prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — Inför FN:s stora klimatmöte i gör Nordiska arbetsgruppen för globala klimatförhandlingar, , viktiga insatser för att åstadkomma ett bindande klimatavtal och har bland annat utarbetat förslag på avveckling av fossilsubventioner. Arbetet med att avskaffa gränshinder i måste påskyndas, och det är bra att ett gränshinderråd nu inrättats. Det ska vara möjligt att flytta, pendla, studera och driva företag i utan att man hamnar mellan stolarna och riskerar att ställas utanför de nationellt uppbyggda välfärdssystemen eller i en gråzon när det gäller olika regelverk för skatter och företagande. Låt oss inte heller glömma att också rymmer , och , vars långtgående självstyre väcker nyfikenhet bortom våra ultimata breddgrader. Den en gång så infekterade Ålandsfrågan mellan och löstes med fredliga medel och ögruppen demilitariserades, något som ryska och ukrainska historiker pekat på som ett möjligt sätt att – på lite sikt – hantera status. De nordiska länderna är utpräglade småstater, men sammantaget är med sina 25 miljoner invånare en inte helt obetydlig entitet och med en total bnp så pass stor att vi skulle beredas plats på G20-gruppens möten om vi vore ett land. Samarbete ger oss ökad tyngd i internationella forum, och det nordiska stödet är värdefullt när nu kandiderar till säkerhetsråd. En positiv grundhållning till nordiskt samarbete får emellertid inte leda till verklighetsfrämmande romantisering av allt nordiskt. Bortom högtidstalens retorik om vår gemensamma värdegrund gror också i vår del av världen mörka krafter. Främlingsfientliga partier sitter i regeringsställning i såväl som och detta på grund av att i sig demokratiskt otadliga partier som norska Höyre och finska har valt att gå i koalition med dessa ljusskygga krafter. Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU9. 138 (KD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande verksamhetsberättelsen 2014 från den svenska delegationen i och regeringens skrivelse om arbetet i . Utgångspunkten i betänkandet är de frågor som tagits upp i motioner från den allmänna motionstiden. Kanske inte alldeles oväntat är vi många ledamöter som i olika motioner lyft upp den gränsproblematik som fortfarande råder mellan våra länder. I regeringens skrivelse kan vi läsa hur regelverken, trots att är en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, är utformade med utgångspunkten att medborgare och företag endast rör sig inom ett och samma nordiska land. Så är långt ifrån fallet, har vi hört från flera av de föregående talarna. är största samarbetsregion. Totalt bor ungefär 3,8 miljoner människor i regionen. pendlar ungefär 20 000 personer över sundet. Från i till största flygplats, , tar tågresan . Resandet för människor från har ökat och arbetstillfällena likaså. I produceras av och samlade bnp. Här finns tolv universitet, 155 000 studenter och 12 000 forskare. Enligt regeringens skrivelse är undanröjandet av befintliga gränshinder och det förebyggande arbetet för att hindra att nya hinder uppstår ett högt prioriterat mål inom det nordiska samarbetet. beslutade de nordiska ministrarna att upprätta ett gränshinderråd med uppdrag att främja den fria rörligheten inom för människor och företag. påbörjades den verksamheten. Det är ett sent men mycket välkommet initiativ, och resultatet kommer att vara upp till våra nordiska regeringar att nu leverera. I vårt betänkande betonar utrikesutskottet att vi ser fram emot en fortlöpande rapportering från regeringen om de framgångar som vi förutsätter att kommer att åstadkomma. Oavsett arbete kommer integrationen mellan våra länder att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara så kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekterna som följer av en fortsatt nordisk integration. Det är inte rimligt att gemensamma nordiska forskningsprojekt hindras av att det inte går att använda svenska forskningsanslag utomlands. Det är inte rimligt att danskar som reser mellan fastlandet och ska möta en rad problem på vägen bara för att de passerar . Det är inte rimligt, som exemplet som var inne på tidigare, att en svensk flygvärdinna som arbetar på men bor i ska tvingas betala tillbaka som hon har fått i barnbidrag på grund av fel besked från . Färre orimligheter, färre hinder och mindre krångel skulle onekligen stärka förutsättningarna för vitala, spännande och växande gränsregioner såsom . Att få bort gränshinder i denna dynamiska region skulle inte bara gynna utan i dess helhet. antog de nordiska ministrarna ett omfattande reformpaket mot bakgrund av de reformförslag som varit pådrivande att ta fram genom rapporten . Här finns förslag för att uppnå en bättre styrning av de nordiska institutionerna, effektivare sekretariat, mer politik och strategi och en större nytta med gemensamma projekt. Det är viktiga reformer. Vänskapliga utbyten i all ära; vårt samarbete måste ha ett mervärde och leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. Om vi inte lyckas med detta förlorar vår nordiska samverkan sin legitimitet. uppmanar därför regeringen att fortsätta vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och relevant som möjligt. intensifierades och fördjupades också det nordiska försvarssamarbetet. Det är bra. Det är ett samarbete som skulle kunna möjliggöra en ökad försvarsförmåga, ett samarbete som speglar den närhet och samsyn som just präglar de nordiska länderna. förenklades regleringar för att underlätta detta samarbete. har bland annat fattat ett nytt rambeslut för att möjliggöra Försvarsmaktens deltagande i övningsverksamhet med våra nordiska kollegor. Övning och utbildning är områden där vår samverkan är lyckad. Svårare är det på områden som rör materielutveckling och upphandling. Att uppnå en gemensam säkerhetspolitisk ram för de nordiska länderna är dock inte möjligt så länge vår relation till Nato ser så olika ut. Avslutningsvis vill se ett starkt och enat nordiskt samarbete där vi inte möts endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka. Vi måste våga släppa samarbetsområden där vårt samarbete inte längre har något mervärde. Ett exempel på detta är inom FN-samarbetet där ett nordiskt roteringsschema försvårar våra möjligheter till en plats i säkerhetsrådet. Vi måste våga se nyttan av europeisk samverkan också i dessa sammanhang, även för dem av våra grannar som valt att stå utanför den europeiska gemenskapen. Vi måste förstärka områden där vi kan bli en starkare region tillsammans, förenkla för arbete och företagande, forskare, vårdtagare och så vidare. Kraftsamlar vi når vi resultat. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 139 (S): Som politiker måste man kunna historien, hantera , blicka in och våga fatta beslut som leder till en bra väg dit. Jag tänker ta det som utgångspunkt för mitt inlägg i den här debatten. I bor det 26 miljoner invånare. Vi är små länder, och vi bor i städer, i byar och på öar, men tillsammans utgör vi en stark ekonomi i världen. Tillsammans kan vi höja vår röst avsevärt i internationella sammanhang och skapa skillnad för det vi tror på. Tillsammans är vi starkare, för att citera den nordiska visionen. Vi delar också en gemensam historia, geografi och värderingar. Därför är det naturligt med ett samarbete över gränserna. Det nordiska samarbetet är starkt och viktigt. Det bygger på en ömsesidig tro på demokrati och rättvisa. Vårt samarbete har också lärt oss att hitta gemensamma lösningar på svåra problem. Det var som startade det nordiska samarbetet för lite . De tyckte att det var viktigt med ett samarbete mellan våra grannländer. Ett konkret exempel på det tidiga samarbetet är våra vänorter. i och Thisted i var först ut. grundades av , , och , och anslöt sig . Samarbetet har varit framgångsrikt, och tar vi det nog för givet. Det har till exempel lett till att vi har en gemensam tullunion så att vi kan resa fritt mellan våra länder utan att ta med passet. Vi kan också arbeta och bosätta oss fritt i ett annat nordiskt land. Det är konkreta exempel som visar att vårt samarbete har gett goda resultat. var det som hade presidentskapet i . Rubriken var i – i . Vi fokuserade på tre huvudområden  den nordiska arbetsmarknaden  hållbar utvinning av naturresurser  av fred mellan de nordiska länderna. Under vårt år firade vi att den gemensamma nordiska arbetsmarknaden fyllde . Den har varit lyckad från början och har berikat våra länder. Den har stärkt det nordiska näringslivet, och människors frihet att bo och jobba i hela har ökat. har fått mycket arbetskraft från . Och är det till exempel många av våra ungdomar som jobbar i . Trots en lyckad gemensam arbetsmarknad återstår det mycket att göra när det gäller rörligheten mellan våra länder. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att vi får tydliga och klara regler för de nordiska arbetspendlarna och näringslivet. Därför ser vi mycket positivt på uppdrag att främja den fria rörligheten i för både enskilda och företag. Det arbetet kommer att underlätta för företag att hitta rätt kompetens och för nya jobb att skapas. En annan viktig fråga för oss socialdemokrater är att få ned den höga ungdomsarbetslösheten i delar av . Därför är det viktigt med ett nordiskt samarbete och erfarenhetsutbyte om frågor som handlar om att förenkla för ungdomar att ta steget ut i arbetslivet och om hur rörligheten för ungdomar inom kan öka. Det hölls seminarier på det temat . Det var bra. Men vi vill gärna se ett ökat samarbete kring just dessa frågor. Den svenska ungdomsarbetslösheten har varit hög. Men det är glädjande att ta del av den senaste statistiken som visar att ungdomsarbetslösheten börjar ge vika. I finns det stora tillgångar av naturresurser och ökad efterfrågan på dem. Vi har till exempel stora tillgångar på mineraler och skog som vi kan exploatera och starka vattendrag som ger oss mycket energi. Det är mycket positivt. Men det gäller att utvinna dessa rikedomar på ett ansvarsfullt och klimatsmart sätt. Naturrikedomarna skapar arbetstillfällen, och orter som varit utflyttningsorter förvandlas till arbetsplatser. Många väljer att pendla mellan jobb och bostad. Det ställer krav på god infrastruktur mellan våra länder. Mineralnäringarna innebär ofta risker för miljön. Föroreningar kan förekomma. Ökad utvinning kan påverka friluftslivet, turistnäringen och den nordiska urbefolkningens traditionella näringar. Det gäller att gå försiktigt fram och hitta en balans mellan mineralnäringen och de övriga intressena. Vi socialdemokrater vill se ett som bygger på framtidens jobb och där kunskap och klimat står i centrum. var det freden i slöts. Efter århundraden av krig har vi inom lyckats lösa konflikter med fredliga medel. Det har lagt grunden till det framgångsrika och nära samarbetet. Det har också gett oss en unik möjlighet att bygga upp välmående välfärdssamhällen. ser vi dock ett behov av ett växande nordiskt samarbete på det försvars- och säkerhetspolitiska området. Det är viktigt med tanke på den oroväckande utvecklingen i vårt närområde. Jag tänker naturligtvis på den ryska aggressionen mot och annekteringen av . Ambitionen med vårt samarbete är att bidra till en fredlig utveckling i regionen. En annan oroväckande utveckling i världen är den våldsbejakande extremismen. Vi har sett den på alltför många håll i världen. Även har drabbats. Jag tänker på det fruktansvärda som hände på Utöya i och på terrordåden i . var måltavla när två bomber exploderade i närheten av . Denna utveckling är fruktansvärd och måste få ett slut. Inom kan vi göra mycket för att förebygga och förhindra nya attentat genom bland annat information och kunskapsutbyte. är många människor på flykt från krig och förtryck. Då är det viktigt att vi solidariskt och gemensamt kan hjälpa människor som söker sig till våra nordiska länder. Låt oss hjälpas åt! Låt oss ta ett gemensamt nordiskt ansvar! fick en ny regering. Det är mycket positivt att statsministern har lyft fram de nordiska frågorna. Jag vill avsluta med att citera tal från session i . Han sa: ”Jag vill därför se ett nordiskt samarbete som gärna är starkare, tätare och fortsatt pragmatiskt, ett nordiskt samarbete som kan vara en aktiv röst i globala sammanhang, ett nordiskt samarbete som säkrar det som borde vara varje människas rätt, nämligen ett fritt liv i en global tid.” Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 140 (C): Det är självklart att också måste finnas med i en debatt om . Av det skälet har jag begärt ordet, för att markera den vikt som fäster vid det nordiska samarbetet , precis som vi har gjort tidigare och som vi kommer att göra . Det här handlar om en skrivelse som berättar om den nordiska parlamentarikerdelegationens arbete . Tyvärr har den nuvarande nordiska parlamentarikerdelegationen inte möjlighet att vara med. Flera av dem sitter nämligen i delegationsmöte. Men jag vill understryka vår parlamentariska grupps engagemang för samarbetet och den vikt som vi fäster vid att det kan fortsätta, effektiviseras, stärkas och moderniseras. Jag är också glad. När man läser betänkandet ser man nämligen att det finns en mycket bred samsyn. Man finner även att det i de i reservationer som finns i allt väsentligt talas om det som utskottet talar om i sitt betänkande. Därför har vi i inte reserverat oss. Vi tycker att det finns en samsyn här. Vi vill som sagt fortsätta med det arbete som har bedrivits av den tidigare alliansregeringen , bland annat under det ordförandeskap som alliansregeringen hade i ministerrådet 2013 och som lade grunden för det presidentskap som hade i den nordiska parlamentarikerförsamlingen. Det är klart att det samarbetet är viktigt. Det har också lett till förslag, till exempel det reformförslag på 39 punkter som presenterades just för att utveckla, modernisera och stärka samarbetet. Det är ett samarbete som har sett olika ut under historiens gång, vilket har framgått av den tidigare debatten. har vi mötts på slagfält. har vi varit där med varandra. Vi har härskat över varandra på lite olika sätt. Men vi har också visat att vi kan skiljas som vänner och ta vara på det som förenar. Det är viktigt i då vår region, , utsätts för nya utmaningar, inte minst säkerhetspolitiskt. I det sammanhanget är vi också glada för det som vi har tillfört det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Det är viktigt och riktigt att vi arbetar vidare med det. Vi kommer att aktivt försöka utveckla också den sidan, tillsammans med även de baltiska staterna. Det är en del av det samarbete som vi behöver ta fasta på. Vi ser naturligtvis gränshinder som ett bekymmer. Hinder är till för att komma över. Det är såklart viktigt att vi ser gränshinder som inte bara handlar om hinder vid gränserna, vilket man ibland kan uppfatta det som när man talar om eller regionen runt och och så vidare. Men det här handlar om hinder som skapar gränser också inom länderna. Människor flyttar och upptäcker plötsligt att vi inte har sådan stor öppenhet som man skulle kunna förvänta sig, utifrån vår långa historia. Det finns många tekniska hinder på olika områden som det finns skäl att övervinna, både när det gäller människors och företags möjligheter att röra sig i och verka för vår gemensamma utveckling i . Med det ber jag att få yrka bifall till förslaget i betänkandet och uppmana alla till ett fortsatt engagemang för nordiskt samarbete. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 6 Verksamhetsredogörelser för nämnder betänkande 2014/15:KU13 Verksamhetsredogörelser för nämnder (redog. 2014/15:NL1, redog. 2014/15:RAR1, redog. 2014/15:RAN1, redog. 2014/15:VPN1, redog. 2014/15:SN1, redog. 2014/15:ÖN1 och redog. 2014/15:PN1) 141 (SD): ska vi bland annat debattera den svenska valhemligheten och hur den nu riskerar att urholkas. Men låt mig börja med att yrka bifall till reservation. En av grundpelarna i en demokrati är rätten att stödja de partier och de politiker man vill utan att behöva redogöra för detta offentligt. För oss som har äran att sitta i den här kammaren – för de allra flesta av oss, i alla fall – började resan med ett visst samhällspolitiskt intresse, ett intresse som utvecklades och sedermera ledde till att vi sökte medlemskap i något av de politiska partier vi representerar. De allra flesta av oss minns säkert hur det var då vi gick med på att ställa upp som kandidater för vårt parti i det lokala valet och hur vi resonerade om att gå från vår trygga ställning som privatpersoner till att träda in i offentlighetens ljus som politiska företrädare. Att ta det där klivet in i offentligheten innebär, förutom möjligheten att påverka samhället i politiska församlingar som denna och även lokala, en hel del uppoffringar. Vi har alla läst om det när det har hänt, när politiker på olika nivåer har blivit utsatta för olika typer av för hot, våld och andra repressalier. Några av oss här inne har säkert själva blivit utsatta . Ni som blivit det känner säkert igen er i känslan som infinner sig när det väl händer. Vi ska vara stolta över att valdeltagandet i är högt. Men vi ser också att det tyvärr finns problem med att få människor att offentligt engagera sig i det politiska livet och ställa upp i olika politiska församlingar. Många väljer i stället att på andra sätt stödja det parti man mest håller med och sympatiserar med, exempelvis genom att skänka pengar. Detta har tidigare alltid kunnat ske helt anonymt, och många har nog valt denna väg då de av flera skäl inte har velat vara offentliga med sin politiska åsikt. Detta, herr talman, har varit en absolut rättighet. Den rättigheten blir nu kraftigt inskränkt genom att gåvor från privatpersoner enligt den nya lagen om insyn i finansiering av partier ska redovisas till Kammarkollegiet, som i sin tur ska redovisa privatpersoner som givit bidrag på sin hemsida. I regeringsformens 2 kap. stadgas att ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Vidare stadgas i 2 kap. 3 § regeringsformen att ingen svensk medborgare utan samtycke får antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. har tidigare fått internationell kritik från bland annat gällande hur vi hanterar valhemligheten. Valfusk har kunnat konstateras, och i vissa fall har det ansetts så allvarligt att valet har fått göras om. I har man till och med talat om att skicka valobservatörer till för att garantera valhemligheten och se till att valet går rätt till. För mig som sverigedemokrat och stark anhängare av demokrati och mänskliga rättigheter är det skrämmande att se hur valhemligheten nu riskerar att urholkas ytterligare. Jag hoppas in i det sista att regeringen nyktrar till i frågan och ser till att stärka våra grundläggande demokratiska rättigheter. 142 HANS (S): och de nordiska länderna har en tradition av transparens och öppenhet. Jag tror att denna positiva tradition ibland har lett till ett visst mått av naivitet. Vi tror att vi människor är okorrumperbara, vilket vi inte är. Vi människor kan falla för frestelser när det gäller ekonomi. Därför måste regler skrivas, inte för vackert väder utan för att det kan hända att ekonomiska krafter vill påverka politiken. Den här insikten har också internationella organ, som har påpekat för att har saknat en reglering för att förhindra sådan här korruption. Därför genomfördes en provisorisk lagstiftning, kan man väl säga, under förra mandatperioden. Den har inte en direkt proportionalitet vad gäller påföljder för överträdelser, måste man väl erkänna, och den har stora brister. Därför pågår en statlig utredning för att se över den här lagstiftningen och hur man ska kunna utforma den på ett annat sätt på nationell nivå. Men vad jag skulle vilja lyfta fram i mitt anförande är att jag som gammal kommungubbe och med erfarenhet från nivå tror att korruptionsrisken är betydligt större på kommunnivå än på nationell nivå. Jo, därför att på kommunnivå hanteras inte bara upphandlingsärenden. Upphandlingen är ändå ganska väl övervakad av statliga regler – vi har lagen om offentlig upphandling och annat sådant. Där hanteras framför allt ärenden inom samhällsbyggnadsområdet, där stora förmögenhetsvärden skapas genom politiska beslut i form av byggrätter och exploateringsgrader. Man förhandlar exploateringsavtal och gör markaffärer, ofta med stor politisk inblandning. Här finns en betydande risk för korruption om människor har besvärliga ekonomiska förhållanden. Att då inte sätta upp ett regelverk för att förhindra korruption och påverkan av politiker tycker jag faktiskt är naivt. Vi kan inte skriva regler för vackert väder, utan vi måste skriva dem för besvärliga förhållanden. 143 (M): I KU:s betänkande KU13 behandlas verksamheten hos olika nämnder, till exempel , och . Utskottet föreslår helt odramatiskt att de här verksamhetsredogörelserna läggs till handlingarna. Men ser sin chans att än en gång reservera sig mot den så kallade insynslagen , alltså lagstiftningen som i bred politisk enighet ställde sig bakom och som innebär att identiteten på privatpersoner som skänker ekonomiska bidrag till politiska partier numera ska redovisas på hemsida. Den här redovisningsplikten kom till för att ge medborgarna nödvändig insyn i hur partierna finansierar sin verksamhet. Det hör till de demokratiska spelreglerna att väljarna ska kunna veta vilka intressen som står bakom de partier som de förväntas rösta på. Men anser att den här ordningen strider mot grundlagen. Man syftar då bland annat på regeringsformens 2 kap. 2 §, som stadgar att det allmänna inte får tvinga någon att ge till känna sin politiska åskådning. skriver också i sin reservation att redovisningen av privata bidragsgivares identitet ”med kuslig precision” uppfyller rekvisitet i regeringsformens 2 kap. 3 § om att ingen svensk medborgare utan samtycke får antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. Också den frågan prövades och bedömdes av Lagrådet. Lagrådet ansåg inte att registreringen av bidragsgivare strider mot förbudet mot åsiktsregistrering. vidhåller såklart sitt och tidigare ställningstagande när det gäller insynslagens förenlighet med grundlagen. I betänkandet hänvisar KU också till den av Alliansen tillsatta parlamentariska utredning som vi hörde tala om här. Den har till uppgift att ta fram ett sammanhållet regelverk om insyn i partifinansieringen. Till det som utredningen ska analysera hör om det också på lokal och regional nivå ska införas ett förbud för partier och kandidater att ta emot anonyma bidrag, det vill säga samma ordning som gäller för val till . Här skulle jag kunna sätta punkt och yrka bifall till förslaget i betänkandet. Men för att undvika eventuella oklarheter kostar jag på mig till. Uppfattningen att en skyldighet att öppet redovisa var partibidragen kommer ifrån skulle stå i strid med grundlagen är seglivad men likafullt felaktig. För det första är en öppen redovisning inget övergrepp på valhemligheten. Lagregleringen går inte ut på att tvinga medborgarna att avslöja någonting över huvud taget, utan avser bara hur partierna ska bete sig. Visst är det så att en öppen redovisning av namnen på partibidragsgivarna ger en vink om vilket parti de sympatiserar med. Men det är inte den situationen som den grundlagsskyddade valhemligheten tar sikte på utan på rätten att få rösta avskilt i ett valbås. För det andra finns det ingenting skrivet vare sig i grundlagarna eller i deras förarbeten om att det skulle vara en otillåten inskränkning i föreningsfriheten om partierna görs redovisningsskyldiga. Om det hade förhållit sig på det sättet hade en så viktig sak naturligtvis kommit till uttryck i lagstiftningen eller åtminstone berörts i motiven. Det gör den inte.