prot · H20975 · 2015-03-19 00:00:00 — Vi måste se till att samhället ställer upp och att rättsvårdande myndigheter får den hjälp de behöver för att beivra den här sortens brottslighet. Vad tänker regeringen göra mer? Vi behöver svar . 66 Närings- och innovationsminister (S): Först konstaterar jag att polisen gör ett stort jobb . Man har också gripit ett antal personer med kopplingar till tidigare skjutningar, och därmed har man fått ned nivån en aning på brottsligheten. Det är inte bara som har haft problem med skjutningar. Vi har haft organiserad brottslighet som har trängt in i många städer runt om i . Det här är en fråga som också statsministern tog upp i regeringsförklaringen. Han gjorde klart att organiserad brottslighet är en fråga som polisen har att prioritera, för det är så allvarligt för hela samhället. Jag vet att jobbar på flera olika delar för att underlätta samverkan mellan polis och olika aktörer, inte minst för att komma åt den organiserade brottsligheten på dess ekonomiska planhalva. Det handlar ju om att göra livet väldigt besvärligt för de här grupperna, som ställer till det för vanliga människor på gator och torg. Jag är helt övertygad om att kommer att återkomma med ytterligare diskussioner om hur man tar de här frågorna på allvar. Men det är en prioriterad fråga för regeringen. 67 (S): Jag vill ställa en fråga till finansmarknads- och konsumentminister . Evighetsgäldenärerna blir fler och fler. Över 100 000 människor lever på existensminimum och har funnits i kronofogdens register . Förutom det personliga lidandet är samhällets kostnader för överskuldsättningen enormt stora, eftersom skuldsatta är mer stressade, arbetar mindre och är mer sjuka än andra. I utredningen i kreditsamhället? föreslås bland annat slutlig preskription för skulder och att förbehållsbeloppen i löneutmätningen ska ändras. Det är även fler som har obetalda snabblån och som därför hamnar hos . Jag undrar vilka åtgärder som statsrådet tänker vidta för att göra det möjligt för människor att ta sig ur livslång skuldsättning. Jag undrar även hur statsrådet kommer att arbeta för att förhindra utvecklingen med allt fler obetalda snabblån och vilka regleringar som han kan tänka sig. 68 Statsrådet (MP): Tack, , för en väldigt viktig fråga, som regeringen prioriterar! Vi ser från regeringens sida med stor oro på den utveckling som sker och som tyvärr har skett under en . Vi ser en snabb ökning av antalet överskuldsatta som hamnar hos kronofogden och som därmed riskerar att hamna i svåra och långsiktiga problem. Vi ser också att antalet evighetsgäldenärer har vuxit väldigt snabbt. Det skapar en enormt svår situation för de människor som drabbas. Det är också, som var inne på, en svår situation för hela samhällsekonomin, eftersom det drar bort väldigt mycket resurser både från arbetsmarknaden och från statskassan i form av minskade skatter. Det här är en fråga regeringen har prioriterat högt. En av mina första åtgärder var att sätta igång ett arbete med en strategi mot överskuldsättning för att hjälpa människor som hamnar i skuldsättning eller är evighetsgäldenärer. Vi arbetar aktivt med att ta fram en strategi som kommer att innehålla många olika åtgärder, och vi kommer att återkomma till med den i närtid. Jag kan i nästa svar precisera detaljerna i strategin lite mer. 69 (S): Först och främst vill jag tacka Per för svaret. Det är viktigt både ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och för de människor som har hamnat i den här situationen att regeringen tar frågan på stort allvar. Du ska få utveckla svaret lite till, Per , men jag skulle även vilja fråga om regeringen tänker vidta åtgärder för att fler företagare ska kunna få skuldsanering. Även om man tidigare, i förarbetena till den lag vi har , har sagt att man skulle vara öppen för att fler företagare ska kunna få skuldsanering är det väldigt få som får det. Jag undrar därför om man planerar att komma med förslag som gör det lättare även för företagare att få skuldsanering. 70 Statsrådet (MP): Jag tackar för följdfrågan. Även detta är en viktig fråga, för vi vet att även många småföretagare – och till och med människor som har vilande företag eller egentligen inte själva ser sig som företagare – drabbas av den här typen av problem och hamnar i svåra skuldsättningssituationer. Regeringen arbetar brett med frågan. Vi har en samverkan mellan , där jag arbetar med frågan, och och justitieministern – och dessutom , som är involverat när det gäller företagarnas del i detta. Vi jobbar bland annat med förebyggande åtgärder, för att förhindra att människor hamnar i överskuldsättning. Där handlar det mycket om att till exempel förbättra informationen och öka kunskapen kring privatekonomi i skolan. Vi jobbar också med att hantera situationen när människor hamnar i överskuldsättning. Där har även kronofogden en aktiv roll och bedriver ett aktivt arbete, till exempel gentemot de myndigheter som tar in avgifter från hushållen och därmed i värsta fall kan bidra till överskuldsättning. Det handlar även om just den fråga lyfter upp, nämligen hur man hjälper människor som har hamnat i skuldsättning. Där behöver vi bättre skuldsaneringsverktyg, och det jobbar regeringen med. 71 (M): Min fråga riktar sig till arbetsmarknadsminister . Egentligen är det en fråga från en ung man som sitter på läktaren och lyssnar på frågestunden . Han skriver så här: Hej, arbetsmarknadsministern! Jag heter , är och kommer från i . Jag jobbar extra och säljer tidningar vid sidan av skolarbetet för att kunna utveckla min hobby och få möjlighet till det där lilla extra. Ni i regeringen pratar ju ofta om att ni vill sänka arbetslösheten, och särskilt bland unga. Den förra regeringen arbetade med detta genom att sänka arbetsgivaravgiften för alla under 26, men ni pratar om att höja arbetsgivaravgiften för alla under 26. Om en arbetsgivare får välja mellan mig eller någon som är äldre är valet enkelt. Hur tänker ni i regeringen att jag, som är på väg ut i arbetslivet, över huvud taget ska få en chans om ni fördubblar kostnaderna för mig? 72 Arbetsmarknadsminister (S): Det låter ju troligt att väldigt många fler ungdomar skulle få jobb om man sänkte arbetsgivaravgifterna för ungdomar och att man då skulle klara arbetslösheten för ungdomar. Det var nog det den gamla regeringen trodde skulle ske. Tyvärr visade det sig att det inte fungerar på det sättet. Detta gav väldigt liten effekt på arbetslösheten men ett väldigt stort hål i statsbudgeten. Lite grann är det så att man som politiker har ansvar för skattebetalarnas pengar, och det är ett stort ansvar att använda pengarna på bästa möjliga sätt. En sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar gav väldigt lite pang för pengarna, så att säga. Därför behöver vi titta på vad det är som hindrar arbetsgivare från att anställa ungdomar, och det har regeringen gjort. I nästa inlägg kommer jag att gå in på vad vi ska göra för att ungdomar ska få de jobben. 73 (M): Jag tackar för svaret. När jag lyssnar på det svar arbetsmarknadsministern ger till uppe på läktaren funderar jag över vad som egentligen är pang för pengarna för den nya regeringen, när nu 350 000 nya jobb inte är det. Både och jag bor i ett turismlän, i , och funderar över vad nästa jobb ska bli. Han kanske vill växla upp , när han fyller 16, och ta ett jobb på en restaurang eller i en av de många turismverksamheter vi har i länet. Men han funderar i banorna att vi nu har ett nytt läge med en ny regering. Vi hade en politik som fungerade, men vi har inga som helst förslag från den nya regeringen. Den enda bubblaren vi har hört är detta med traineejobben, som ju har ett osäkert läge . har en avslutande fråga som jag tror att både han och jag är väldigt intresserade av svaret på. Har regeringen över huvud taget några förslag för att minska ungdomsarbetslösheten? 74 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar ju inte uppfattningen att den gamla regeringen hade en politik som fungerade när det gäller ungdomsarbetslösheten. I så fall kanske inte hade varit i ett läge där vi får EU-stöd därför att vi ligger sämre till än andra länder just när det gäller att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Den politik som har bedrivits har alltså bevisligen inte fungerat. Den har dock bevisligen varit – och är – mycket dyr, vilket förhindrar att andra åtgärder sätts in. När jag talar med arbetsgivare är de väldigt tydliga med att säga att det de behöver är personer som har rätt kompetens för att utföra de jobb som finns. Väldigt många ungdomar har inte rätt kompetens, till exempel för att vi har haft en ökande andel som inte klarar gymnasieskolan. Det är en mycket allvarlig utveckling. Vi har som gått också haft allt färre ungdomar som skaffar sig en yrkesutbildning, trots att vi har väldigt stora brister inom många yrken där det krävs en gymnasial yrkesutbildning. Här kommer regeringen att komma med konkreta åtgärder i närtid. 75 (C): Min fråga går också till arbetsmarknadsminister – vi ser till att ha fart på dig , arbetsmarknadsministern. Jag hade egentligen en annan fråga, men när jag lyssnade på svaret till kände jag att jag nog vill att arbetsmarknadsministern utvecklar det där vidare. Du beskrev nämligen hur en hel bransch bestod av fuskare som hade lurat till sig pengar och inte var mycket att hänga i granen. Jag förstår att en del i det är en kritik mot den tidigare alliansregeringen och det sätt vi arbetade på, och den delen kan jag fullt ut förstå – det hör till det politiska samtalet att beskriva sina egna styrkor och andras svagheter. Det som gjorde mig bekymrad är dock att det inom de områden som berör arbetsförmedling, coachning, matchning och allt det där finns oerhört många företag som har gjort ett helt fantastiskt arbete. Ja, det finns de som har fuskat och inte levererat det man ska, men hur ser arbetsmarknadsministern på de andra företagen? 76 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för frågan. Antingen har jag uttryckt mig oklart eller så har lyssnat dåligt. Jag inledde med att säga att det är regeringens och min uppfattning att det är bra att Arbetsförmedlingen samarbetar med privata och kompletterande aktörer. Det finns många som kan bidra till att vi bättre kan lyckas med att ge arbetslösa personer rätt insatser så att de matchas mot jobben. Det är ett bra sätt att arbeta. Det är min och regeringens uppfattning. Likaså är det min uppfattning att det regelverk som riggades av den gamla regeringen när det gäller flera av de kompletterande aktörerna – såväl inom fas 3 som när det gäller lotsar och coacher – har varit riggade på ett naivt sätt. Det har gjort att oseriösa aktörer har kunnat sko sig och få skattepengar på ett sätt som inte är försvarbart. Man har också uppdagat kriminell verksamhet. tittar nu på detta och kommer med en rapport, och då kommer vi att veta mer. 77 (C): Jag tackar för svaret och för det förtydligande jag upplever att vi fick. Ett bekymmer i detta har varit att det är Arbetsförmedlingen som har haft att utföra kontrollen. Jag vet att vi under resans gång har fått skärpa kraven på Arbetsförmedlingen för att man bättre ska följa upp, göra utvärderingar och sålla ut dem som inte levererar det som ska levereras. Jag upplever att det har varit ett stort bekymmer för Arbetsförmedlingen att klara av den uppgiften, och då är vi återigen tillbaka till den andra frågan. Jag tror att det är viktigt att göra en bred och viktig översyn av Arbetsförmedlingens roll, uppdrag och funktion. sitter man nämligen på två stolar. Man är både myndighet och handläggare och ska alltså både ta myndighetsbeslutet och hjälpa den som är arbetssökande, men man är upphandlare och kontrollant – och dessutom en egen utförare. I detta krockar uppdragen. Lite grann kopplat till den frågeställning du har fått , arbetsmarknadsministern, tror jag att det är viktigt att det kommer ett positivt besked när det gäller den utredning har beställt. 78 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig får polemisera lite mot . Kontroll behövs givetvis. Men när den gamla regeringen fördelade kontrollinsatserna lade man väldigt mycket energi på att kontrollera den arbetslöse och väldigt lite energi på att kontrollera de privata aktörerna. Jag tror att det var en dålig balans i hur man lägger in kontrollåtgärder i förhållande till individen och de privata företagen. Det behövs kontroll i båda avseendena, men man måste också ha en viss balans och rim och reson i hur man sätter in kontrollinsatser. Den gamla regeringen hade på sig och ledde Arbetsförmedlingen aktivt och med mycket detaljstyrning under dessa år. Resultatet av det var bedrövligt. Myndigheten står nu inför stora problem och åtnjuter mycket lågt förtroende. Att i detta läge kräva att en ny regering ska återuppta den gamla regeringens gamla utredning är knappast svaret på frågan. Illojal konkurrens inom åkerinäringen 79 (S): Min fråga handlar om social dumpning inom transportområdet och går till statsrådet . utsätts seriösa aktörer inom åkeribranschen för osund konkurrens från oseriösa aktörer inom näringen genom att dessa anlitar falska egenföretagare med F-skattsedel eller förare från utländska bemanningsföretag där man reducerar lönen . Det handlar alltså om ren lönedumpning. Det gör det svårt för seriösa åkerier att överleva, och vi får ständigt rapporter om hur chaufförer bor i sina bilar och lagar sin mat vid vägkanten. Det värsta exempel jag har hört är att man har levt under sådana omständigheter . Hur tänker statsrådet fortsätta arbetet med att stävja social dumpning inom åkeribranschen? 80 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är en av de frågor som regeringen prioriterar. Det berör mitt ansvarsområde, men det berör i minst lika stor utsträckning ansvarsområde, förhållandena på arbetsmarknaden. Tyvärr är inte transportbranschen den enda bransch som drabbas av illojal konkurrens och tendenser till social dumpning. Ett grundläggande svar på frågan är att vi måste se till att den fria konkurrensen inom EU inte sker på bekostnad av hänsyn till människor och miljö. Jag har lyft upp frågor om de svårigheter som finns inom transportbranschen, såväl med EU-parlamentariker som på ministerråd och i kontakter med den nya kommissionären på detta område, . Jag har lyft upp just problemen med social dumpning på transportområdet och den illojala konkurrensen som ett stort problem som EU behöver arbeta mer effektivt med. 81 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Precis som statsrådet säger är det inte bara inom åkerinäringen som social dumpning breder ut sig. Vi ser samma sak inom flyget, med mycket kreativa lösningar. Man bor i ett land, är anställd i ett annat och får lönen från ett tredje. Man pressar löner och villkor även inom flyget. Detta drabbar också dem som är anställda i svenska bolag eftersom dessa bolag pressas hårt av den osunda konkurrensen. Hur tänker statsrådet jobba med denna fråga? 82 Statsrådet (S): Jag tackar för följdfrågan. På vägsidan har detta varit ett känt problem medan man nog får säga att det är ett relativt nytt problem i flygbranschen, åtminstone i denna omfattning. Vi har lyft upp problemen med illojal konkurrens, regelshopping, kreativa anställningsupplägg och så vidare i våra kontakter med de aktörer som finns inom EU på detta område. Parallellt med detta behöver vi, framför allt vad gäller vägtransporter, bevaka att de åtgärder vi har vidtagit mot olaglig cabotageverksamhet och annat där det ges möjlighet att ta ut sanktionsavgifter verkligen efterlevs. Vi måste också vara beredda att vidta ytterligare åtgärder för att få ordning och reda i transportbranschen och på arbetsmarknaden i stort i och i EU. 83 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Det är väl bekant att flera partier och även några pensionärsorganisationer är negativa till systemet med premiepensioner – detta trots att visar att framför allt våra unga beräknas få mer i pension vid den avkastning vi sett historiskt. Hur ser statsrådet på det svenska premiepensionssystemet? Kommer statsrådet att verka för att premiepensionssystemet behålls i det svenska pensionssystemet? 84 Statsrådet (MP): Jag tackar för den viktiga frågan. Det grundläggande för regeringen är att värna stabiliteten i det svenska pensionssystemet. Vi är glada över att det finns en sådan bred samsyn i stora delar av politiken och att det finns en pensionsgrupp som arbetar tillsammans för att skapa stabilitet och långsiktighet i pensionsvillkoren för både dagens och framtidens pensionärer. Det är ett samarbete och en samverkan som vi tycker är värd att värna på alla sätt. Vi är glada att Pensionsgruppen har fört en diskussion om och tagit ställning till premiepensionssystemet och lämnat ett förslag om att det ska göras en översyn av premiepensionssystemet. Denna översyn arbetar regeringen med. Vi kommer också att tillsätta en utredning som ser på hur man ska förvalta det svenska premiepensionssystemet och göra så att det blir ännu mer välfungerande . Några planer på att lägga ned premiepensionssystemet arbetar regeringen inte med, utan vi arbetar med att förvalta det uppdrag vi har fått från Pensionsgruppen. 85 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror att det var viktigt att finansmarknadsministern faktiskt uttalade detta eftersom det förs diskussioner i pensionärsorganisationer och i en del partier, och LO har haft frågan på sina agenda. Vi ska värna premiepensioner som ett viktigt ben i det svenska pensionssystemet, för just detta ben kan ge mer och bättre pensioner till framför allt våra barn och barnbarn. Jag tackar Per för svaret. Jag tror att det var ett viktigt uttalande. 86 Statsrådet (MP): Jag tackar för synpunkterna. Det är viktigt att det finns en så bred samsyn som möjligt om pensionssystemet, och här kommer ju även premiepensionen in. Jag är glad över att Pensionsgruppen har sett att det behöver göras justeringar av premiepensionssystemet. Det har varit problem och svårigheter med till exempel alltför höga avgiftsnivåer, vilket har gjort att en stor del av pensionen riskerar att gå förlorad under resans gång, innan den som betalar in avgifterna går i pension. Ett sådant system tycker vi såklart inte är välfungerande eller bra. Här har redan gjort ett arbete för att försöka justera och få ned avgiftsnivåerna så att de blir mer rimliga. Det finns också en diskussion om storleken på premiepensionssystemet och hur många fonder det ska finnas möjlighet att välja mellan. Det handlar också om att skapa en större enkelhet för oss användare. Det är precis dessa frågor vi arbetar med, och vi kommer att tillsätta en utredning som förvaltar Pensionsgruppens beslut framåt. Näringsministerns uttalande om företagares exportovilja 87 (M): För mig är varje företagare en hjälte. Det är någon som tror på en idé och utvecklar den och genom sin kraft och sitt engagemang bidrar till vårt lands utveckling och till sin egen och andras försörjning. Vi behöver ett företagsamt . Vi behöver fler företagare i . Vi behöver det i alla åldersgrupper. Vi var därför många som blev omåttligt förvånade när vi tog del av näringsministerns uttalande i småföretagartidningen : ”Flera av de här företagen som är medelstora, som har äldre ägare, är lite rädda för att gå på export därför att de inte kan språket så bra. De kanske inte har så bra utbildning så de vågar inte riktigt ta in en högskoleutbildad mer i personalstyrkan.” Det är troligen ett av de mer fördomsfulla uttalanden som har kommit från en näringsminister på väldigt . Det är dessutom svårt att se som något annat än en förolämpning mot alla dem som är med och bygger vårt land. Min fråga till näringsministern är enkel: Vad menade näringsministern egentligen? 88 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för möjligheten att svara på denna fråga. Jag ställer upp på många intervjuer, och varenda mening blir inte briljant. Jag kommer säkert också i fortsättningen att göra intervjuer där en och annan mening inte blir exakt som jag hade tänkt mig. Jag tackar därför för möjligheten att reda ut detta. Det jag försökte visa i diskussionen var att alltför få små och medelstora företag går på export ; jag tror att det är omkring 14–. Jag har besökt många av dem, och de anger flera olika orsaker till att de inte går på export. Vissa har sina kunder enbart i och känner sig nöjda med det. Andra känner att de inte får tag i tillräckligt med kapital för att göra de investeringar som krävs för att gå på export. Några som jag har träffat har påpekat att de inte känner sig riktigt bekväma när de ska ut på marknader där de inte behärskar språket. Det var en lite anekdotisk evidens i det resonemanget som inte föll så väl ut. Men jag tror att vi är överens om att vi ska få fler små och medelstora företag att gå på export. 89 (M): Jag tackar för svaret och försöket att utveckla det. Jag kan däremot inte säga att jag är alldeles nöjd med svaret. Uttalandena är problematiska ur två perspektiv. Det ena är att de möjligen baserar sig på anekdoter men framför allt på fördomar. Det andra är att de bortser från den kompetens våra äldre bidrar med som företagare, ofta inom konsultverksamhet där erfarenheter och kompetens är väldigt eftertraktade. Vi har över 70 000 äldre företagare i . Bland dem som är och sysselsatta är fyra av tio egenföretagare – i ett läge där vi har en viktig debatt om vikten av att arbeta längre och att kunna ställa om. I det sammanhanget är dessa 70 000 äldre företagare hjältar. Jag är inte helt säker på att det blev så mycket tydligare. Jag kan bara beklaga näringsministerns uttalanden och hoppas att de inte speglar regeringens uppfattning om äldre företagare. Det hade varit betydligt bättre om näringsministern i stället hade aviserat ett antal reformer eller förslag för att locka fler äldre personer att vilja ta steget ut i eget företagande. Men jag ger näringsministern chansen att berätta vilka förslag som kommer i stället. 90 Närings- och innovationsminister (S): I mitt svar försökte jag säga att varenda mening inte blir briljant. När man gör undersökningar om varför företag inte går på export säger var tionde företagare fortfarande att en av anledningarna är språkfrågan. Det är inte helt oväsentligt att en del företagare inte känner sig bekväma med språket när de vill gå på export. Ingenjörer gjorde en undersökning . De har ett projekt i där de studerar vad som händer med små och medelstora företag som exempelvis tar in ingenjörer. Alla företag har inte den typen av kompetens i sina bolag, men det blir ett väldigt uppsving för möjligheten till expansion och utveckling när små och medelstora företag tar in en annan kompetens än de haft tidigare. Jag tror att vi ska fokusera debatten i på vilka hinder som finns för små och medelstora företag att våga gå på export samt på insatser för att underlätta arbetet. Jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera detta här i kammaren. 91 TREDJE VICE TALMANNEN: Det var dagens sista fråga. Jag tackar statsråden för deltagandet i frågestunden. § 6 (forts. från § 4) Arbetsmarknadspolitik (forts. AU5) 92 (KD) replik: Jag tycker att det är intressant att arbetsmarknadsministern, i den frågestund som precis avslutades, fortsatte på ungefär samma tema som Serkan Köse. Man säger nej till allt som Alliansen bidrog med för att hålla emot den jättestora krisen. Vi har faktiskt en av bästa ekonomier. Det värsta, Serkan Köse, är att ni socialdemokrater sänker människors livbåtar – symboliskt – och sedan inte ens erbjuder en livboj. Ni säger nej till etableringslotsar, nej till jobbcoacher, nej till RUT- och ROT-tjänster, nej till sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar och nej till fas 3 – nej, nej, nej. Men vad är ni för? Ni pratar om råd, innovation och utbildning, men det är självfallet saker som samhället, staten och ska satsa på. Vad har ni för åtgärder? Vi har prövat olika saker, och vi har sagt att om vi tycker att något inte faller väl ut är vi beredda att avsluta det. Risken med Socialdemokraterna i spetsen för regeringen är att det inte blir någonting nytt rent konkret. skulle jag vilja att Serkan Köse i den sista replikrundan ger svar på två frågor som jag tycker är jätteviktiga.