhändelser. Malala Yousafzai, förkämpe för flickors rätt till utbildning och även mottagare av , lär ha sagt: Med vapen kan man döda terrorister, men med utbildning kan man döda terrorism. Det är värt att ha i minnet dessa mörka dagar när terrorhandlingar leder till krav på att vi ska svara med mer vapen och mer dödande. Utbildning gör fred möjlig. Den utrotar fattigdom och är en förutsättning för demokrati. Utbildning är nyckeln till så mycket, inte bara i fattiga länder som Malalas hemland utan också i vårt land. Utbildning ökar jämställdheten, den bygger framtidstro och den minskar utanförskap och arbetslöshet. Därför är skolan ett av regeringens och prioriterade områden. Trots att många elever möter en riktigt bra skola med kunniga och engagerade lärare står den svenska skolan inför stora utmaningar. Resultaten har sjunkit , skolan har blivit alltmer ojämlik och bristen på lärare är ett allvarligt problem. Vi måste vända den utvecklingen. Nyckeln till detta är skickliga och engagerade lärare. Läraryrket måste åter bli ett attraktivt yrke. Därför investerar regeringen nu flera miljarder i det så kallade Lönelyftet. Regeringen ger mer resurser till skolor som har svaga studieresultat och tuffa förutsättningar. Vi höjer ersättningen till kommuner som tar emot asylsökande barn i skolan och satsar på mer personal på fritis. Varje elev ska få en ärlig chans att lyckas i skolan. Då krävs att varje elev får den tid han eller hon behöver med sin lärare, att undervisningen anpassas till elevens förutsättningar och att stöd sätts in så snart som det behövs. Därför investerar regeringen i fler anställda i lågstadiet och fler speciallärare. Dagens och morgondagens arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning. Därför investerar regeringen i den gymnasiala yrkesutbildningen och inför rätt till komvux för att alla som vill ska kunna slutföra sin gymnasieutbildning. Steg för steg ska vi vända utvecklingen i den svenska skolan. Det handlar om jämlikhet, jämställdhet och framtidstro. Det saknas inte jobb att göra i . Det behövs fler bostäder, järnvägen måste rustas upp och i vården och skolan behövs många fler händer. Ändå står alltför många utanför arbetsmarknaden. Det gäller både bland dem som har bott i i hela sitt liv och bland dem som kommit hit . Alla människor som kan arbeta ska också ha ett arbete, med bra villkor och en lön som man kan leva på. Därför investerar regeringen i åtgärder som ger jobb, i fler och växande företag och i matchning och kompetensutveckling. I budgeten finns åtskilliga miljarder för att bygga fler små, billiga och energieffektiva hyresrätter och för att rusta upp slitna hyresrätter i miljonprogramsområdena. Det är den största bostadssatsningen . Det kommer att ge frihet åt unga som tvingas flytta runt mellan kompisars soffor. Det ger möjlighet för nyanlända att etablera sig och för fler att flytta dit där jobben finns. Statens budget 2016 – Rambeslutet Underhållet av järnvägen och stödet till kollektivtrafiken stärks. har räknat ut att tågförseningarna kostar samhället . Investeringar i tågtrafiken skapar förutom bättre tågtrafik också jobb. De bidrar till bättre möjligheter för företagen och är dessutom nödvändiga för att klara klimatutmaningen. Vi vill att resenärer och företag ska kunna lita på järnvägen. Därför satsar regeringen pengar så att man snabbare kan byta ut allt det där som krånglar, som kontaktledningar, växlar, ställverk och räls. Att nästan 400 000 människor står arbetslösa som det finns fler lediga jobb än någonsin är ett enormt slöseri. Med den här budgeten skapas många nya tillfällen för utbildning och matchning så att människor kan ta de jobb som finns, de som växer fram och de som kan skapas av den som har rätt utbildning. Så bygger vi starkare. Många människor kommer till på flykt från krig och förföljelse. Vi kan alla vara stolta över att vi bemöter dem med medmänsklighet och respekt för deras rättigheter. I höstens budget svarar regeringen på de utmaningar som mottagandet innebär. Jobb och utbildning är det viktigaste för att etablera sig i ett nytt land. Därför ska det gå snabbare att värdera, validera, utländsk utbildning och erfarenhet. De som har jobberfarenheter som vi har brist på i ska få ett snabbspår in på arbetsmarknaden. Skola och vuxenutbildning får kraftiga förstärkningar. Vi kommer att behöva göra mer, men detta är en början. I den ändringsbudget som kommer finns en förstärkning på ca till kommuner, landsting och regioner. Det är pengar som ska hjälpa dem att möta de mest akuta utmaningarna som mottagandet av flyktingar har inneburit den här hösten. Vi har mött mycket svåra utmaningar, och händelseutvecklingen går fort. För oss i är det helt avgörande att vi i trots det fortsätter att stå stadigt och värnar människors rätt att söka asyl i vårt land. Så bör svara på utmaningen: med medmänsklighet och tro . Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 52 (SD) replik: Efter lite vid makten står det ganska klart och tydligt att det viktiga för är att behålla makten – inte det politiska sakinnehållet. För den som tvekar blev detta extra tydligt i går. Jag måste själv säga att den ideologiska och intellektuella stringensen i agerande inte är helt påtaglig. Jag tror också att detta är något som väljarna kommer att straffa er för i kommande val. Det är förvisso inte mitt problem. Däremot är jag oroad över det faktum att sedan tog över ansvaret för biståndspolitiken har slagit rekord vad gäller andelen bistånd som över huvud taget aldrig lämnar gränser utan som fastnar i budget. Jag noterar också hur regeringen nu har försökt sätta en gräns eller ett tak för hur långt man får gå med de så kallade flyktingavräkningarna. Givet agerande i regeringsställning måste jag ändå ställa frågan: Hur viktig är denna gräns för ? När, inte om, finansministern konstaterar att hon behöver mer pengar för att finansiera invandringen, vilket kommer att ske och därmed öka andelen avräkningar i biståndsbudgeten – kommer då att ta ansvar och att entlediga sina statsråd och att lämna regeringen? 53 (MP) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag kan fullt ut förstå att inte har någon som helst möjlighet att förstå politik eller avgöranden. Våra värderingar när det gäller flyktingpolitiken står så oerhört långt ifrån varandra att det inte kan vara lätt att sätta sig in i vad vi tycker. värnar tydligt asylrätten. stod i talarstolen förut och sa att han vill stänga gränsen. Det är två helt oförenliga ståndpunkter. När det gäller budgeten och frågan om biståndet och avräkningarna ligger det i det här budgetförslaget avräkningar på . har det också meddelats att det finns en överenskommelse om att de inte kommer att överstiga . Det är där vi befinner oss. Begäran att jag ska stå i talarstolen och tala om för var moraliska gräns går tycker jag är under all kritik när vi har sett att moraliska gräns går i ett helt annat universum. 54 (SD) replik: Jag pratar inte om asylrätten; det är en helt annan diskussion. Vi är överens om att vi inte är överens, och det är väl en bra början. Jag kan inte förstå hur det här kan vara en vettig prioritering även om man rent formellt inte bryter mot några regelverk genom att göra på det här sättet. Det finns en himla massa saker man kan göra som rent formellt är tillåtna men som är väldigt dumma att göra. Hur kan det vara vettigt att ta pengar från den internationella biståndsbudgeten, som syftar till att hjälpa människor som har det svårt i tredje världen, till att finansiera fortsatt invandring till ? Jag fattar inte prioriteringen. Vore det inte mycket rimligare att göra precis tvärtom? Lyssnar regeringen över huvud taget på sina myndighetschefer? Har regeringen noterat att exempelvis Sida säger: Vad får det för konsekvenser när man tar pengar från de här människorna i tredje världen och ger dem till i ? Kommer välja att lämna regeringen när, inte om, finansministern troligen kommer att behöva öka avräkningarna för att finansiera invandringen till ? 55 (MP) replik: Som jag sa tidigare tänker jag inte resonera kring den frågan, eftersom vi nu pratar om det budgetförslag som föreligger och som vi ska fatta beslut om . Det finns saker som jag inser att inte förstår när det gäller det här med att göra olika avräkningar. Det budgetförslag som har liggande på bordet innebär massiva nedskärningar. Han själv säger att de inte görs i välfärden, men vad ska han göra med de människor som de här pengarna är lagda till kommunerna för att hjälpa? Statens budget 2016 – Rambeslutet Effekten av ekonomiska politik kommer att bli att vi får hämta alla med polis, skicka dem ut ur landet och sedan sätta upp stängsel utmed varenda centimeter av vårt land. Det kommer att kosta pengar som inte finns med i deras förslag. 90 miljarder är effekten när de drar in pengar från kommuner och landsting. Det är pengar som kommer att saknas i de verksamheterna. säger: Nej, vi menar inte så. När ert budgetförslag lades fram försökte vi få klarhet i vad den otroligt stora sänkningen till kommunsektorn innebar och fick inget svar. Det var omöjligt att från få svar på hur den uträkningen gick ihop. Det vore positivt om kunde ge oss en förklaring nu på ett lite mer detaljerat sätt än han gjorde i ett tidigare debattinlägg. När det gäller pengar till människor på flykt och som behöver hjälp tycker vi att alla stenar måste vändas på för att vi ska ha ett bra flyktingmottagande i , men vi tycker också att vi ska fortsätta ha en ambitiös biståndspolitik som hjälper de människorna. 56 (KD) replik: Tack, , för ett intressant inlägg! Det finns mycket i det att ta fasta på vad gäller medmänsklighet och framtidstro, som kommer att vara helt avgörande för att klara att ta och även genom kriser som vi ser. Jag vill ändå peka på några svagheter som jag tycker finns i budgeten och i det miljöpartistiska resonemanget. Det finns något med och skattefrågor som inte riktigt funkar. En sak är det absurda, som jag har tagit upp med , i att lägga skatt på givmildhet, trots att ideella organisationer vädjar om att inte göra detta för att de ser att försvinner ur deras verksamhet . Det sker dessutom i den kris som vi har just nu då vi behöver mer engagemang och medmänsklighet. Jag har också läst i att vill göra upp om skattepolitik med Liberalerna. Jag har gjort upp med Liberalerna . Det är ett parti som man kan göra upp om saker med. De har sina problem och sina brister att hantera, men i grunden går det att göra upp med dem om jobbreformer. skriver i den här artikeln att hon vill skatteväxla och att länge har drivit frågan om sänkta arbetsgivaravgifter. Det ni driver nu är att de ska höjas med 20 miljarder för unga. Det är en chockhöjning av arbetsgivaravgifterna. Hon är också oroad över marginalskatterna och vill diskutera att ta bort värnskatten. I verkligheten, i den budget ni lägger fram, är det kraftigt höjda marginalskatter för lärare och specialistsjuksköterskor med flera. skriver att vill titta brett på incitamenten att jobba i , och på bord lägger ni förslag om särskild löneskatt för äldre som gör det kraftigt mindre lönsamt för företag att anställa äldre personer. Det ni säger och det ni gör är helt tvärtemot varandra. Ni säger att ni vill ha fler tjänstejobb, och så lägger ni fram förslag om att inskränka . Hur går det här ihop, ? 57 (MP) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag är glad att inledde med att vi behöver ta gemensamma beslut framåt och stå starka i den svåra tid som kommer. När det gäller skattefrågor hoppas jag att jag kan räta ut några av frågetecknen. Först och främst vill jag ta upp det här med skatt på givmildhet. har redan i tidigare replikskiften varit upprörd över att vi säger att de gör nedskärningar fast de inte gör några nedskärningar bara för att de inte går med på det. Då kan vi konstatera att det inte ligger någon skatt på givmildhet heller i regeringens förslag. Det finns däremot ett borttaget skatteavdrag. Alla de pengar som regeringen har fått in på de avdragen går tillbaka till civilsamhället. Dessutom har vi lagt fram en ändringsbudget där det går ytterligare pengar till civilsamhället. Vi tycker att det är oerhört viktigt att stärka alla som jobbar hårt för att vi ska ha ett värdigt mottagande i och alla som jobbar hårt för att vi ska ha en internationell solidaritet. Ja, det stämmer att vi ser mycket positivt på Liberalernas förslag om en skatteöversyn. Som konstaterade står mycket av det som vi vill driva och det som vi kan tänka oss att ha uppe på bordet redan i artikeln i . Jag tror inte att vi i den här kammaren och under den här budgetdebatten ska lyfta upp andra skatteförslag, men bara det som pekar på visar att vi behöver ta ett större grepp och se hur vi kan ha ett skattesystem som klarar framtidens utmaningar på många olika sätt. 58 (KD) replik: säger att det här inte är tiden eller platsen att lyfta fram andra skatteförslag. Men det är ju hit ni kommer med era skatteförslag. Det är hit ni kommer med höjda arbetsgivaravgifter. Det är hit ni kommer med försämringar i . Det är hit ni kommer med särskild löneskatt för äldre. Det är hit ni kommer med kraftigt höjda marginalskatter för personer som arbetar. Allt det är sådant som ni pekar på och menar att ni inte är för utan i stället vill gå i andra riktningen. Ni sitter i regeringen och lägger fram förslag som är tvärtemot det som ni skriver i debattartiklar i att ni vill göra. Det är klart att det ska debatteras i riksdag. Vi kristdemokrater föreslår höjd skatt på kemikalier för att finansiera lägre skatt på jobb, men ni föreslår höjd skatt på jobb. Vi föreslår höjd skatt på sopförbränning för att tvinga fram mer återvinning, och ni föreslår höjd skatt på hantverksjobb. Vi föreslår höjt koldioxidbelopp i fordonsskatten för att styra mot mer miljövänliga bilar, och ni föreslår att fler ska betala statlig jobbskatt. Vi föreslår sänkt moms på enklare reparationstjänster, och ni föreslår höjd skatt på RUT-tjänster. Detta är två helt olika sätt att möta den verklighet som pratar om. Ska vi klara framtiden måste vi sänka skatten på arbete och göra tjänster billigare, inte dyrare, som era förslag innebär. Det är bra att man har en uppfattning, att man har mål. Men om man lägger fram förslag som går tvärtemot det som man säger sig stå för får man problem med förslagens relation till verkligheten. Vad gäller skatt på givmildhet kan kalla det för vad som helst. Men faktum kvarstår; det kommer att bli högre skatt på gåvor . Faktum kvarstår; ideella organisationer vädjar om att detta förslag inte ska genomföras. Men ni gör det i alla fall. 59 (MP) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag konstaterar att får kalla saker vad han vill men de som debatterar mot honom ska hålla sig till ett visst sätt att tala. Den budget och det förslag som vi debatterar här och som ligger på bordet står vi bakom helt och fullt. Men uppräkning av de olika skatterna och de olika läger vi står i visar att vi kanske behöver en större översyn. Då kan vi titta på vad som är relevant i den situation som nu står inför och vad som kommer att vara bättre . Det känns som att vi har varit mer öppna och intresserade av nya lösningar än har varit. I fråga om just höjda arbetsgivaravgifter för unga är det fascinerande att de borgerliga fortfarande försvarar den reformen, trots att man har sett ett ganska litet resultat. När det gäller kemikalieskatten välkomnar vi det förslaget. Det är bara på det sättet att det ligger för utredning . Det har tidigare visat sig att det inte kommer att gå att genomföra så snabbt som föreslås från flera borgerliga håll. Därför ber vi att få återkomma i den frågan. Men vi ser positivt på den inriktningen. 60 (C) replik: Efter mitt anförande begärde replik på mig. Parallellt med att jag svarade på frågor försökte jag ställa motfrågor. De handlade om regeringens agerande när EU nu ska sätta nya utsläppsgränser för fordon som ska gälla framöver. Regeringen har fått kritik från oss men också från partikamrater i . Där har drivit på för att vi inte ska vara så ambitiösa som vi borde vara. har i stället drivit på för att tillåta högre utsläppsgränser än har föreslagit och än vi borde göra i sak. Jag vill kommentera detta, för det kan väl omöjligen vara eller regeringens politik. I förra replikskiftet talade vi om grön skatteväxling. Jag tänkte fortsätta på det temat. Det handlar delvis om att på ett klokt sätt höja miljöskatter för att få utrymme för att sänka skatten på jobb och företagande. Det är en princip som vi har varit överens om och som står fast vid men som tyvärr har tvingats överge till följd av och Socialdemokraternas skattehöjarpolitik i fråga om jobb och företagande. Men det handlar också om vilka miljöskatter man föreslår. Det som regeringen och nu ställer i utsikt är dels en världsunik skatt på böndernas gödsel, dels en skatt på avstånd i sig, i form av en kilometerskatt. Det är inte en skatt på utsläpp utan skatt på varje kilometer tung trafik – lastbilar – kör, oavsett om de kör med den smartaste, renaste tekniken eller den som skitar ned mest. Det är en politik som slår mot landsbygden. Det är ytterligare ett sätt att tvinga fram nedläggningar av världens modernaste och miljövänligaste jordbruk, det svenska. Varför denna okloka miljöpolitik, ? 61 (MP) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag vet inte om ska stå här och fråga efter minst ansvariga miljöpolitik. I vårt tidigare replikskifte konstaterade vi ju att säger nej till höjda energiskatter. Det är något som näringslivet efterfrågar för att få ett hårdare tryck i omställningen. talar i stället om olika delar av budgeten som de tycker sig kunna framhålla på ett bra sätt. Men det visar sig att inte har någon egentlig politik i sin budget för att minska klimatutsläppen och öka arbetet för en bättre miljö. favorituttryck för dagen verkar vara duttpolitik. Men jag ser hellre poster som gör skillnad än ingenting alls.