prot · H20998 · 2015-05-08 00:00:00 — I interpellationen skriver , i mitt tycke en aning raljant, att regeringen höjer ”bidragen för att inte arbeta”. Detta kan ses mot bakgrund av att sjukförsäkringen har försämrats och att människor har tvingats till försörjningsstöd när perioden har tagit slut. Taket i a-kassan har också legat stilla i tolv . Allt handlar dock inte om direkta ekonomiska drivkrafter. Trygghet är också någonting som behövs för att människor ska fatta bra beslut och kunna komma igen efter tuffare perioder. Att en ökad trygghet i socialförsäkringen har betydelse kan man också se i andra länder. I till exempel finns inte samma karens som i för den som själv säger upp sig från ett arbete. Här är det nästan omöjligt för den som har ett jobb att säga upp sig, för karensperioden innan man får a-kassa är så pass lång. Det ser dock ut på ett annat sätt i , och det är en trygghet som stärker drivkraften att våga ta steget om man inte trivs med sitt jobb. Det stärker arbetstagarens roll gentemot arbetsgivaren. Det finns alltså olika slags drivkrafter och olika system för att människor ska komma in på arbetsmarknaden, herr talman. 13 Finansminister (S): Så kan man inte finansiera en välfärdsstat, säger . Jag säger så här: kunde inte vara med och finansiera välfärdsstaten när han jobbade på , med tanke på att han lämnade efter sig ett budgetunderskott på . Under tid på ökade ju underskottet i de offentliga finanserna – år . Man rörde sig längre och längre bort från ordning och reda i statens finanser, från det finanspolitiska ramverket och från överskottsmålet. satt på rörde man sig längre bort från de regler vi har i det finanspolitiska ramverket. Så kan man inte finansiera en välfärdsstat. Man kan inte finansiera en välfärdsstat med ofinansierade skattesänkningar, utan det handlar om att skapa goda möjligheter för alla i samhället att delta på arbetsmarknaden. Där var ofinansierade skattesänkningar uppenbarligen inte lösningen på alla problem. och fortsätter nu den här politiken i opposition. Det såg vi i den moderata budgetmotionen, där 2 av 3 miljarder i finansieringen visade sig vara en ren luftfinansiering. En beräkningsteknisk korrigering var deras stora finansieringsåtgärd. Det låter ju för bra för att vara sant att man skulle kunna finansiera välfärden via beräkningstekniska korrigeringar, och det är för bra för att vara sant. Återigen visar att de använder oseriös ekonomisk politik. De vill försämra de offentliga finanserna och driva mot allt större budgetunderskott. 14 (M): Finansministern får ta och läsa vår budgetmotion. Det som kallas beräkningsteknisk justering är nämligen jämte den budgetproposition vi presenterade och som underskattade skatteintäkterna. De pengar finansministern efterlyser finns alltså där, såväl i finansministerns egen budget som i vår budget. Det är samma. Den diskussionen kan vi alltså lämna bakom oss. Vi kan också konstatera att hade EU:s starkaste offentliga finanser när finansministern tillträdde. Inget annat land inom Europeiska unionen hade sammantaget, sett till saldot i det finansiella sparandet och sett till statsskulden, starkare offentliga finanser än . sa också att regeringen bröt mot det budgetpolitiska ramverket och överskottsmålet när finansminister presenterade sin första budget. Vi bedrev alltså under alliansregeringen en politik i linje med överskottsmålet, men det har den här regeringen frångått. Man har höjt bidragen på bekostnad av skyddsvallarna i ekonomin. Den som vill kritisera regeringens politik behöver inte vända sig till oppositionen, utan den kan läsa regeringens egen budget. Där framgår att det under som finansminister kommer att vara strukturella underskott i offentliga finanser . Under finansministerns kommer arbetskraftsdeltagandet att minska, och utanförskapet kommer att öka. kommer också rapporter om kraftiga ökningar i sjukförsäkringssystemet. Den fränaste kritiken mot finansministerns politik har finansministern alltså själv skrivit i sin budgetmotion. 15 Finansminister (S): önskar att vi ska lämna diskussionen om den moderata budgetmotionen bakom oss. Det förstår jag att önskar, men jag tror tyvärr inte att vi kan göra det. Den moderata budgetmotionen är nämligen inte skriven mot alliansmotionen , utan den är skriven som ett svar på regeringens vårproposition. I regeringens vårproposition har vi korrigerat det fel som fanns i Alliansens budgetmotion. Det innebär att det offentligfinansiella sparandet i budgetmotion de facto är 2 miljarder sämre än i regeringens vårproposition. Det visar hur håller fast vid sin traditionella linje om hur viktigt det är att låna till skattesänkningar. Man fortsätter samma politik, det vill säga att vilja öka underskotten i de offentliga finanserna. Det är en diskussion jag tror att vi tvingas återkomma till under den kommande mandatperioden. Det var även tidigare mycket tydligt att är för en oansvarig ekonomisk politik. Det strukturella underskottet ökade jobbade på . Det blev större och större, till skillnad från den här regeringens politik där det strukturella underskottet minskas. Prognosen ger att det strukturella underskottet minskas . Återigen handlar det om att förbättra statsfinanserna när vi tar över efter en moderatledd regering. Den tidigare, moderata regeringen var i sin budgetproposition även väldigt tydlig med att man bröt mot det finanspolitiska ramverket. I de budgetpropositioner som togs fram under tid på går det tydligt att läsa att man bröt mot överskottsmålet. Man orkade inte hålla fast vid det; lusten att sänka skatten med lånade pengar var alltför stor. 16 (M): Jag tackar min kollega som hjälpte mig nu när mitt flyg var försenat. Det är intressant att konstatera att det , alltså , har skapats ½ miljon nya jobb. Om man räknar antalet personer som är sysselsatta och jämför det med antalet har siffran ökat med ½ miljon . Av de jobben har 360 000, alltså mer än två tredjedelar, tillkommit . Då har vi haft den värsta globala ekonomiska krisen sedan depressionen . Hur kan det här komma sig? Hur kan det komma sig att vi har haft en sådan otrolig jobbtillväxt ? Det beror på att vi har haft en politik som har byggt på arbetslinjen, att det ska löna sig att arbeta och löna sig att driva företag, mot en tidigare politik som var inställd på att göra trygghetssystemen så pass generösa att det inte lönade sig att arbeta. Siffran 360 000 satt i relation till en jobbtillväxt på en halv miljon talar sitt väldigt tydliga språk. Då kommer att tala om att arbetslösheten har ökat. Men det beror ju på att frågan om arbetslöshet är ett siffertrixande, för det går att reglera arbetslösheten väldigt enkelt genom att förtidspensionera och sjukskriva människor. Och det är antagligen så som finansministern kommer att ”lösa” jobbfrågan. 17 Finansminister (S): Det är viktigt att det finns goda drivkrafter för arbete. Det är också viktigt att det finns goda möjligheter och förutsättningar att arbeta för alla som vill och kan delta i arbetskraften. Det handlar naturligtvis om att vi ska ha både skatte- och välfärdssystem som innebär en rimlig avvägning mellan ekonomiska drivkrafter för arbete och trygghet om man blir sjuk eller arbetslös. Där finns ideologiska skillnader mellan och regeringspartierna. tror att det faktum att man ska oroa sig för utförsäkring när man blir sjuk är en viktig drivkraft som gör att människor snabbt blir friska. På motsvarande sätt tror att en mycket låg a-kassa är något som skapar fler arbetstillfällen. Från regeringens sida ser vi också behovet av att det finns en fungerande välfärd för att människor ska kunna arbeta, att det finns väl fungerande äldreomsorg, väl fungerande barnomsorg men också trygghetssystem när man blir förälder. Vi har olika syn på detta. Det finns studier som tyder på att väldigt många, inte minst kvinnor, har tvingats gå ned i arbetstid därför att äldreomsorgen inte hållit tillräckligt hög kvalitet. Jag tycker att det är glädjande att många svenskar vill delta i arbetskraften. Det som är regeringens uppgift är att se till att fler av dem också får möjlighet att arbeta. Här är det viktigt att på olika sätt stärka människors möjlighet att komma i arbete, inte minst via utbildningsinsatser. Jag vill också påpeka att förklaringen till att fler jobb har kommit till , vilket är oerhört positivt och glädjande, i huvudsak är att befolkningen ökat, vilket också är positivt och glädjande, men även att fler äldre nu fortsätter att jobba efter . En högre andel jobbar högre upp i åldrarna, vilket också är en positiv och glädjande utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:414 om välfärdens kärna 18 Finansminister (S): har frågat mig om jag anser att alla offentliga utgifter kan klassificeras som välfärd och om så inte är fallet undrar han vad jag definierar som kärnan i välfärden. Vidare har han frågat mig om jag instämmer i beskrivningen att utgifterna för utgiftsområdena 9, 12, 15, 16 och 25 har ökat med ca om man justerar för inflation och befolkningsökning. Det är svårt att kort och koncist definiera vad som är välfärd. I sin definition av välfärdens kärna utelämnar till exempel garantipensionen, arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen. Det tycker jag är en märklig definition. Under de borgerliga regeringsåren –2014 har utgifterna för de av utvalda utgiftsområdena ökat med ca enligt officiella utfallssiffror. En mindre del av denna ökning, ca , beror på faktiskt föreslagna politiska reformer i de ekonomiska propositioner den förra regeringen lämnade till . Övriga nivåökningar beror på den automatik som är inbyggd i statens budget med pris- och löneomräkning, indexering och volymökningar i transfereringssystemen liksom rent tekniska förändringar av budgeten. Detta kan vem som helst se genom att sammanställa förslagen i de ekonomiska propositionerna från och med budgetpropositionen . Ett belysande exempel: För utgiftsområde 12, som innehåller hela den ekonomiska familjepolitiken inklusive föräldraförsäkring och barnbidrag, handlar det netto om ca i högre nivå 2014 jämfört med som beror på aktivt föreslagna reformer från den förra regeringen. Jämför det med ca i ökning som följer av löneökningar i ekonomin över tiden och att det finns fler barn. Reformer utgör alltså av den totala utgiftsökningen inom detta utgiftsområde. Beloppet på ca i reformer, som den moderatledda regeringen föreslagit, kan sedan ställas mot dess aktivt och målmedvetet genomförda skattesänkningar på 130–och det underskott i de offentliga finanserna på som de lämnat efter sig. Att beskriva det som en politik som har värnat välfärdens kärna är inte seriöst. 19 (M): Alla riksdagsledamöter i den här kammaren är överens om en sak, och det är att ska förbli en välfärdsstat. ska vara ett land som har världens bästa välfärd. Vi ska ha världens bästa skola, även om vi är långt ifrån där. Vi ska ha världens bästa äldreomsorg, världens bästa förskola, världens bästa konventionella sjukvård och den ska vara tillgänglig för alla och lika bra för alla. Det här är viktigt. Det är ett sätt att utjämna livschanser så att människor som föds in i ett visst socioekonomiskt sammanhang inte ska vara låsta där för evigt. Denna modell, som vi alla ställer oss bakom, har varit väldigt framgångsrik och gjort att är ett av världens mest socialt mobila länder. Om du föds under tuffa ekonomiska förhållanden här i är det större sannolikhet att du klättrar, gör en klassresa och blir framgångsrik och välbärgad än om du föds i . Den sociala dynamiken har blivit en av stora styrkor. Vi i Alliansen och har arbetat för att stärka välfärden. Vi har aktivt arbetat för att satsa på skolan, på mer undervisningstid i matematik. Vi har sett till att lärare fått bättre möjligheter att fortbilda sig. Vi har sett till att man inte ska behöva stå i kö och vänta på en operation genom den så kallade kömiljarden. Det har gjort att det som det var den stora politiska debatten om i , sjukvårdsköerna, i princip har försvunnit. Vi har satsat på att utveckla kompetensen hos dem som jobbar i äldreomsorgen, vi har satsat på att utveckla kompetensen hos dem som jobbar i förskolan, och så vidare. När man plussar ihop allt det här och tittar bara på de utgifter som statsbudgeten riktar till vård, skola och omsorg, har vi, vilket vi hörde finansministern konstatera, gett 50 miljarder mer till välfärdens kärna. Det är alltså med hänsyn tagen till inflation och till att befolkningen har vuxit. Då har vi inte ens räknat med alla de miljardbelopp som staten har skickat till kommunerna, och det är ett faktum att kommunerna nu har väsentligt bättre ekonomi och bättre förutsättningar att satsa på välfärden än vad de hade 2006. Ändå får vi höra från att den politik som Alliansen har fört inte kan anses vara en politik för välfärdens kärna. Hur går det ihop? Hur kan man konstatera att vi har gett minst 50 miljarder mer till vård, skola och omsorg och ändå säga att vi inte har en bra politik för välfärden? Jo, herr talman, därför att finansministern och Socialdemokraterna har en annan definition av välfärd. De rödgröna tycker nämligen att ett system med väldigt höga bidrag är en del av välfärden. Alla här är överens om att det ska finnas en trygghet när du blir arbetslös eller sjukskriven. Och har ett av världens mest generösa grundtrygghetssystem, och det ska vi fortsätta att ha. Problemet är det som de rödgröna vill, nämligen skapa ett bidragssamhälle där det inte lönar sig att arbeta. Och det, herr talman, är inte välfärd. Det är en bidragsfälla. 20 (M): Finansministern konstaterar att resurserna till sjukvård, omsorg och skola ökade vid makten. Det finns anledning att reda ut varför. Hur kunde det bli så? som drivkrafterna för att arbeta, driva företag och investera ökade genom att skatterna sänktes ökade resurserna till det som utmärker som ett av världens bättre länder med god sjukvård, stora satsningar på skola, satsningar på förskola och äldreomsorg som ger både barn och äldre trygghet och ger kvinnor mer likvärdiga möjligheter att delta i arbetslivet som män har. Utvecklingen vilade på tre ben. Det ena var att Alliansen pressade tillbaka utanförskapet med ungefär 200 000. När färre människor har behov av offentlig försörjning kan givetvis större resurser användas till det som är välfärdens verksamheter. ser vi i regeringens budget att utanförskapet åter förespås att öka till de höga nivåer som Alliansen en gång fick ta över. Det andra benet som stärkte välfärdsverksamheternas finansiering var att fler människor kom i arbete. Ungefär 300 000 fler fick ett arbete vid makten. När fler arbetar och bidrar ökar intäkterna till det offentliga. Även om var och en bidrar lite mindre blir det totala bidraget större när fler jobbar. I regeringens budget ser vi hur arbetskraftsdeltagandet förväntas minska framöver, det vill säga färre människor kommer att stå till arbetsmarknadens förfogande. Nationalekonomisk forskning visar tydligt att det är den huvudsakliga orsaken till minskad sysselsättning. Åter bryter regeringen en positiv utveckling och kommer långsiktigt att försvaga välfärdens finansiering. Det tredje benet som denna utveckling vilade på var att kunde bedriva en effektiv krishanteringspolitik. Frågar vi , , eller annan valfri auktoritet på området finansiell politik får alliansregeringen och ett högt betyg. Tack vare att vi kunde stimulera ekonomin och bedriva reformer ökade svensk motståndskraft. Vi kunde på så sätt säkra skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. Även på denna punkt ser vi hur regeringen och finansministern förtar Alliansens goda arbete genom att överge det finanspolitiska ramverket och montera ned och ta bort det överskottsmål som har tjänat väl. Det var alltså tre ben som denna pall av växande intäkter till välfärdens kärna stod på: minskat utanförskap, fler i arbete och en välavvägd finanspolitik som värnade såväl finansiell stabilitet och motståndskraft i offentliga finanser som möjligheter för svensk tillväxt. Samtliga dessa ben sågar regeringen nu i och riskerar därmed att välta denna pall för växande välfärd och välstånd. 21 Finansminister (S): Låt mig uppehålla mig lite vid definitionen av välfärdens kärna eftersom har gjort en definition av den. Jag vill fråga om han tycker att några av dessa verksamheter ingår i välfärdens kärna eller inte: , ingår den i välfärdens kärna eller inte? Handikappersättning, ingår det i välfärdens kärna eller inte? , ingår det i välfärdens kärna eller inte? , ingår det i välfärdens kärna eller inte? , ingår det i välfärdens kärna eller inte? Garantipension, ingår den i välfärdens kärna eller inte? Regionala etikprövningsnämnder, ingår det i välfärdens kärna eller inte? Arbetsskadeersättning, alltså den ersättning man får tack vare arbetsgivarens försorg om man blir skadad på arbetet, ingår den i välfärdens kärna eller inte? Jag skulle vilja höra synpunkter på om detta bör ingå i välfärdens kärna eller inte. 22 (M): Vi är överens om att ska ha världens bästa välfärd, . Vi tvistar om hur vi ska nå dit, men vi är överens om grundutgångspunkten. Vi är också överens om, som hennes senaste fråga antydde, att det är svårt att avgränsa precis vad välfärdens kärna är. Men bara för att det är svårt att dra en exakt gräns för vad som är och vad som inte är välfärdens kärna innebär det inte att allt som staten ägnar sig åt är välfärd. Försvaret är inte välfärd. A-kassan är inte välfärd. gör så här för att hon vill separera debatten om vård, skola och omsorg och att vi är överens om att satsa på välfärdens kärna från att hon och socialdemokratin, , och är rörande överens om att expandera trygghetssystemen till den grad att det inte lönar sig att arbeta. Det är inte välfärdens kärna. Det är skillnad på bidrag och vård, skola och omsorg. Socialdemokraterna har drivit tesen att sänkta skatter står mot välfärd. Sänker man skatten får man försämrad välfärd. Finansministern har ju själv erkänt i talarstol att utgifterna för välfärdens kärna ökade med 50 miljoner, med hänsyn till inflation och befolkningsutveckling, under Alliansens tid vid makten. Sjukvården har fått mycket mer pengar. Skolan har fått mycket mer pengar. Äldreomsorgen har fått mycket mer pengar. Förskolan har fått mycket mer pengar. Ändå försöker måla upp bilden att Alliansen skar ned och sparade in på välfärden. Den förändring Alliansen gjorde var att göra arbete lönsamt. Kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspension har kraftigt dämpats. Antalet personer i arbetsför ålder som är heltidsförsörjda av det offentliga har minskat med 200 000. Antalet personer som arbetar har ökat kraftigt. Den ideologiska konflikten mellan Alliansen och de rödgröna är att Alliansen tycker att välfärden och den offentliga sektorn måste gå hand i hand med den privata sektorn för att kunna växa och blomstra. Vi kan inte slå ned på den privata sektorn och hoppas på att det ska ge mer pengar till välfärden. Vi måste lyfta den privata sektorn och skapa fler jobb och företag som ökar välstånd. Det är först då vi kan få resurser att satsa långsiktigt på äldreomsorg, skola och sjukvård. Gör man som regeringen gör och höjer skatterna kraftigt, vilket kommer att slå mot jobb och företagande, och höjer bidragen så att det inte lönar sig att arbeta kommer det att drabba svensk ekonomi. kommer vi att få mindre resurser till välfärdens kärna. Det finns ett tydligt samband, och det visar . Trots att vi sänkte skatten kunde vi satsa mer på välfärden än vad gjorde i regeringsställning. 23 (M): Socialdemokraterna sa i valrörelsen att något i håller på att gå sönder. Det var kanske den mest träffsäkra förutsägelsen av den tillträdande regeringen vad gäller dess ansvarstagande för välfärd och offentliga finanser. Finansministern ger inget svar på hur regeringen ska säkra välfärdens finansiering när man i sin egen budget presenterar en politik som ökar utanförskapet, minskar arbetskraftsdeltagandet och dessutom har strukturella underskott trots ett normaliserat konjunkturläge. Hur ska då pengarna långsiktigt räcka för att finansiera välfärdens verksamheter? Hur ska pengarna räcka till välfärdens verksamheter när vi nu ser kraftigt ökade kostnader framför oss inom till exempel sjukförsäkringssystemet? Hur ser regeringens prioriteringar ut för att vi ska kunna värna drivkrafterna att arbeta – finansministern säger själv att ska ha goda sådana – och finansiera ökade krav och möjligheter inom skola, sjukvård och äldreomsorg? Vi ser att man tar bort spärrar i till exempel sjukförsäkringssystemet, där vi redan har ett ökat kostnadstryck. Hur ska den kalkylen gå ihop? I den budget som regeringen har presenterat går kalkylerna inte ihop. Man tar inte fullt ut in de ökade kostnader som bland annat finns framför oss inom sjukförsäkringssystemet. Vad händer med de offentliga finanserna när utanförskapet ökar och arbetskraftsdeltagandet sjunker? Regeringen har presenterat en budget med ett ökat utanförskap och ett minskat arbetskraftsdeltagande. Man eroderar de offentliga finanserna och välfärdens finansiering. 24 (S): Jag hade egentligen inte tänkt ge mig in i den här debatten, men jag upplever att det blir lite motsägelsefullt från interpellantens sida. Jag tvingade mig därför att gå upp för att ställa några kompletterande frågor. från talade om att vi behöver världens bästa välfärd. Det är ord som kanske inte tagit i sin mun tidigare men som är väl bekanta sedan Reinfeldtregeringen. Men vill inte räkna in trygghetssystemen. Jag har vid upprepade tillfällen hört baktala trygghetssystemen såsom varandes bidragssystem, senast här i kammaren. Vi ska ha generösa ersättningar vid arbetslöshet och sjukdom, säger . säger han, igen, att socialdemokratin håller på att bygga upp ett bidragssamhälle. Denna cyniska människosyn såg vi i valrörelsen , och den präglar Nya än . Jag måste fråga : När har det inte lönat sig att arbeta? Vad är det som och så starkt föraktar i våra trygghetssystem? Jag måste också fråga : Vad är en rimlig nivå vid sjukdom och arbetslöshet? Är det en lägstanivå, enligt tes i , eller är det något annat? 25 (S): Även jag kände mig tvungen att gå upp och diskutera denna fråga. Man pratar om bidragssamhället, och man antar att förtidspensionerna kommer att öka. Jag har inte hört talas om att någon från något parti över huvud taget har pratat om förtidspensioner. När det gäller den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen är det visserligen sant att den upphörde, men hur stor andel var det som var så pass sjuka att de sedan kom tillbaka i sjukskrivning? Andelen sjukskrivna minskade faktiskt med socialdemokratisk regering. Den var förskräckligt hög. Det skulle jag kunna diskutera . Jag satt i i , och det var minst sagt en chock när den skenade iväg. Men den minskade ändå. Ambitionen fanns där – man hade den ambitionen. Men vad är det som har hänt nu? Jo, kostnaderna för sjukskrivning har ökat. De har ökat, inte minskat. Jag tycker också att man ska prata om arbetslöshetsförsäkringen. är snart det enda partiet i denna kammare som fortfarande tycker att vi ska ha ett lågt tak i den. Det förs diskussioner i nästan alla partier om att man ska öka dagersättningen. Arbetslöshetsförsäkringen har faktiskt en ordentlig inbyggd bortre tidsgräns. Man kan bara ha ett visst antal dagar – jag vill minnas att det är 300. Sedan kan man inte längre ha arbetslöshetsförsäkring. Om man i livet måste sluta jobba och över huvud taget inte kan fundera på att någonsin gå tillbaka och jobba finns det problem med sådana system, såvida man inte är svårt sjuk och inte kan gå och jobba. Jag är ordförande i och träffar medlemmar i många andra handikappförbund. Det känns som en smäll i ansiktet på dem när man pratar om att de lever på bidrag. De är i regel svårt sjuka eller har stora funktionsnedsättningar och kan helt enkelt inte stå till arbetsmarknadens förfogande. Det handlar om en liten, liten rest, kanske , när de över huvud taget orkar göra någonting. Man säger att detta är ett bidragssamhälle. Det är att se ned på människor som inte är stora och starka och kan klara hela sin vardag.