prot · H20996 · 2015-05-06 00:00:00 — Men jag vet att även motsätter sig längre och tyngre fordon. Det känns direkt kontraproduktivt i sammanhanget. 96 (MP) replik: Det här replikskiftet är intressant. Det blir mer övergripande och ideologiskt än det vi började med. Frågan är hur dyr en transport får bli. Vi tänker i termer av hur det är nu och hur det ser ut för kommande generationer. Vi anser att de är våra främsta uppdragsgivare. Vi har ett scenario framför oss där klimatforskarna talar om att vi är på väg mot två, tre eller kanske fyra graders höjning. Det är för mig dimensionerande när det gäller hur man ska ordna klimat och transporter. Vi har bara ett jordklot. Vi får sätta gränser för hur mycket olja vi använder. Vi får ta ut de ekonomiska och juridiska styrmedel vi behöver för att ordna transporterna inom ramen för de villkor som naturen sätter upp. De kan inte överprövas av oss i riksdag och heller inte av eller . Sedan tror jag inte att näringslivet på något sätt skulle lida av att man transporterar på sjön i stället för på väg. Jag tror att det skulle gå alldeles utmärkt för en stor del av transporterna av malm, skog och stål, som har god tillgång på och som vår ekonomi och jobben är väldigt beroende av. 97 (S): behandlar vi trafikutskottets betänkande TU11. Betänkandet behandlar motioner om sjöfart och fritidsbåtsområdet från den allmänna motionstiden . Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Problematiken runt sjöfarten vad gäller regler och myndighetsutövning är omfattande. Jag kommer i mitt anförande att peka på några problem eller möjligheter som vi tycker borde åtgärdas skyndsamt. En viktig åtgärd för sjöfarten är tonnageskatten, som har sagts. presenterades ett förslag på tonnageskatt. Men utredningen ansågs inte fullständig, och därför lämnades den därhän. Man kan i protokoll från debatter och interpellationer läsa hur man har lyft frågan om krav på likvärdiga konkurrensvillkor, som länder har runt om oss. är det inte och andra mer avlägsna länder som man flaggar ut till, utan det är till , och . Precis som har sagts har den svenska fartygsflottan uppvisat en negativ utveckling , sett till både antal fartyg och flottans storlek. var antalet svenskflaggade handelsfartyg över 100 bruttoton 339, vilket är den lägsta nivån –2013. Vid slut fanns 105 fartyg med sjöfartsstöd, jämfört med totalt 254 fartyg . Det betyder att en stor andel av den svenska fartygsflottan har avregistrerats från det och flaggats ut. Trots att flera partier har debatterat villkoren för sjöfarten hände det inte så mycket. –2012 arbetade de maritima branschernas så kallade Sjöfartsforum fram ett maritimt manifest, Jobb, kompetens, samhällsnytta. är ett land med lång kuststräcka. Sjöfarten är en viktig del i ett sammanhållet svenskt transportsystem. av utrikeshandel sker med hjälp av sjöfart, vilket innebär ungefär gods. Ca 30 miljoner passagerare reser med färja till och från . Inom den svenska sjöfarten och inom företag kopplade till sjöfarten arbetar uppskattningsvis omkring 100 000 personer, vilket också har nämnts här tidigare. Med den ökning som sker av transporter i vårt land och med de prognoser som finns ser vi att sjöfarten kommer att ha en allt viktigare roll framöver. Vad gäller vikten av den maritima strategin, herr talman, verkar det finnas en bred samsyn i utskottet. Strategin handlar om att ta ett bredare grepp över inte bara sjöfarten utan också hur man kan utveckla besöksnäring, turism, olika typer av livsmedelsgrenar och annat som har anknytning till den maritima sektorn. Här finns också förutsättningar för att bidra till miljökvalitetsmål och klimatmål genom att man lägger stort fokus även på hållbarhetsperspektivet. Det kan också bidra till nya arbetstillfällen framöver. Arbetet pågår och kommer att presenteras . Jag har själv haft förmånen att kunna delta i en av de hearingar som har haft, och det var ett mycket brett anslag som man hade. Det är bra att det numera finns en så bred samstämmighet i om att det måste vidtas olika åtgärder för att säkra den svenska sjöfartsnäringen, där genomförande av tonnageskatten är en viktig del. Så har det inte alltid varit. Den färdiga utredningen om tonnageskatt lämnades till regeringen . Det är ett bra arbete som har gjorts. Utredaren har naturligtvis följt regeringens direktiv, men – och det får man lasta den förra regeringen för – finansieringen skulle enligt direktiven ske inom sjöfartssektorn. Det har fått till följd att utredningens förslag är att skatten ska finansieras med pengar från fartygsstödet. Det innebär att man ger med den ena handen och tar med den andra, eftersom tonnageskatten inte gäller alla fartyg. Det skulle innebära att andra som har fartygsstöd skulle vara med och finansiera tonnageskatten. Detta har i sin tur skapat oro hos dem som bara kan få del av fartygsstödet. Man är inom den gruppen beredd att flagga ut dessa fartyg i stället. Med det förslaget är det risk för rundgång, och man har inte vunnit något alls. är utredningen på remiss, och sluttiden är . Då får vi se vad remissvaren säger. Men det viktigt att tonnageskatten införs skyndsamt, för att ska stå sig i övriga på ett konkurrensneutralt sätt. Det har funnits önskemål om ett förändrat arbete hos Transportstyrelsen, både från näringen och från oss politiker. Transportstyrelsen arbetar nu bland annat med att ta fram en strategi om förbättrad service och tillgänglighet vid inflaggning när det gäller registrering, certifiering och bemanningsbeslut, och Transportstyrelsen har tillsatt en så kallad inflaggningslots. En annan fråga som man lyfter som ett problem är 183-dagarsregeln, eftersom det kan bli aktuellt med beskattning i arbetslandet, i detta fall flaggstaten, enligt de skatteregler som gäller där. Den frågan bereds på . Det gjorde det även . Man har hållit på med den beredningen . Vad gäller forskning och utbildning har det övergripande ansvaret för forskning inom transportsektorn. har en stark internationell ställning inom sjöfartsteknisk utveckling, där fokus ligger på fartygsbränsle, framtidens drivmedel, bränsleeffektivitet och åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp av luftföroreningar och klimatpåverkan. Vid sjöbefälsutbildningar krävs det praktik för att studenter ska få behörighet och kunna söka jobb. har antalet praktikplatser minskat markant till följd av utflaggningen av 15 svenska fartyg. Om praktik förläggs på fartyg under andra länders flagg belastar kostnaden respektive lärosäte. Regeringen kompenserar och Linnéuniversitetet för denna merkostnad med . Denna ersättning har inneburit att ytterligare 25 fartyg nu kan erbjuda praktikplatser. Det är viktigt att även fortsättningsvis kunna erbjuda praktikplatser på befälsutbildningarna. Utredningen och dess konkurrenskraft, som trafikutskottet har gjort, lyfter naturligtvis en rad andra punkter som man behöver titta på och åtgärda. Men jag lyfter dem inte här och , för det skulle ta , och regeringen har naturligtvis tillgång till utredningen. trädde de nya reglerna för svaveldirektivet i kraft för . Det handlar om som högsta svavelhalt. Det gäller inte bara utan också Engelska kanalen och . Detta har varit känt . Man har vidtaget åtgärder från rederiernas håll, men departementet har inte tagit fram de sanktionsavgifter och åtgärder som behövs. Det förefaller märkligt. Det arbetet anser vi borde ha varit färdigt när den nya lagen trädde i kraft. Det innebär att de som inte har vidtagit åtgärder klarar sig från sanktioner och kan fortsätta med sina utsläpp. Hur tänkte Alliansen där? Det pågår ett arbete för att komma till rätta med problemet. Det är viktigt att för inlandssjöfarten skyndsamt kommer på plats, då det är en viktig transportväg för alla de industrier och näringar som använder de inre vattenvägarna. Det är ju inte görligt eller önskvärt att transportera godset på annat sätt. Det finns ett intresse för att idka inlandssjöfart, och det är viktigt att komma igång. Det skulle också i en förlängning kunna innebära att mer godstransporter kunde flyttas över till sjöfart. Betänkandet innehåller också konkreta förslag på åtgärder inom Vänersjöfarten. Eftersom man bara har lyft fram dessa motioner i betänkandet lämnar jag den punkten till den revidering som regeringen har påbörjat och som ska resultera i en infrastrukturproposition 2016. tänkte jag säga något om fritidsbåtssektorn. Den första delen handlar om nedskräpning av gamla uttjänta och övergivna båtar på båtupptagningsplatser och i naturen. Man låter helt enkelt båtarna vara för att det är det lättaste sättet att göra sig av med sin båt. Båtarna går med tiden sönder, och både människor och djur kan skada sig på dem. Det kan också röra sig om läckage av miljöfarligt material. Här är hela utskottet överens om att det är angeläget att åtgärder kan vidtas för att minska problemet, och en laglig förbättring av möjligheterna att flytta båtar skulle kunna utgöra en sådan åtgärd. Utskottet förutsätter därför att regeringen kommer att arbeta för att via lagstiftningen underlätta flyttning av uttjänta och övergivna båtar. Jag vill i detta sammanhang också passa på att tala om att det finns bra projekt i där privata aktörer och intresseorganisationer arbetar med lösningar på problemet med övergivna båtvrak. Båtskrotar bedriver dessutom ett engagerat arbete för att minska antalet övergivna båtar, bland annat genom att initiera projekt i syfte att etablera ett nationellt system för återvinning av fritidsbåtar. En annan del av betänkandet handlar om vattenskotrar. finns det många typer av vattenskotrar, och en del är stora och tunga maskiner. De har starka motorer och kan köras i höga hastigheter, och man behöver inte ha några förkunskaper om vare sig fordonet eller de regler som gäller till sjöss för att köra dem. Dessutom tillkommer det störningar och buller som bland annat riskerar att påverka fågellivet i känsliga områden. krävs inget förarbevis eller någon åldersgräns för att få köra vattenskoter. Ett enigt utskott anser att det är angeläget att det införs krav på förarbevis. Detta förarbevis bör vara fokuserat på att den som framför vattenskotern kan göra detta på ett för föraren själv, de personer och det djurliv som vistas i närheten säkert och tryggt sätt. Förarbeviset bör också inriktas på att föraren ska ha förståelse för hastigheter och sjövett. I detta anförande instämde , och (alla S). 98 (C) replik: Jag tackar för att hon är en mycket tydlig talesperson i de viktiga sjöfartsfrågorna. Jag uppfattar också att Socialdemokraterna och hårt bejakar de höga ambitioner som finns kring inlandssjöfart i vårt land. Det är mot bakgrund av det som jag vill ställa min fråga. I kanske främsta sjöfartsstad, vad gäller både utrikes och inrikes sjöfart upp genom , har Socialdemokraterna styrt och tagit ansvar för kommunens och stadens utveckling . I den staden – – ska snart ersättas eftersom den är i så dåligt skick. Den nya bron ska heta och ligga på i princip samma ställe. Skillnaden är att det parti som styr, som är samma parti som tillhör, förordar att den nya bron ska vara i stället för som den nuvarande bron är. Syftet är att vinna mark för exploatering av kontor och bostäder. Effekten blir att 18 broöppningar , som renderas av Vänertrafik, ska samsas med en spårvagn och en buss en gång . Det är klart att det kommer att bli en utomordentlig konflikt och trängsel. Varje Vänerbåt som stoppas, hindras eller vars ägare lägger ned innebär att vi får 100 långtradare eller 15 tåg mer på den här sträckan upp i . Min fråga till och blir: Menar Socialdemokraternas nationella talesperson något som helst allvar med sina ambitioner kring inlandssjöfart med tanke på hur partikamraterna agerar i landets främsta sjöfartsstad? 99 (S) replik: Det kan tyckas märkligt. Vad som är ännu märkligare är de tvister som pågår just . Man har överklagat beslut, men man har också överklagat vilka som får överklaga. Det är mycket olyckligt, som jag ser det. Jag tycker att Vänersjöfarten är viktig, och den kommer att bli ännu viktigare . En del av de varor som fraktas med hjälp av Vänersjöfarten kommer förmodligen inte att fraktas med lastbil, utan den är beroende av sjöfarten. Det som händer är alltså lite olyckligt. får vi avvakta och se var dessa tvister hamnar. 100 (C) replik: Att det kan tyckas vara märkligt är det minsta man kan säga. företräder största parti, som är regeringsbärande. Det är det största partiet i riksdag, i regeringen och i främsta sjöfartsstad. Helt uppenbart finns det ingen som helst dialog inom det socialdemokratiska partiet om vad man menar med en utvecklad och levande inlandssjöfart. Annars borde vi ha kunnat få ett mer uttömmande svar än att det pågår rättsliga konflikter i om vem som har rätt. Det är ändå så, vilket vi känner till väl, att om man har majoritet och ansvar för styret i ett land, en kommun eller en stad har man också ansvar lokalt för detaljplanearbetet. I det detaljplanearbete som föregår den nya föreskriver den socialdemokratiska majoriteten i en väsentligt lägre bro, vilket kommer att leda till just de konflikter som jag tidigare redovisade. Detta innebär en risk för att de som bedriver Vänersjöfart lägger av. Finns det någon som helst dialog om de viktigaste sjöfartsfrågorna i det parti som företräder som nationell talesperson? Det är inte bara fråga om att hålla högtidstal i riksdag, utan det är också fråga om att göra skillnad i vattnet. 101 (S) replik: Det har naturligtvis funnits en dialog. Jag förutsätter också att det fanns en dialog , då det fanns en annan regering. Jag förutsätter alltså att man diskuterade detta även då. Det här är inte någonting som har hänt , utan det har pågått . Men det är klart att det finns en dialog, och vi får helt enkelt se var den landar. 102 (FP) replik: Jag tycker att det är bra att lyfter fram att den förra regeringen visserligen lade fram en handlingsplan. Men ungefär hade Sjöfartsforum jobbat fram sin strategi. Jag tror att det var ungefär som Sjöfolk lade fram sin rapport. Vad vi kunde konstatera var att näringen, facket och staten går någorlunda i takt när det gäller verklighetsbilden. Det är naturligtvis en styrka som man måste utnyttja i sammanhanget. Det är väl värt att nämna, och det har vi också nämnt i tidigare diskussioner. Jag ska anknyta lite till det replikskifte som jag hade med . Varken eller jag tror att näringslivet på något sätt lider av att transportera på sjön – tvärtom. Men det som vi nu diskuterar är att få till sådana ramvillkor så att det blir möjligt. Det tror jag också att vi är helt eniga om. Det är den diskussionen som vi har. Vi från och Alliansen ser inte att det finns en tydlig inriktning i detta. När det gäller tonnageskatten säger även att det var en bra utredning. Vi kan nog alla vara eniga om utredningen , även om vi tidigare, när Socialdemokraterna var i opposition, har fått höra att tonnageskatten kunde införas i princip vilken dag som helst. Men det var inte riktigt sant, utan den här utredningen krävdes. Men som företrädare för det största partiet i regeringen har kanske ytterligare någonting att berätta om tonnageskatten och om det finns något tidsperspektiv. Precis som jag sa i mitt anförande tror jag att det kan vara den absolut tydligaste signalen till svensk sjöfart att detta beslut kommer på plats så fort som möjligt. 103 (S) replik: Först vill jag beklaga att man inte tog tag i den utredning som gjordes utan väntade i , om det räcker, innan man tillsatte en ny utredning som kunde komma med förtydliganden. I vilket fall som helst blev det en bra utredning. Jag fick frågan om jag kan lämna några mer uppgifter. Jag vill inte föregå någonting. är remisstiden slut, och sedan ska man titta på svaren. En del av svaren kan man väl nästan gissa sig till, skulle jag tro, eftersom förslaget innebär att de som inte berörs av tonnageskatt ändå ska betala. Det tycker vi inte är rimligt att man ska behöva göra. Jag förutsätter att det finns en annan lösning. Sedan vet jag att man måste titta på detta med EU och så att det inte uppstår någon konflikt. Men oavsett detta vill vi så snabbt som möjligt ha en tonnageskatt på plats. Så mycket kan jag säga. Sedan vet vi inte riktigt hur processen med EU tar. 104 (FP) replik: Bara en liten kommentar till detta med finansieringen: Jag tror att vi pratar om summan , som det har framförts kritik mot. Att det finns med i utredningen beror på att det var förutsättningarna för utredningen. Efter en remissrunda och det som nu säger är det ju fritt att finansiera det på vilket sätt man vill. Bara för att det står där kan det inte vara hugget i sten. Så den frågan kan man lämna över till processen. Det viktiga är ju att processen går framåt i skyndsam takt. Jag tycker att det är väldigt bra att den maritima strategin är så bred. Men har några synpunkter på det utkast som finns med kopplingar till sjöfarten? Jag upplever i alla fall strategin som väldigt svag. Men kanske har någon annan kunskap som jag inte har som gör att man känner sig tryggare än vad vi som har föreslagit att ska göra ett tillkännagivande gör. Vi vill se att man kommer tillbaka och berättar hur man ska göra med tonnageskatten, bemanningsregler och särregler. När det gäller den inre sjöfarten är det absolut största kravet från näringen att det ska finnas så få särregler som möjligt. Det handlar inte om att sjösäkerheten på något sätt ska äventyras, utan ska man kunna ha överfart på de inre vattenvägarna från och ut i måste villkoren vara konkurrensmässiga. Då kan vi inte i ha särregler om utrustning och bemanning. Det tror jag är en väldigt viktig fråga. 105 (S) replik: Vi driver tonnageskatten lika hårt som ni gör, och vi har drivit den till och med lite längre, tror jag. Jag lovar att vi inte kommer att släppa taget där. Den maritima strategin var det materialet som fanns i form av Powerpoint när statsrådet var i på maritima dagen. Då bjöd hon in alla som var där att framföra vad de tyckte. Statsrådet lovade också att det skulle finnas ett färdigt förslag . Det känns ändå rätt tryggt. Regeringen har inte suttit så . När vi var i opposition lät vi regeringen få chansen att jobba med de förslag som vi hade lagt fram. När det hade gått lade vi fram samma förslag igen. Men här har man inte fått chansen över huvud taget, utan Alliansen beter sig direkt lite grann som under ett kosläpp, som ystra kalvar. Jag hade förväntat mig att denna initiativkraft hade funnits även under den förra mandatperioden. Så jag tror nog att ni kan se tiden an med tillförsikt. När förslagen väl kommer kan vi diskutera dem. 106 (V): kan med glädje stödja förslaget i det här betänkandet, då det öppnar för fler frågor som vi länge har tyckt vara viktiga. Det gäller till exempel förarbevis för vattenskotrar, som är mycket efterlängtat. Det behövs nya regleringar när nya fordon kommer i bruk – nya fordon som ger stora bullereffekter och störningar i de känsliga fågelskyddsområdena och fridfulla skärgårdsmiljöerna. Vattenskotrarna har också lett till allvarliga tillbud på grund av vårdslös körning, så det är väldigt bra att de här reglerna kommer till stånd. Vi inväntar dessutom behandlingen av tonnageskatten, som är en viktig lösning för att hindra att många fartyg flaggar ut och flyttas till andra länder. Det finns flera orsaker till utflaggningen, och tonnageskatten är en mycket viktig åtgärd som skulle åstadkomma skillnad. Vi vill dock att man tittar på finansieringen så att den inte drabbar anställningarna. Vi skulle mista svenska jobb med den lilla pott som ska tas ut från den del som drabbar försäkring av de anställda, som det nu finns möjlighet att göra avdrag för. Det tycker vi att man ska titta närmare på. Det är viktigt att vi stöder sjöfartsnäringen. Det är ett mer hållbart transportmedel, inte minst för godstransporter. Vi står inför en stor klimatutmaning som vi alla känner till. Här är det viktigt att vi väljer hållbara transportslag. Vägslitageavgiften kan också bidra till en överflyttning från väg till sjöfart, som vi alla vet är bättre. Det är inte alls orimligt, och det finns också i många andra europeiska länder. Det är också viktigt att flottan ställer om till hållbara transportmedel. Vi bör gynna det på många olika sätt. När det gäller de inre vattentransportvägarna vill vi att slussarna i renoveras så fort det finns medel för detta. Det anser vi också är viktigt, även om vi inte i detta läge stöder förslaget eftersom det är en budgetfråga. Svaveldirektivet har varit en mycket viktig motor för att ställa om fartygsflottan i dess helhet till mer hållbara transportmedel. Här borde politiken stödja en utbyggnad av tankställen för biodrivmedel för att ytterligare gynna omställningen. Det är också viktigt att svavelutsläppen följs upp på ett rättvist sätt och att sanktioner utgår på ett bra sätt, så att de olika redarna känner att det är ett rättvist system och att det lönar sig att jobba aktivt med att minska utsläppen. Det kan också gynna en ytterligare omställning, om vi har effektiva och bra sanktionsmöjligheter. Den svenska sjöfartsflottan bör få bättre villkor för att den ska överleva. Men vi ska inte konkurrera med sämre arbetsmiljö genom att tumma på de svenska bemanningsreglerna. Vi ska i stället gynna både god arbetsmiljö och ett framåtsyftande arbete för att främja ny miljöteknik. Vi är ett litet land, men med en god balans med införd tonnageskatt och en väl utbyggd infrastruktur för biodrivmedel kan vi gå före och fungera som förebild. Det är den effektivaste metoden för ett litet land att påverka andra länder till en sund balans. 107 (C) replik: Tack, , för ett mycket engagerat anförande om betydelsen av svensk sjöfart och inlandssjöfart! Tack särskilt för engagemanget för Trollhätteslussarna, som även jag tog upp i mitt anförande! Jag har dessutom uppmärksammat dem på plats och är säker på att också Wallrup har gjort det. Jag måste, herr talman, ställa en fråga till , som företräder i riksdag, samma parti som är med och styr . Av vilken orsak ska vi renovera slussarna i , ? Ert parti vill bygga en alltför låg bro i i syfte att kunna exploatera mer central mark för bostäder och kontor, och detta till höga markpriser. Ni vill sänka den nya så att vi får en mycket tydlig konflikt mellan Vänertrafiken, som via Trollhätteslussarna går upp genom till , och kollektivtrafiken i . Det gör ni i syfte att vinna mark för exploatering och kunna bygga bostäder och kontor. Det vore intressant att få veta vilka bevekelsegrunder nationellt har till att vi ska satsa de 2–som det kostar att renovera Trollhätteslussarna med tanke på att samma parti tillsammans med Socialdemokraterna och aktivt driver en politik i som innebär att det blir en onödig investering. 108 (V) replik: Det är mer av en lokal fråga. Den hanteras lokalt. Man tittar på balansen mellan att få in resurser och att ha råd att bygga broar och annat. För mig som vänsterpartist är det viktigt att man bygger på ett jämlikt sätt, att man ser till att det inte blir för höga markpriser och att vi gynnar hållbara transportmedel. Det finns många vägar att nå dit. På lokal nivå jobbar man med dessa frågor. Man har en dialog med de andra partierna och försöker komma fram till de bästa lösningarna. Jag har inget bättre svar att ge här och än att man jobbar på bästa sätt och att vi kommer att ha en dialog i frågan. 109 (C) replik: Det här är fantastiskt! Föregående talare sa att det kan synas vara märkligt, och nuvarande talare säger att det är en lokal fråga. Saken är den, herr talman och , att högtidliga anföranden i riksdag självklart måste ha ett samband med hur vi som partiföreträdare uppträder regionalt i eller lokalt i eller i i . Annars saknar politiken fullständigt trovärdighet. Vi kan inte framdriva diametralt motsatta uppfattningar, handlingslinjer, som totalt saboterar. Jag upprepar därför, herr talman, frågan till , .