prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — Det vi nu talar om är väldigt många också stolta över, och jag tror att även det kommer att gå till historien. 31 (M): Jag är ingen expert på utrikespolitik och sådant, så jag tror att ni får ta och hjälpa mig här. I början av debatten säger nämligen att det är viktigt att stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati även när det kostar. Sedan säger att det inte kostar något, och därefter går tillbaka upp i talarstolen och säger: Det är gratis. Det är helt enkelt svårt att veta. Är det så att det kostar eller inte? Bara en sådan sak är det viktigt att veta. Jag har inga synpunkter på avtalet i sig, men det intryck Socialdemokraterna och vill ge är att detta var planerat från första början – att det var en grand masterplan regeringen hade. Men vi vet att det inte var så. Det var inte så att enbart ett parti i kammaren ville förlänga avtalet. Tvärtom sa själv att han var för avtalet och ville förlänga det. Det var två partier, också utrikesministerns. har det dock blivit som det har blivit, och jag gråter inga tårar över det. Däremot undrar jag fortfarande över den höga svansföringen och att man säger att man inte backar från några påståenden. Skulle du kunna repetera en sak, utrikesministern? Jag kan repetera att det är medeltida att piska någon för blasfemi. Kan utrikesministern säga att metoder, alltså att piska någon för blasfemi, är medeltida? Det skulle vara väldigt bra om vi fick tydlighet i den frågan. Den tydligheten fanns nämligen ett tag, och jag applåderade utrikesministern när hon sa det. Men tydligheten har sakta men säkert rullats tillbaka, med ursäktsbrev och normaliseringar. Jag skulle alltså återigen gärna vilja höra från utrikesministerns mun att det är medeltida att piska någon för blasfemi. 32 Utrikesminister (S): Det finns ju åhörare här. Kanske kan de bedöma om de tycker att de närvarande partierna i står upp och säger: Som en kvinna eller en man står vi upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ställer oss bakom det utrikesministern och regeringen har gjort när det gäller att försvara de värderingarna. Det kan i stället vara så – och det är någonting jag har sagt , – att det i själva verket handlar om att det vi just nu ser runt om i världen är att demokrati och mänskliga rättigheter trycks tillbaka. Extremismen och våldet breder ut sig i världen. är det desto viktigare att hålla ihop och inte göra oss ansvariga för reaktionerna när vi gör uttalanden eller tar ställning för demokrati och mänskliga rättigheter, vilket kan inbegripa att vi säger att vi behöver avsluta ett sådant här samarbetsavtal. Det är förstås lättare om man tycker att man kan fortsätta med allt som det var förut och att det inte behöver kosta något. När det gäller att det kostar något måste kostnaden inte heller alltid bestå av pengar; det kan vara någonting annat, som handlar om relationerna. Därför ska vi inte heller underskatta . Menar att de skulle ha kunnat missförstå vad som var i görningen efter de 4 500 artiklar om frågan vi räknade till bara under en månad då debatten pågick? Dessutom har vi haft en rak kommunikation med . Det hade däremot inte den förra regeringen. På slutet – efter att en minister hade fått avgå, efter att vi fått skandalen med bulvanföretag avslöjad och efter det klantiga hanterandet av den så kallade Saudiaffären – uppstod nämligen en beröringsskräck. Det ledde till att inte ens högst resonabla förslag från till UD besvarades. De fick ingen respons. Det är inte heller god diplomatisk ton. För att svara ordentligt på fråga har vi haft utmärkta diplomatiska förbindelser med länderna i , förutom som försökte påverka de andra länderna att dra tillbaka sina ambassadörer och på andra sätt markera mot . Det har man inte lyckats med. Så har det inte blivit, utan vi har goda relationer med länderna i . Vi kommer också fortsatt att ha det. Vi är nu glada över att våra diplomatiska relationer har återställts, inklusive affärsviseringarna. Jag vet inte var spåren efter detta tydliga språk är. Jag önskar att jag en enda gång hade sett eller hört min företrädare tala om till exempel sexuellt våld i konflikter eller kvinnors roll när det gäller fred och säkerhet runt om i världen. Jag tycker nog alltså att det handlar om hur vi använder vår röst. Hur använder vi röst? Det hade varit roligt att höra även ställa sig bakom den och säga: Vi försvarar också demokrati och mänskliga rättigheter, och ansvaret måste falla på dem som reagerar så hårt. Då måste man förstå och orka göra en analys som är lite djupare än påståendet att det handlar om diplomatisk formuleringskonst. Den insikten fanns minsann inte när den debatten pågick. Då var det ingen som sa någonting, utan partierna här tyckte snarare att man skulle gå längre. 33 (M): Det har varit en intressant debatt. Jag ställde en fråga , när jag var oroad över hur regeringen i flera olika fall hade hanterat beslut eller kommande beslut. Besluten i sig är nu fattade; det har hänt. Tiden har gått. Det jag var ute efter var hur regeringen i fortsättningen ska se till att vara tydliga som man både måste se konsekvenser och reparera förhållanden. Det har också, inte i den här debatten utan tidigare, kommit fram att det har vidtagits ett antal åtgärder för att försöka komma tillbaka till normala relationer, kunna prata med varandra och både framföra kritik och ha ett samarbete. Det jag saknar i den här debatten är dock några som helst tecken på ödmjukhet från Socialdemokraterna och . Man säger inget alls om att man kanske kan göra saker annorlunda eller att man i fortsättningen ska bli bättre på två saker. Det är nämligen detta det handlar om. Det handlar om att förbereda sig, och det handlar om att förankra saker och ting. Det handlar om att förankra även utrikespolitiska frågor nationellt, och det handlar naturligtvis om att förankra och förbereda med dem man har att göra med så att det inte uppstår överraskningar. Sedan är det intressant att uppenbarligen vet precis vilka bevekelsegrunder som stod bakom beslut om hur man har kritiserat och vad man har vidtagit för åtgärder. Det är mer än vad jag känner till – och det stämmer inte helt överens med det utrikesministern har framfört – men det är intressant att höra att vet det. Mitt budskap och meningen med min fråga var att jag ville höra vad som har gjorts för att bygga upp de diplomatiska relationerna igen och hur ska återfå sitt förtroende som trovärdig handelspartner. 34 Utrikesminister (S): Vi har använt alla våra diplomatiska verktyg för att se till att vi kan upprätta såväl en respektfull dialog och kontakt som diplomatiska förbindelser med , och andra länder som har reagerat eller framfört kritik. Det har vi lyckats väl med så här långt. De har mycket tydligt och klart meddelat att de återvänder med sina ambassadörer och att vi ska återuppta dialogen. En handelsdelegation har välkomnats till , och vi fortsätter med de alldeles utmärkta relationer vi har med länder. Vi gör det utan att vi behövt backa från våra åsikter och uttalanden om demokrati och mänskliga rättigheter. Vi har avslutat ett militärt samarbetsavtal. Och än så länge har jag inte hört några konkreta råd om vad vi annars skulle ha gjort. Skulle vi ha uttryckt oss annorlunda? Vi kunde förstås ha skyndat på processen lite, och jag har sagt tidigare att jag tror att allt som drar ut för långt är till nackdel. Men vi har en klar, tydlig och öppen dialog, och den ska vi fortsätta. Jag hoppas förstås att vi även kan stå upp för försvar för demokrati och mänskliga rättigheter, inte minst i EU-sammanhang, och hålla ihop mot de våldsamma krafter som vi nu ser breda ut sig över världen. Här tror jag att det är stora förväntningar på och hoppas att det inbegriper samtliga politiska partier representerade här i . Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:439 om det palestinska fördömandet av utrikesministerns agerande 35 Utrikesminister (S): har frågat mig hur jag ser på , i vilket ingår, fördömande av i relation till det utlovade extra kravställandet på , hur jag bedömer efterlevnad av mänskliga rättigheter för exempelvis hbtq-personer samt hur det svenska kravställandet på med inriktning mot mänskliga rättigheter kommer att ta sig uttryck framöver. Vad gäller frågan om uttalande om hänvisar jag till mina svar i interpellationsdebatten . Vad gäller frågan om relationen –kan jag konstatera att har långa och goda relationer med . ambassadör i , , har uttryckt det väl genom att säga att ”våra relationer med är djupa, långvariga och har stärkts ytterligare genom erkännandet av och det historiska besöket av president ”. ratificerade FN:s grundläggande konventioner för mänskliga rättigheter utan reservationer, vilket är unikt i regionen. Ett arbete har inletts med att implementera konventionerna för mänskliga rättigheter. bidrar på olika sätt till detta arbete, bland annat genom stöd till , den oberoende kommissionen för mänskliga rättigheter i (ICHR), organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter samt via vårt stöd till FN och EU. Mycket arbete återstår dock för att uppfylla palestiniers såväl civila och medborgerliga rättigheter som deras ekonomiska och sociala rättigheter. Hbtq-frågor är ett av de områden som står på dagordningen för bilaterala dialog med . Efter att erkänt Staten , upprättat diplomatiska förbindelser med landet och efter att nu öppnat en ambassad i kan denna dialog fördjupas. Genom insatser för demokrati, statsbyggande och mänskliga rättigheter inom det bilaterala biståndet till bidrar i förlängningen också till att stärka arbetet för hbtq-personers mänskliga rättigheter i . Även inom EU påtalar vikten av att inkludera dessa frågor i dialogen med . Under president besök ställde regeringen tydliga krav och uttryckte förväntningar på när det gäller vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna, där hbtq-personers rättigheter ingår. Vi var överens om kvarvarande stora utmaningar, behovet av fortsatta reformer liksom om fortsatt dialog. Detta följs nu upp inom ramen för bilaterala samarbete med . 36 (M): Jag valde att ställa tre frågor i min interpellation. Den första och kanske mest centrala frågan är hur utrikesministern ser på det palestinska fördömandet av , efter det att utrikesministern uttalat sitt stöd för mänskliga rättigheter, och hur hon ser på bristen på efterlevnaden av mänskliga rättigheter i . Den väljer utrikesministern att inte svara på med hänvisning till att hon skulle ha besvarat frågan i dåvarande interpellationsdebatt. För det första kan man tycka att det är lite respektlöst att inför kammarens åhörare och dem som ser på den här debatten på tv referera till ett svar som är helt otillgängligt för den publiken. För det andra har jag här i min hand protokollet från . Det är på 48 sidor. Jag har läst allt, och inte med en stavelse svarar utrikesministern på denna fråga. Enda gången utrikesministern tar upp frågan är när frågar: Hur påverkar som fredsmäklare i ? Då väljer utrikesministern att svara: Det är en fråga som inte hör till den här debatten. Det får vi avhandla någon annan gång. Det vill säga att har utrikesministern inte svarat på frågan, men hon gömmer sig bakom det svaret i den här debatten. Det tycker jag är svagt. Därför vill jag naturligtvis i grunden ha svar på frågan: Hur förhåller sig utrikesministern till att fördöms av ett enat arabförbund, i vilket den palestinska myndigheten ingår, efter det att har meddelat att vi ska höja vårt utlandsbistånd till den palestinska myndigheten med 500 miljoner? Jag skulle vidare vilja fråga utrikesminister : I vad består det ökade kravställandet? är väldigt mycket pengar. ser vi hur de mänskliga rättigheterna på det palestinska territoriet ständigt sätts på undantag av den myndighet som nu har bestämt att vi ska ge ökat bistånd. Vi ser hur hbtq-personer ständigt och jämt får sina rättigheter kringskurna. Det är i princip omöjligt att leva som öppet homosexuell i . Vi ser hur våldet mot kvinnor ökar. Och vi ser hur den palestinska myndigheten med brysk hand slår ned meningsmotståndare och åsiktsyttringar. , som har överskridit sin egen mandatperiod med , kan inte längre kallas en folkvald president. Han har förbjudit i . Så sent som för arresterades 25 studenter i för att de uttryckt kritik mot den palestinska myndigheten. Hur agerar mot detta? Det finns ju ett universellt språk som de flesta statsledningar och myndigheter förstår, och det är pengar – money talks. Men budskap är att vi ska premiera den här utvecklingen med 500 miljoner extra. Vad sänder det för signaler? Är det enda som utrikesministern är intresserad av huruvida har eller inte har en ambassad i ? Det är nästan så man kan tolka det när man läser och hör svaret från utrikesministern. 37 (S): Money talks var en bra ingång till mitt inlägg, för det är precis vad som har hänt i . har ju fått med sig andra länder, bland andra . är ett väldigt fattigt land, huvudsakligen på grund av ockupationen. Jag har talat med andra som har träffat palestinier på olika internationella möten sedan det här har skett som säger att de är så fattiga att de inte har råd att stöta sig med , att det kostar för mycket ekonomiskt. Därför har man gått med i . Det är alltså verkligen money talks i det fallet. Men precis som utrikesministern säger i sitt svar har ambassadör i uttryckt ett tydligt stöd för det svenska erkännandet och vårt samarbete med . Jag tycker att det vore fruktansvärt att döma ut allt detta på grund av att av ekonomiska skäl har tvingats komma med ett fördömande. Det var dessutom en tillfällig reaktion efter det som hänt med , och där har ju relationerna normaliserats när det gäller det ekonomiska samarbetet. När det gäller mänskliga rättigheter och demokrati i kan man inte komma ifrån att den allra största kränkningen är ockupation av . Det är det största brottet. Man kan inte direkt se att ockupationen, förtrycket och mördandet, som det tyvärr också handlar om, inte minst bombningarna av , har lett till mer demokrati och mänskliga rättigheter i . Självklart är det en grogrund för extremism. Det kunde man också se när Hamas kom till makten. Det var efter att människor hade hoppats länge på en fredlig lösning men upplevde att utvecklingen gick åt fel håll. Det var nya bosättningar, fattigdom, elände och framför allt förtryck och ockupation. Det är i sådana lägen som extremistiska krafter växer till. Det kan vi se historiskt och i många andra delar av världen. Det blir en perfekt grogrund. Frågan om mänskliga rättigheter och demokrati i hänger nära samman med ockupationen. Ska vi långsiktigt förbättra villkoren i måste vi självklart ställa krav på palestinska myndigheten, men vi måste också ställa krav på . Situationen är ohållbar. Det är en ockupation som bara fortsätter. Nya bosättningar gör att hoppet hos palestinierna släcks. Det är inte nog med att situationen står och stampar, utan det blir värre i och med att lägger under sig fler och fler landområden genom nya bosättningar. Det pågår ett djupt förtryck av palestinierna. Om man inte har levt under dessa förhållanden kan man nog inte föreställa sig hur det är att i generation efter generation leva utan framtidshopp. Därför är det avgörande att vi i denna situation ställer krav även på . Man får inte ensidigt göra till en syndabock och försöka utmåla det som att har misslyckats totalt och har problem med demokrati och mänskliga rättigheter. Det har , och det ska vi säga öppet och tydligt, vad gäller såväl rättigheter för hbtq-personer och kvinnor, som yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. Men att göra det till grund för att sparka på den som redan ligger, för ligger ned , vore fruktansvärt. Vi får inte använda beslutet i som en anledning att säga upp samarbetet. Självklart ska vi fortsätta med samarbetet, men vi ska givetvis också ställa krav. Det har vi redan gjort, och det kommer vi att fortsätta att göra. Men det handlar om krav på både och . 38 (M): Åter försöker vi diskutera palestinska myndigheten och de övergrepp som sker av palestinska myndigheten mot den egna befolkningen. Men kan inte sluta tala om . Det är nästan som en form av Israeltourette när det kommer till denna fråga och vi ska diskutera den enskilda händelsen. Det finns inget i ockupationen som tvingar palestinska staten att arrestera studenter i . Det finns inget i ockupationen som tvingar att inte hålla val och inte tillåta fackföreningar. Denna utveckling har skett långt efter ockupationen. Mänskliga rättigheter är på tillbakagång i . Vad gör regeringen då? Jo, man ger en extra fet check på en halv miljard med argumentet att det var tvunget, för de skulle gå back ekonomiskt om man inte gjorde det. Många av de som var kritiska till att sas upp använde exakt samma argument. Det skulle inte sägas upp för att vi skulle gå back ekonomiskt. Det blir nästan lite ironiskt att det argumentet funkar i men inte i . Vi ska stå upp för mänskliga rättigheter oavsett vad det kostar – precis som själv sa i den förra debatten. Men för är det tydligen okej att bryta mot mänskliga rättigheter och att inte stå upp för mänskliga rättigheter. De tjänar ju på det, för som tack får de en halv miljard extra från . Det är helt otroligt. När fackföreningar förbjuds, när studenter arresteras och när mänskliga rättigheter kränks måste vara tydligt. I diktatorsklubben går utvecklingen åt fel håll. Där var det för tidigare väldigt viktigt att vara tydlig och stå upp för mänskliga rättigheter. Men här ger vi direkt statsstöd till den palestinska staten och regeringen. Vi ger pengar rakt in i statskassan. Det är pengar som används av palestinska myndigheten för att gripa studenter, förbjuda fackföreningar och inte hålla val. Besöket av beskrivs av som historiskt. Ja, det är historiskt. Förra gången han var här var det i alla fall inom hans mandatperiod. är det hans mandatperiod tog slut, men Socialdemokraterna och välkomnar honom med öppna armar. Det är extrem dubbelmoral. Vi kan ha åsikter om –, och det är bra att vi har det och diskuterar dem. Men vi måste även kunna titta på sakförhållandena inom palestinska myndigheten och säga att det inte är okej. Därför är det inte okej att in ge en halv miljard extra till denna myndighet så att den kan fortsätta förgripa sig på mänskliga rättigheter och inte visa någon form av förbättring. Det är en olycklig utveckling. Det är skamligt att inte reagerar starkare. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 7 Statsministerns frågestund Det är dags för statsministerns frågestund. Jag hälsar statsministern välkommen. En fråga till statsministern ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag. 40 (M): I en intervju i talade statsministern om säkerhetspolitik och om Nato. Han sa: ”Det är inte bra om två militärallianser har direktkontakt.” Man kan ha synpunkter på vad som är en militärallians. Är till exempel en militärallians? Med tanke på att ofta diskuteras i säkerhetspolitiken vill jag fråga statsministern om han anser att , , , och , som är Natomedlemmar med landgräns till , bör lämna Nato. 41 Statsminister (S): För det första borde kontrollera uppgifterna lite bättre. Citatet är direkt fel, så jag vet inte hur jag ska svara på frågan. Det är lite märkligt när det gäller säkerhetspolitiken. Jag tycker att den är för allvarlig för att man ska försöka ta billiga poäng på en felaktig sakuppgift. Vi har ett allvarligt läge i vår omvärld. Jag är glad att vi slöt en försvarsöverenskommelse. Det gäller att vi står upp för den. Jag har märkt att det finns en viss grälsjuka i just de försvars- och säkerhetspolitiska frågorna. Det tycker jag är olyckligt. Jag tänker ta ansvar för försvarsöverenskommelsen, och jag tänker se till att har ett starkt försvar. Min fråga till är: Varför bygger ni en hel artikel på direkt felaktiga uppgifter? Är det inte bättre att kolla uppgifterna först? 42 (M): Jag tackar statsministern. Citatet kommer från den tryckta upplagan av . Jag är medveten om att det förekommer ändringar i internetupplagor och annat . Jag vill fråga statsministern om säkerhetspolitiken. Vi har tillsammans gett en utredare i uppdrag att diskutera och utreda olika strukturer, inklusive medlemskap. Vi möter en värld med utmaningar och problem i närområdet, inklusive . Jag undrar varför roll i en osäker omvärld ska reduceras till att vara ett land med fria geografiska ytor, som statsministern uttryckte det, eller ett slags buffertzon mellan olika parter i stället för att – vilket skulle behöva – aktivt driva en säkerhetspolitik för att möta omvärldens utmaningar tillsammans med andra. 43 Statsminister (S): Vi bygger våra ställningstaganden på kända kriterier. Vi ska skapa säkerhet i vårt område. Vi ska stärka fredsfrågan och flexibilitet och förmåga att fatta självständiga beslut. Vi ska bidra till internationell rätt. De gäller fortfarande. Det konstiga är att vi har haft en ordning tidigare i svensk politik där vi försöker skapa en så bred samsyn som möjligt i säkerhetspolitiska frågor. Den förre moderatledaren lade sig vinn om detta. verkar det som att detta ska bli en stridsfråga. Det tycker jag är olyckligt. Vi ska ha ett starkt försvar. Vi har alla möjligheter att ha det. Flexibla möjligheter ges i olika samarbeten, såsom Nordefco tillsammans med och i EU tillsammans med Nato. har vi dessutom en förhöjd status i Natosamarbetet. Det ger oss bra möjligheter. Låt oss bli sams om försvarspolitiken. 44 (SD): Under sin korta tid vid makten har vänsterregeringen redan hunnit göra vad man skulle kunna kalla en falsk till sitt . Den blygsamma förstärkningen av pensionerna vill man finansiera genom att straffbeskatta de pensionärer som fortfarande har en fot kvar på arbetsmarknaden. Den miljardsatsning på äldreomsorgen man gick ut med visade sig bestå i att man tar pengar från en del av äldreomsorgen och ger till en annan. har man gått ut i medierna och slagit sig för bröstet för att man vill hjälpa framför allt äldre kvinnor genom att höja bostadstillägget. har lanserat ett förslag om att höja taket för avgifter inom . För en betydande grupp äldre skulle detta innebära att man får en sämre ekonomi än man hade före förstärkningen av pensionerna och höjningen av bostadstillägget. Kvinnor skulle sannolikt drabbas hårdare än män eftersom det är betydligt fler kvinnor än män som har hemtjänst. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsministern om regeringen tolkar den berömda krona-för-krona-principen som att varje krona som man ger till gamla och sjuka måste tas från gamla och sjuka. 45 Statsminister (S): Man blir lite förundrad när man hör företrädare prata om ekonomi och om vad man lovar och inte lovar. Ni har precis röstat igenom en budget, , som försvårade för människor som behöver riktigt stöd. har problem med för hög arbetslöshet, dåliga skolresultat och en välfärd som tyvärr inte håller måttet i alla delar, även om många gör en fantastisk arbetsinsats. Där hade vi insatser och investeringar i massor – i skolan, i sjukvården och i sänkt pensionärsskatt, vilket gick till val på, om jag kommer ihåg rätt. Det röstade ni emot, . Ni har röstat emot alla dessa förbättringar som vi föreslog. har vi lagt fram en vårändringsbudget. kommer förändringarna på riktigt. Vi har tack och lov decemberöverenskommelsen, som gör att det är möjligt för att hantera som sin egen privata lekstuga. 46 (SD): Jag vill återigen påminna statsministern om att det första som hände i budgetomröstningen var att och röstade nej till förslag om kraftigt höjda pensioner för de äldre. De var finansierade fullt ut, utan att behöva ta pengar från andra äldre eller gamla och sjuka, som Socialdemokraterna gör. Det är inte riktigt stöd till dessa grupper som man utlovar, utan det handlar om att ge med den ena handen och ta med den andra. Det är klassisk socialdemokratisk politik. Det är bondfångeri, skulle jag vilja säga.