prot · H20971 · 2015-03-12 00:00:00 — Den ska bort från lärare och rektorer med motiveringen att rektorer och lärare är så dåligt utbildade i . De har fel bakgrund och kommer inte att klara av att driva skolan. Det skulle vara mycket bättre om riksdagsgrupp reglerade och orienterade den svenska skolan i detalj. Jag finner det inte bara orimligt att det skulle vara möjligt för 921 000 grundskolelever; jag finner det dessutom direkt olämpligt. Makten i skolan ska självfallet ligga hos rektorer och lärare. Om det finns kompetensbrister ska det såklart kompenseras för dem. Men det kan omöjligen vara på det sättet att elevens rätt till kunskap, oavsett om det är inom matematik eller modersmål, ska förverkas och anses vara förbrukat på grund av att skolans organisation är för dålig, enligt . 106 (SD) replik: Jag hör på att vi åtminstone brinner för samma sak, skolans välmående. Jag har lite svårt att bemöta vissa av sakerna eftersom det blandas hejvilt här. Men jag ska försöka reda ut det. nämnde exemplet som gällde att det är svårt för skolorna att erbjuda de adekvata tjänsterna. Om vi då genomför skollovsverksamhet har vi ännu större svårigheter. Jag kan nämligen inte se att lärare som verkligen behöver återhämta sig under skolloven ska kunna erbjuda de tjänsterna till elever som också behöver återhämta sig. Nej, jag tror inte att organisationen är fulländad ute på skolorna. Det finns mycket att göra. Jag tror att vi har nedmonterat skolan så kraftigt att lärarkåren gör många saker som de absolut inte ska göra. Vi har gett kommunerna mandatet att sköta skolorna. Och det har de tyvärr inte lyckats särskilt bra med. Det finns säkert undantag, där man har lyckats bra. Men man behöver bara titta på studieresultaten och på de undersökningar som finns för att se svart på vitt att vi tyvärr inte har lyckats. Jag och kommer säkert att mötas både i utskottet, i andra debatter och över en kopp kaffe när vi vill och kan då ta lite längre diskussioner om det här. 107 (S) replik: Det är inte helt lätt att rekapitulera anförande när det har varit en votering emellan. Men när jag hörde anförandet tänkte jag att det finns många lärarutbildade, lärarverksamma och till och med rektorer i utbildningsutskottet. Jag hoppas och tror att vi inte låter enbart våra egna erfarenheter forma våra ställningstaganden och förslag. Det är klart att vi påverkas av det som vi själva har upplevt. Men jag tror att det vore bra om vi tittar på forskning, tittar på rapporter och låter utredningar tala och att vi använder de argument som vi då får fram. Då tror jag att det blir en enklare och mer professionell diskussion, inte minst i den här kammaren. Jag kan ändå inte låta bli att fundera över hur och resonerar när det gäller rätten till modersmålsundervisning. De nationella minoritetsspråken är okej. Men i övrigt ska det inte vara obligatoriskt, utan familjen ska finansiera och ordna det själv. har väl hört och förstått all den forskning som säger att om man inte behärskar sitt modersmål till fullo är det svårt att addera ytterligare språk? skriver själva i sin reservation att språket är en ”kulturbärare och länk mellan generationerna” och därför ska lokal dialekt vara en obligatorisk del av svenskundervisningen. Hur kan de komma till den slutsatsen och inte tycka att kulturbäraren som håller samman generationer är viktig? Det gäller inte minst människor som har flytt ett annat land och kommit hit, som ska hålla kontakten med tidigare generationer och åtminstone kunna skapa ett sätt att samtala i den egna familjen. Det är väldigt svårt att förstå. 108 (SD) replik: Tack för frågorna, . Jag börjar bakifrån om det är okej. Jag tar upp den fråga som du nämnde sist. Självklart har en kännedom om det lokala språket en stor betydelse. Man behöver inte gå längre än att jämföra rosengårdssvenska, som har en stark klang av skånska i sig, och tenstasvenska, som har en stark klang av stockholmska i sig. Det är självklart viktigt att man har en känsla för det lokala språket. Sedan tog du upp detta med egna erfarenheter. Nej, jag baserar inte allting på egna erfarenheter. Jag tycker bara att det är ganska roligt att kunna berätta anekdoter som stämmer överens med vad forskningen och utredningar har kommit fram till. Vi lutar ju oss alltid mot den forskning som vi själva tycker stämmer överens med vår politik. Vi kan rabbla forskarnamn fram och tillbaka efter vad som stämmer överens med de åsikter som vi har. Men framför allt är vi nog överens om en sak, , och det är att lärarkåren just nu inte simmar för att komma framåt, de simmar bara för att hålla sig över ytan. Om lärarkåren inte mår bra kommer inte heller eleverna att må bra. Då mår skolsystemet över huvud taget inte bra. Vi måste nog sätta oss alla ned gemensamt, och jag skulle gärna vilja ha svar på frågan: Är beredd att bjuda in även till allmänna diskussioner, så att vi kan komma fram till en gemensam syn? Det är i diskussioner som man kan vända och vrida på åsikter och kanske till och med byta åsikter, antingen Socialdemokraterna eller . 109 (S) replik: Jag skulle kunna tänka mig att få veta något namn på någon forskare som anser att modersmålet ska vara frivilligt, en angelägenhet för den enskilda familjen och inte betydelsefullt för språkutvecklingen. Det skulle vara väldigt intressant att höra åtminstone ett namn. När det gäller den gemensamma dialogen för vi ju dialog här och . Vi hade en dialog i utskottet. Jag vet att regeringen kommer att bjuda in till samtal i olika frågor. Varje parti bestämmer naturligtvis vilka frågor och vilka andra partier som man samtalar med när man tror att det finns möjlighet att nå framgång. Det kan se lite olika ut. är det de två regeringspartierna som bjuder in något eller några partier som säger sig vara intresserade av samtal. Men man gör det valet själv, och det är faktiskt ett politiskt ställningstagande om i vilken fråga som man tror sig komma framåt och vilken typ av lösning som man kan se framför sig. Jag vill en gång till återkomma till modersmålet. Det är ju på det området som sticker ut flagrant. Menar på fullt allvar att det ska vara obligatoriskt med lokal dialekt i skolan? Modersmål – om det inte är nationellt minoritetsspråk – ska vara frivilligt och ett intresse för den enskilda familjen. Jag tror att man har missförstått det ställningstagandet. Sedan vill jag använda min sista talartid till att säga att det är klart att den svenska skolan har problem. Jag inledde inte mitt anförande med att i negativ mening säga att skolan har jättestora utmaningar. Vi måste också tala om skolan på ett positivt sätt. Jag har besökt många skolor där det har fungerat väldigt väl och där man är optimistisk. Men man vill ha nya utmaningar och fler kolleger. Jag instämmer inte i bilden att lärarna bara simmar för att hålla sig flytande. Jag har inte besökt någon enstaka skola som skiljer sig från mängden. I grund och botten är förutsättningarna goda, men gäller det verkligen att styra skolan i rätt riktning. 110 (SD) replik: Jag ska referera till den senaste veckans nyheter i skolan: En skola stänger på grund av att externa enheter har kommit in med hot och droger. En rektor knivskars för att han gick emellan i ett bråk mellan två elever. Drogförsäljning och kriminalitet förekommer i skolorna. Nej, min bild stämmer kanske inte exakt överens med bild, och det beror på att jag har jobbat i skolan och sett hur skolan sakta men säkert har försämrats. Det kan bero på att det har tillkommit personer som verkligen vill göra sitt bästa. Jag tror att alla mina lärarkolleger vill det. Men de har inte fått rätt verktyg och rätt förutsättningar. De har inte stöd från ledningen, och framför allt har det tillförts extremt många personer som kommer från andra länder och som har väldigt låg grundutbildning, vilket har inneburit väldigt mycket merarbete för lärarna för att hjälpa dessa personer att komma ifatt. Detta har då drabbat även de elever som kanske har svenska som modersmål. ställde en fråga om modersmålet. Jag tror att det kan vara väldigt svårt att utbilda elever i lokal dialekt av den enkla anledningen att den lokala dialekten är på väg att försvinna. Men det är ett önskemål som har framfört för att skapa en gemenskap i den lilla enhet som finns. finns det en långsiktighet och stora visioner när talar. Jag instämmer i stort i det som hon säger. Det är nog små detaljfrågor som vi diskuterar. Vi skulle kunna sätta oss ned och i ett gemensamt samtal komma fram till en långsiktig lösning. Alla våra lärarkolleger, , vill ha en långsiktighet och en trygghet. De vill veta vad som gäller under hela nästkommande mandatperiod och de mandatperioder som kommer därefter. 111 (MP): Vart och ett av alla partier i vill ha en skola med hög kvalitet. Det finns också många skillnader, bland annat mellan vad skolan ska prioritera och hur vi ska nå en skola med hög kvalitet. För oss i ska skolan bidra till att lära för arbetslivet, men även för att kunna utvecklas som individer. Skolan är dessutom till för att se till att eleverna utvecklar ett kritisk tänkande och att vi utvecklar våra barns kreativa förmågor. Skolan är också till för att utveckla de värden som vi anser är centrala: jämställdhet, långsiktighet, respektfulla relationer, demokrati, mänskliga rättigheter med mera. Det är värden som är viktiga för det svenska samhället För att uppnå en högkvalitativ skola som uppfyller allt det som jag nämnde behövs det en annan politik än den som Alliansen förde. Vid det här laget, 2015, vet vi att den politik som praktiserades av Alliansen har lett fel. Det recept som Allianspartierna använde sig av har lett fel. För att sammanfatta Alliansens skolpolitik resulterade den i huvudsak på tre områden i följande: sjunkande kunskapsresultat, ökad utslagning och minskad jämlikhet i den svenska skolan samt ökade bördor för lärarkåren. Jag vill börja med att ta upp de sjunkande kunskapsresultaten. Alliansen kom till makten , och man skulle vända skolresultaten. År ut och år in lovade man att det skulle ske och . När Alliansen lämnade ifrån sig makten var kunskapsnivån i skolan som lägst. När det gäller ökad utslagning och minskad jämlikhet vet vi vid det här laget att under Alliansens vid makten slogs mer än 100 000 grundskoleelever ut från att komma vidare till ett nationellt program på gymnasiet. Det visar statistik från . Likvärdigheten minskade i den svenska skolan. I senaste rapport står: ”bedömning är att likvärdigheten har försämrats.” Det är inte vi som påstår det. Det är en statlig myndighet som säger att likvärdigheten i den svenska skolan har minskat. I en som publicerades slogs det fast att barn från fattiga och/eller lågutbildade hem i löper dubbelt så hög risk att misslyckas jämfört med välutbildades barn. Denna nya trend är helt oacceptabel. Låt oss gå över till att diskutera vad Alliansens politik inneburit för lärarna. Den har inneburit ökade bördor. Det är vad lärarfacket säger. När jag frågade statsministern om lärarlönerna, om regeringen var beredd att medverka till höjda lärarlöner, svarade han: Det är inte vårt ansvar. Det är parternas. Men trycket ökade, och då var man tvungen att ändra sig. I valet gav svenska folket Alliansens skolpolitik underkänt, och det har allianspartierna erkänt. Att, såsom Alliansen gjorde, reservera av budgeten till skattesänkningar och till skolan var inte hållbart och inget som svenska folket uppskattade. Det var inget som vi i heller uppskattade. Det behövs en annan skolpolitik, en skolpolitik som tar utmaningarna på allvar, en skolpolitik som ger varje elev en ärlig chans att lära och utvecklas. Vår rödgröna regering tar fasta på tre fokusområden. För det första: Tidiga insatser. Det är viktigt med tidiga insatser. För det andra: Satsningar på lärarkåren. För det tredje: Ökad jämlikhet och ökad likvärdighet i den svenska skolan. Det är våra tre fokusområden. Elever som är i behov av extra stöd ska få det, och få det . För att åstadkomma detta vill vi bland annat ha fler anställda under de tidiga åren och bättre villkor för speciallärare. Vi vill dessutom införa en läsa-skriva-räkna-garanti i de tidiga åren. För att förbättra lärarnas löner och arbetsvillkor har vi talat om behovet att tillsammans med lärarfacken och andra berörda parter arbeta för att lärarlönerna höjs. Vi har också reserverat medel till det. För att minska lärarnas bördor har vi sagt att de nationella proven i SO och NO för årskurs 6 ska bli frivilliga. Det kommer att minska det administrativa arbetet för lärarna. Det är några av de satsningar som vi gör. För att öka likvärdigheten och minska ojämlikheten får mandat att sluta avtal med huvudmän om skolutveckling på enskilda skolor. Vi satsar på det som är allra viktigast för eleverna, på det som de inte får med sig hemifrån. Det är viktigt att satsa på fritidshem, skolbibliotek och elevhälsa för att eleverna ska ha det bra. Det är genom sådana reformer, herr talman, som man kan förbättra det svenska skolsystemet, höja dess kvalitet, göra det mer jämlikt och inkluderande och ge dem som arbetar i skolan bättre villkor. En av de frågor som berörs i detta betänkande är ett förslag från de borgerliga partierna, med stöd av , om utökade matematiktimmar motsvarande för elever i årskurs 7–9. Att bryta ut enbart matematikundervisningen och lagstifta om enbart detta tycker vi inte är seriöst och genomtänkt. För att markera mot Alliansens och ogenomtänkta sätt att driva politik på det här området har vi en reservation. Vi tycker att skolans timplan och stadieindelning förtjänar att behandlas på ett samlat och mer seröst sätt. Men för att ge skolan arbetsro, även om allianspartierna tillsammans med hastar igenom beslutet, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 112 (M) replik: Tack, , för ett engagerat anförande! Jag kan konstatera att inställning till utbildningspolitik är att allt är viktigt och att allt som regeringen gjort egentligen bara varit ett stort elände. Det finns ingen hejd på hur dåligt alliansregeringen skött sig. Det finns ingen hejd på hur dålig svensk skolutveckling varit , enligt . Efter att vi genomfört de största reformerna i svensk skola , vilket gör att lärarna behöver stor arbetsro, landar i den anmärkningsvärda slutsatsen att det enda man vill ändra på är att de nationella proven i årskurs 6 ska bli frivilliga. Allt som gjorts , som totalt reformerat den svenska skolan, den största förändringen , är enligt enbart elände. Men inget av det ska man röra. Inget ska bort. Inget ska ändras. Inget ska justeras. Ingenting av det som har lagt sin hand på vill ta bort. Frågan är därför om det verkligen är så att allt som Alliansen gjort är värdelöst eller om det som säger mest bara är spel för gallerierna. 113 (MP) replik: Jag vill säga till att det inte spelar någon roll hur fort man springer om man springer åt fel håll. stoltserar med att de har genomfört många reformer. Många av reformerna har varit kritiserade och om och om ändrats av kammaren. Vi kan ta lärarlegitimationen. Vi var för lärarlegitimation, men vi kritiserade det första förslaget för att det var ogenomtänkt. Ni genomförde den. Ni kom tillbaka till och reviderade, kom tillbaka igen och reviderade. Så har ni hållit på med era reformer. Jag vill till säga att ett batteri av reformer kommer att genomföras under de här fyra åren. Vi har, som jag nämnde, tre fokusområden: Göra tidiga insatser för att varje elev ska ha en ärlig chans att lyckas, se till att den svenska skolan blir en jämlik och likvärdig skola och se till att lärarna får rimliga arbetsvillkor. Våra fokusområden är en produkt av att Alliansens politik har misslyckats. Den har lett till utslagning av fler än 100 000 elever. Se verkligheten i vitögat, ! Ni har ansvaret för att fler än 100 000 elever inte kunde komma in på ett nationellt program. Det vill du förneka, men det är det ni behöver se. Vi har mängder av förslag som vi ska komma med. 114 (M) replik: Det finns absolut elever som inte klarar den svenska skolan, men att använda dem som slagträ och påstå att de skulle vara utslagna för livet är en attityd som jag inte tycker är rimlig. Man påstår att de elever som inte klarar målen i därmed är utslagna. tänker man vid voteringen rösta emot förslaget att låta dessa elever gå kvar i och nå sina mål. Det om något är hyckleri, . Alliansregeringen har genomfört de största reformerna . Vi har en ny lärarutbildning. Vi har rekord i fortbildningsinsatser och kompetensutveckling av den svenska lärarkåren. Vi har infört en ny gymnasieskola och karriärtjänster för lärarna och har höjt lärarlönerna, bara för att nämna några saker av det vi har gjort. Vi har satsat mer på skola och utbildning än vad någon S-ledd och MP-stött regering någonsin gjort. Vi tog över ett skepp med sjunkande skolresultat. Jag är övertygad om att vi kommer att se att de här sakerna faktiskt har gett resultat och rör oss i rätt riktning. Vi har lagt fokus på tidiga insatser. Vi har återuppstartat den speciallärarutbildning som Socialdemokraterna, nuvarande regeringspartner, lade ned. Vi har satsat på lärarna, och de höjda resultat det kommer att ge kommer att leda till en ökad jämlikhet. Det är så man bedriver seriös politik. Det är så man levererar tidiga insatser på riktigt. beskriver som ett evigt elände. Han säger att det inte spelar någon roll hur fort man springer om man springer åt fel håll. Men vill inte springa åt något annat håll. Han vill inte vända. Han vill inte riva upp någon av de reformer som Alliansen genomfört. Han vill bara springa lite långsammare, men åt vad han själv säger är fel håll. 115 (MP) replik: försöker förneka att vi hade den största utslagningen av elever från den svenska skolan. Han vill förneka att skolan blev mindre likvärdig och mindre jämlik. Han vill förneka att lärarkåren fick ökade bördor. På alla dessa områden ska vi rätta till det Alliansen gjorde. Vi ska se till att barnen klarar skolan. Vi ska se till att lärarna får bättre lönevillkor och arbetsvillkor. Vi ska se till att våra skolor blir jämlika och likvärdiga. Vi kommer att satsa på barnen, på lärarna, på alla som arbetar i skolan. Vi har budgetmedel för detta. Vi har reformer för detta. Vi gör inte det som ni gjorde när ni gjorde fel. Vi kommer att satsa på våra fokusområden, så att skolan går framåt och våra elever utvecklas. Vi ger våra barn bättre villkor. Vi har reserverat medel för lärarsatsningar och elevhälsan. Vi har reserverat medel för tidiga insatser på många områden. Vi gör detta för att se till att alla barn klarar skolan, även barn som inte har välbeställda föräldrar. Skolan ska vara likvärdig. Jämlikheten ska öka i skolan. Med er skolpolitik blev det mindre likvärdigt, mindre jämlikt. Detta vill vi inte ha. Vi vill ha någonting annat. Alliansens skolpolitik underkändes av väljarna. Se verkligheten i vitögat, ! 116 i (C): Det är alltid lika spännande att ge sig in i de här debatterna ungefär mitt i; anförandet kanske delvis kommer att se annorlunda ut jämfört med det man skrev från början, beroende på vad tidigare talare sagt. Det är en viktig och spännande debatt av många olika anledningar. debatterade vi förskolan. är det för . Det hade varit oerhört spännande att ha utbildningsministern på plats, eftersom han i valet lovade att man skulle vända utvecklingen i skolan. Jag förstår att han inte är här, eftersom det är vårt eget motionsbetänkande vi nu debatterar här i . Det är inte underlag för någon direkt regeringspolitik, utan mer eller mindre fritt tyckande. Vi debatterar absolut största arbetsplats, den svenska skolan. Den är till för alla barn och ungdomar mellan . Därför måste den kunna möta alla elever. Jag håller med om att detta är oerhört viktigt. Vi står alla på samma grund. De olika delar som lyfts upp är målen i läroplanen. Det är också något som vi är eniga om. Det är det som det handlar om. Sedan var det detta med att springa åt olika håll och så vidare. Jag som haft förmånen att sitta i utbildningsutskottet kan väl säga att vi inte behöver leta syndabockar åt olika håll och tala om när olika saker hände. Men vi har fortsatt en stor utmaning framför oss. Det kommer nya barn till den svenska skolan, som vi inte kan vänta med att göra insatser. Vi har inte tid att vänta alltför . Det är klart att vi måste göra förbättringar . Det finns många som säger att de vill se breda lösningar. Jag skulle vilja säga att vi hade ganska breda lösningar också med allianspolitiken, även om det fanns reservationer. Det lät ibland i debatten som att man till största delen höll med när det gällde skollagen, men att man sa nej till helheten eftersom det fanns punkter där man inte höll med. Det fanns alltså en ganska stor samsyn också i utbildningspolitiken . Vilka är då skolans stora utmaningar? Alla vi utbildningspolitiker gör många skolbesök. Det är farligt att säga det jag säger , men för mig som gammal mellanstadielärare är det oerhört kul att komma ut i skolan. Det gällde inte minst när vi var i . Man rekar av. Man tittar på vad som händer i klassrummet. Man tittar på väggar och möblering. Man tittar på hur lärarna interagerar med barnen. Och så längtar man lite grann! Men man ser också en fantastisk verksamhet som har utvecklats väldigt mycket. Den svenska skolan har inte stått still utan har utvecklats starkt. Vi har förmånen att besöka många fungerande verksamheter. Jag vill vända mig mot , som raljant säger att de enstaka skolor som eventuellt fungerar måste vara undantag. Det finns många väldigt bra skolor i . Men det finns också de som av olika anledningar inte förmår prestera tillräckligt bra, och det är klart att man måste göra någonting där. Jag är imponerad av Sandbackaskolan i . Jag är imponerad av Sofielundsskolan i . Jag ska inte göra listan längre än så, men det finns många fler. Vi möter elever, lärare och rektorer som verkligen tar utmaningen på allra största allvar. Utmaningen är att ge alla elever chansen att nå så långt som möjligt. Det förekommer artikelserier där man granskar skolan. En del har en något svartare syn på den svenska skolan. En del bemödar sig också om att leta fram framgångsexemplen, de som inte bara lyckas så där i allmänhet, utan som faktiskt tar det hela några steg längre med hjälp av kompetenta lärare och ett gott ledarskap och genom att även titta på det forskningen säger om hur man utvecklar den svenska skolan på ett bra sätt. Vad är det som utmärker många av de skolorna? Jo, det är att man anser att man har verktyget för förändring själv. Man upplever sig inte som ett offer där eleverna kommer och går in och ut ur klassrummet lite hipp som happ. Man har en verksamhet som bidrar till att elever vill lära sig saker. Det finns många exempel. Det är möjligtvis en del av hemligheten. Jag tror att vi alla slänger oss över olika rapporter och tittar vad vi kan få för underlag för vår politik. Det är klart att det hörs i debatten att vi alla har läst ungefär samma underlag. Det man pekar på handlar till exempel om likvärdigheten. Jag får återgå till det senaste inslaget i debatten och bemöta det från sa. Det är inte så att Alliansen på något sätt har önskat att likvärdigheten skulle minska. Det är självklart så att likvärdigheten är en viktig del. Men vi måste också se vilka förutsättningar det finns för detta. Ett antal åtgärder har vidtagits under alliansregeringen för att öka likvärdigheten. En del av dem har handlat om de nya styrdokumenten, nämligen skollagen, läroplanen och kursplanen. Det tydliggörs vad man ska uppnå som elev, vilket bidrar till att öka likvärdigheten. Jag vill å det bestämdaste motsäga att vi inte skulle ha brytt oss om den frågan. lyfter fram det i sin rapport som en viktig del och som en styrka som vi ska bygga vidare på. Vi måste vända trenden, men vi ska också bygga vidare på det. Man ser det stora självbestämmandet som en viktig del. Här skulle jag igen vilja fråga . Ni sitter väl i ledningen i ett antal kommuner. Mig veterligen är det kommunerna som är huvudmän för skolan.