prot · H209119 · 2015-06-22 00:00:00 — har redovisat att de kända arealerna omfattar ca produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. Den exakta arealen av oskyddade värdekärnor är okänd, men bedömer att den totalt kan uppgå till 1,3–1,produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. Det är inte klarlagt i vilken grad de frivilligt avsatta områdena omfattar dessa områden. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Skydd av värdefulla skogar är en prioriterad fråga för regeringen för att uppnå miljökvalitetsmålen och bevara den biologiska mångfalden. Regeringen föreslår därför i vårändringsbudgeten att anslagen till att använda för skydd av värdefulla områden ökas med . aviserar regeringen i vårpropositionen en ökning med . Därutöver aviseras en ökning av anslag med för skydd av skog och framåt. 9 (SD): Jag tackar miljöministern för svaret, och jag får be att önska henne välkommen tillbaka efter att kanske ha firat midsommar – en traditionell, svensk högtid som är en omistlig del av vårt svenska kulturarv. Nåväl, låt oss diskutera interpellationen! Den handlar om hur regeringen ser på arealen skyddad skog i och om hur det kommer sig att det tycks råda en begreppsförvirring kring hur vi räknar skyddade arealer – det vill säga det faktum att verkar använda en alldeles unik, egen definition av vad som är skyddad skog, eftersom vi inte tar med de skogsklädda impedimenten. Lite fakta först: Vi i har historiskt sett aldrig haft så mycket skog. Vi har skog. Inte en enda art har utrotats i . Historiskt sett, fram till , bedrev vi ett skogsbruk som höll på att ta kål på den svenska skogen, men växer skogarna som aldrig . Skogen är en viktig del för byggindustri, som bygger med den klimatsmarta råvaran trä. Det är en förnybar råvara där ungskogarna kan lagra koldioxid och verka för det goda klimatmålet. Skogsbruket bidrar också till sysselsättning och en levande landsbygd, och stora arealer har redan avsatts frivilligt. Låt oss då kolla! Vi kan framför allt fastslå ganska klart att inte är någon expertmyndighet när det kommer till skog. De är väldigt duktiga på mycket, men det verkar naturligare att fråga . Läser man statistiken från ser man att av skogsmarken är undantagen från skogsbruk. Man räknar med formella avsättningar på , och man räknar med frivilliga avsättningar på . Dessutom har vi de generella hänsynen, där de senaste resultaten visar att av skogsmarken är undantag. Utöver det är av skogsmarken skyddad enligt skogsvårdslagen. Det är den så kallade improduktiva skogen, alltså bergknallar, mossar och vad det än må vara. Där får man inte avverka. Skulle man räkna på det här viset, en ganska enkel matematik, är vi uppe i skyddad skog i . Det tycker jag är positivt, och jag hoppas att miljöministern också upplever det som positivt. När miljöministern nämner de formella avsättningarna som skulle jag, utan att veta, misstänka att det kanske talas om just den icke-fjällnära skogen. Dessutom är det ganska märkligt att vi i använder en egen definition av skyddad skogsmark. Skulle man jämföra med många andra länder som använder FAO:s definition inkluderar man även mark som vi skulle kalla för parker. Vidare kan man resonera kring formuleringen ”långsiktigt skydd enligt ”. Jag uppfattar miljöministerns svar som att skogen inte är skyddad genom att staten de facto eller i princip inte har tagit över marken. Det är nästan ett rent socialistiskt tänk, ett resonemang som tyder på ett lågt förtroende för landets 330 000 skogsägare och för de certifieringsorgan som till exempel stadgar att nyckelbiotoper inte får avverkas av en skogsägare som är certifierad. Diskussionen är väldigt enkelspårig, för summan av den skyddade marken måste väl ha en betydelse för den biologiska mångfalden? Skulle vi då räkna in all den skyddade skogsmarken så skulle vi kunna få en bättre grund för analysen, kan jag tycka. Egentligen måste man ställa sig ett antal frågor. Vilken typ av skog tycker miljöministern ska skyddas för att vi ska nå målen för den biologiska mångfalden? stirrar sig regeringen blind på den produktiva skogsmarken, men alla de frivilliga avsättningarna då, den generella hänsynen, de skogsklädda impedimenten som sumpmark, bergknallar och annan mark som inte lämpar sig för skogsbruk? Varför duger inte det åt miljöministern? 10 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en debatt som handlar om kärnan i miljömålet kring biologisk mångfald! är ett rikt skogsland, ett skogsland där våra näringar har byggts på skogsbruk, där vår försörjning och vår värme i bostäderna har byggt på skogen men också där vår biologiska mångfald bygger på levande skogar. Det var en faktafråga som riksdagsledamoten ställde, alltså hur mycket skyddad mark regeringen anser att vi har. Jag svarade med den statistik som är den officiella, det vill säga från . av den produktiva skogsmarken är, eller kommer inom närtid att bli, skyddad genom ett formellt skydd. Det beror också väldigt mycket på om sådana resurser avsätts för att formellt kunna skydda skog och faktiskt ersätta markägare, och de resurserna har varit knappa. Jag är ändå glad att den här regeringen som satsar på miljöarbete också säkerställer att ett gott miljöarbete i skogen handlar om att man ska kunna ersätta de skogsägare där man får inrättat naturreservat och fler delar av formellt skydd. Detta innebär att med 250 extra miljoner och 590 extra miljoner som jag aviserade för i ramen kommer detta formella skydd också att verkligen kunna genomarbetas. Trots den budget som valde att rösta på genomför vi alltså nu sådana insatser, just för att markägare ska kunna få ersättning enligt lagen för ett formellt skydd. av den produktiva skogsmarken är alltså skyddad, beräknar man finns i de frivilliga avsättningarna. Det är bra, men vi har alltså kring en miljon hektar produktiv skogsmark som bedömer skulle behöva skydd, eftersom det är värdefull skog. Det är här vi pratar om miljömålen. Det är värdefulla skogar ur ett biologiskt perspektiv som vi behöver skydda för framtiden, därför att det är de som ger liv till skogen. Det är i skogsmarker där man av olika naturliga händelser helt enkelt har en riktigt produktiv miljö som de olika arterna får sin näring. Allt är inte frid och fröjd när det gäller miljömålet om biologisk mångfald. Vi ser i Artdatabanken, som är de som redogör för situationen, att vi har närmare 4 000 arter som på olika sätt är hotade i . Bara för att ingen art har konstaterats utrotad betyder inte det att framtiden är ljus. Den är snarare ganska mörk. Inte minst med tanke på klimatförändringarna är det flera av arterna i det svenska skogslandskapet som kommer att få problem. Vi behöver fortsätta att skydda värdefull skog i för att möjliggöra levande skogar som är levande ur alla de aspekter som vårt samhälle kräver, både av rekreationsskäl som jakt och bärplockning och för skogsindustrin och produktiva skäl. Vi gör väldigt mycket nyttiga saker av den svenska skogen, och jag och regeringen vill verka för det ska kunna göras på ett hållbart och levande sätt också . Den särskilda diskussionen om att det inte skulle vara meningsfullt att räkna improduktiv skog handlar bara om en statistikuppgift. Jag har inga problem med att räkna in den improduktiva skogsmarken och säga att skyddet är . Men vad vill då riksdagsledamoten komma till i sin fråga? Tycker inte att mer skog behöver skyddas i ? Är allt frid och fröjd när det gäller den biologiska mångfalden? Ska inte markägare få betalt när staten går in och formellt skyddar områden? 11 (SD): Tack för svaret, miljöministern! Tack också för frågan – jag återkommer till svaret på den. I en tågkampanj från kunde man följa sagofiguren när han flög på en ny resa genom . I den kampanjen talade man om att det inte gick att känna igen sig, för nu fanns det bara hyggen och skog överallt. Det är ungefär som om skogen var orörd på tid . Men då fanns det ett kalhugget , ett bestående av ljunghedar och ett Bergslagen med bruksorter och järnframställning som hade satt sina tydliga spår. I norra hade baggböleriet skövlat den skog som inte bruken hade tagit. Men den insikten kanske inte skapar några nya sagor. En annan myt är att miljön i skogen skulle bli sämre och sämre. Följer man Riksskogstaxeringen ger den vid handen att till exempel miljötillståndet blir bättre än redan högt ställda förväntningar. Alla med ett sant skogligt miljöintresse borde glädjas åt detta. Men om det blir bättre kanske livsluft inte längre existerar. Skulle det vara ett problem om miljön visar sig bli bättre? Vad vill regeringen? Jag läser i regeringens politiska inriktning att man vill att fler naturskogar ska skyddas och att naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Regeringen vill kraftigt öka anslagen till skydd av värdefull natur. Dessutom har regeringen lovat en översyn av skogsvårdslagen där miljökraven ska skärpas. I den skogliga debatten kanske det här mest exemplifieras av myndigheten uppfattning att det moderna skogsbruket är den största utmaningen för biologisk mångfald. Har man en sådan verklighetsuppfattning är jag orolig, och därför är det inte underligt att det kommer att ställas krav på en ändrad skogspolitik. Faktum är att vi har ett antal faktorer som visar en positiv trend . Jag tror att även miljöministern kan hålla med om det. Statistiken visar att mängden död ved ökar. Antalet gamla träd och grova lövträd ökar. Man visar också att hälften av alla skogslevande, rödlistade arter är beroende av död ved, och den döda veden har ökat framför allt efter 1990 med den nya skogsvårdslagen. Om man tolkar ovanstående är det kanske så att situationen faktiskt håller på att bli bättre. Utöver detta har visat att antalet hänsynsytor som skogsägarna frivilligt sparat är större än man trott – mot tidigare . Och som vi sa förut: Skogen växer mer . Det finns en bred politisk samsyn i och med att skogsprodukter är viktiga i omställningen mot ett hållbart samhälle. Det verkar dock finnas en okunnighet och en likgiltighet i samhället inför de konsekvenser som just dessa beslut kan ha för enskilda skogsägare. Jag är glad att ställer frågorna till mig. Hur mycket ska vi skydda i ? Den tes jag vill driva, och framför allt tror jag att skogsägarna själva anser det, är att vi skyddar en väldigt stor areal i . Man kanske också måste fundera på vilka de viktigaste prioriteringarna är. Vad är det vi kan prioritera, och vilka åtgärder kan vi lägga på andra delar? Miljöministern nämner rödlistade arter. Vi kan se att man till exempel har plockat in brunbjörn i Artdatabankens rödlistningar. Jag tror inte att någon människa i den här salen eller någon annanstans tror att björnen kommer att bli utrotad från . Det vore som sagt intressant att höra en ytterligare utveckling av vad miljöministern anser vara nog. Är det denna en miljon hektar som vi ska komma åt med produktiv skogsmark? 12 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en debatt om kärnvärdena i hur vi ser på den svenska skogen. Jag anser att vi har en stor samsyn i om att vi ska både bevara de höga naturvärdena i den svenska skogen och bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk som är oerhört viktigt för vår ekonomi och för landsbygdsnäringarna. Jag menar att dessa är förenliga, men bara om vi vågar ta varje steg mot att också modernisera synen på hur ett skogsbruk kan bedrivas på bästa möjliga sätt utifrån miljöhänsyn. Ny kunskap kommer in. Det är därför inte konstigt att man tittar på frågorna. Det har också gjort. Framför allt skogsägarna själva har i allt större utsträckning börjat efterfråga bruksmetoder och finlemmad kunskap om avverkning, inte minst för att få högre värde på den avverkade skogen. Den skog som är bra för timmervärdet ska avverkas medan annan skog får stå orörd. Där kommer andra värden att växa till. Inte minst ser vi att turist- och rekreationsvärdena ökar starkt. I alla ekonomiska kalkyler är det de värdena som kommer att öka mycket. Jaktintressena är starka. Det gäller även bär- och svampplockning. Det gäller också rent rekreationsmässigt. Det blir allt tydligare att även i fråga om folkhälsan har naturen och skogen ett starkt värde. Där kommer regeringens särskilda satsningar på att stärka närnaturområden att spela in. Med en allt större del av befolkningen som bor i städer finns det ett starkt behov av att säkerställa att den gröna infrastrukturen kommer med. Men det var inte detta interpellanten frågade om. Frågan handlade om hur mycket formellt och informellt skydd det finns för den svenska skogen. Varför finns det informella skyddet? Med ett starkt produktionsintresse i svenska skogen har det vuxit fram ett oerhört behov av att tydliggöra områden där det inte finns produktionsskog. Kan det vara andra produktionsmetoder i skogen? I förlängningen finns långsiktiga och miljövänliga produktionsmetoder. Om vi når så långt behövs inga formellt avsatta områden över huvud taget. Men dagens produktionssätt i skogen bygger på att värdekärnor bevaras. Det bygger på att vi har formella och informella avsättningar av områden där det inte ska råda normalt skogsbruk. Det är det som gör det möjligt för arterna i den skogen att berika övriga skogsområden. Det är dagens skogsbruksmetoder som gör att kraven på det formella och informella skyddet av skogsområden är så starkt. Jag har som minister ingen annan uppfattning än redovisning, som omfattar ca produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen som har behov av skydd. Jag är också angelägen om att de 400 öppna ärenden om skydd för skog som finns på ska få ett formellt avslut så att de skogsägarna får betalt för intrånget som det ytterligare formella skyddet betyder. Det är viktigt för att miljömålet Biologisk mångfald ska kunna uppnås. Det var också därför viktigt för regeringen att höja anslagen för skydd av skog i budgeten. Det behövs ett skogsbruk som genererar avkastning i form av näringsprodukter – som av tradition har – och säkerställer den långsiktiga hållbarheten i skogen. 13 (SD): Jag tackar för att vi i alla fall har en samsyn när det gäller skogsbruket och hur viktigt det är för landsbygden och industrin. Miljömålet Levande skogar är ett bra exempel på bristerna i det miljömålskoncept som arbetar efter. Det sattes upp ett antal delmål 1999 i fråga om hård död ved, formellt och frivilligt skydd, mer gammal skog och mer äldre lövrik skog. Alla målen är uppnådda. Men de mer omfattande och för samhället mer kostsamma insatserna i form av reservat, frivilliga avsättningar och så vidare görs och fortsätter att göras, men man har ändå inte nått målen. Låt oss titta på det så kallade generationsmålet till 2020. Med de kriterier som har satts upp för målet Levande skogar kommer målet inte att nås – inte ens om allt skogsbruk upphör . Även om all mänsklig verksamhet försvann från skulle vi fortfarande inte nå miljömålen. Det är ett grundfel som måste tas med. Det här är kanske inte miljöministerns fulla ansvar, utan det finns faktiskt ett antal andra partier som behöver ta sig i kragen. Vi kan också diskutera att vi har så olika syn på skogsbruket och skogen som resurs. Vi sverigedemokrater anser att skogsbruket ska utgöra ett långsiktigt brukande. Vi förlitar oss på de kunskaper och erfarenheter som skogsbrukarna har. Vi anser att man inte behöver detaljreglera alltför mycket. Det är viktigare att behålla den välfungerande dialogen och inte låta miljömålen bli alltför dominerande. För oss är det viktigt med frihet under ansvar. Skogen är en fantastisk resurs som levererar många livsnödvändiga ekosystemtjänster, till exempel träråvara, bioenergi, naturupplevelser, livsmedel. Det är en resurs som ska byggas långsiktigt och ansvarsfullt. Det är en resurs som är en förutsättning för att många svenskar ska kunna bo, verka och leva på landsbygden. 14 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för meningsutbytet om hur vi kan se på behovet av att skydda värdefulla skogar i . Det är tråkigt att uppenbarligen inte instämmer i miljömålet Levande skogar, ett miljömål som de flesta svenskar anser vara ett viktigt och bra mål. är ett skogsland. Utan levande skogar kan man verkligen fråga sig hur landet ska utvecklas också i en hållbar riktning. Det är också tråkigt att man från sida indikerar att man inte ser något behov av ytterligare skydd av värdefulla skogar, trots att tydligt pekar på att nästan 1 miljon hektar behöver ytterligare skydd. Man säger också nej till den satsning som regeringen gör för att skogsägarna ska få betalt när naturreservat inrättas. Jag delar däremot interpellantens syn på att skogen ur näringssynpunkt är en värdefull resurs för hela . Det gäller också rekreation, livskvalitet och att hela kan leva. Vi ska vårda och värna den resursen, och det ska vi göra med de bästa metoderna vi har. Med dagens skogsbruk finns en balans i att skydda områden där den värdefullaste skogen finns för att ge livsnerv till hela skogslandskapet. I andra områden finns produktivt skogsbruk, som ska utövas hänsynsfullt och med långsiktig miljöhänsyn för ögonen. Men utan de skyddade skogarna kommer miljömålet Levande skogar inte att uppfyllas. Jag hoppas nå en samsyn i om att genomföra det miljömålet. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:681 om stöd till de småskaliga vattenkraftverken i 15 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig om jag kommer att ta upp frågan om stöd till de småskaliga vattenkraftverken i i mina samtal med de ansvariga myndigheterna, vad jag avser att göra för att rädda de småskaliga vattenkraftverken på landsbygden och om det, enligt mig, är rimligt att när vi behöver mer miljövänlig el tvinga fram en nedläggning av fungerande småskalig vattenkraftsproduktion trots att den har pågått i flera generationer. Inledningsvis vill jag konstatera att i många av strömmande vattendrag finns dammar och vattenkraftverk från olika tidsåldrar med olika höga kulturvärden som påverkar de akvatiska ekosystemen. Särskilt vandrande fisk och andra arter hindras i sin utbredning om inte miljöanpassningar av kraftverken finns och fungerar. Jag konstaterar också att det för anläggande och drift av dammar och kraftverk krävs tillstånd. Jag förutsätter att och jag är överens om att vattenverksamhet även fortsättningsvis som huvudregel ska vara tillståndspliktig. Av följer en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser. Om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens ansvar att se till att rättelse sker. Jag har dock uppfattat att olika länsstyrelser i kontakterna med småskaliga vattenkraftsägare arbetat på olika sätt i dialogen kring prövningarna. Jag avser därför i den kommunikation som Miljö- och har med länsstyrelserna att uppmuntra länsstyrelserna att utbyta erfarenheter om tillsynsarbetet och dialogen med ägare till småskalig vattenkraft. Jag vill tydliggöra att regeringen inte har någon avsikt att fatta beslut som innebär införande av generella förbud mot vare sig småskalig eller storskalig vattenkraft i . Vattenkraften utgör en stor del av förnybara energiproduktion och har när det gäller stora och medelstora kraftverk en avgörande roll i kraftsystemet som regler- och balanskraft. Det är dock viktigt att framhålla att fysisk påverkan i vattendrag från vattenverksamheter av vattenmyndigheterna har identifierats som ett stort problem för i förhållande till de kvalitetskrav om god ekologisk status och god ekologisk potential som följer av EU:s vattendirektiv. Påverkan på naturmiljön från vattenverksamheter utgör även ett problem i förhållande till förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag samt Ett rikt växt- och djurliv. Miljömålen omfattar även bevarande av kulturmiljövärden, och många småskaliga vattenkraftverk kan finnas i eller utgöra en väsentlig del av kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Det stora flertalet vattenverksamheter, såsom bland annat dammar och markavvattningar, har inte prövats mot utan endast enligt vattenlag eller än äldre bestämmelser. Vattenkraften byggdes ut när miljökraven inte var desamma som . Det har i huvudsak inte genomförts några miljöanpassande åtgärder som anläggningarna varit i drift. är vattenkraften viktig i omställningen till ett helt förnybart energisystem och därmed miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. En framtida reglering behöver se till att vi ökar takten för att anpassa vattenkraften till miljökraven och att vi når de av fastställda miljökvalitetsmålen samt de målsättningar som finns inom energi- och klimatpolitiken. Det fortsatta arbetet måste präglas av en flexibilitet för att möjliggöra avvägningar mellan olika intressen som till exempel fiskvandring men också värnande av kulturmiljöintressen. Jag vill därför se en lösning som kombinerar en klimatvänlig kraftproduktion med miljöanpassade åtgärder som fungerar. 16 (M): Tack, ministern för svaret, även om jag saknade svar på mina frågor! Det var kanske mer en redogörelse för hur ministern ser på vattensituationen och hur man ska jobba vidare med den här frågan. Jag tycker att det är en allvarlig situation. Vi har en mängd olika vattenkraftsägare runt om i landet som är oerhört oroliga för den situation som innebär att man ska begära en ny prövning av tillstånden. Detta kommer att äventyra det för många. Det kommer att göra att många tvingas lägga ned. Andra har inte råd att göra den nya prövningen utan står inför ett läge där man måste avveckla under tvång. Vi har ca 2 000 småskaliga vattenkraftverk i drift i . Där produceras ca . har länsstyrelserna gjort en bedömning som medfört att många vattenkraftsägare tvingas söka nytt tillstånd för sina anläggningar trots att dessa varit i drift . Kostnaderna är dessutom höga. De kan uppgå till . Många av de här kraftverken har varit igång i olika skepnader, i olika kvarnar och annat, eller . Det här är ingenting som behöver inträffa nu eller för att rätta till eller förändra de här delarna. Dessa har man redan använt för att kunna bedriva landsbygdsföretag och kunna försörja sig på landsbygden. Dessutom är det av ett stort kulturvärde för landet att vi har kvar dem. Det är många, både hembygdsföreningar och andra, som jobbar för att kunna utveckla dem så att de går vidare. Det är många människor som fortfarande livnär sig på dem och har sågverk, kvarnar och annat ute på landsbygden. Vi moderater vill hitta en bra lösning för den småskaliga vattenkraftsproduktionen. Vi vill att den ska kunna leva vidare och även skapa jobb ute på landsbygden. vill samhället producera mer miljövänlig el. Att då införa nya krav, på någonting som redan finns, som är så extrema att man i värsta fall tvingas lägga ned eller står inför stora kostnader som man inte klarar av är helt orimligt. Då måste jag upprepa de frågor jag ställde i min interpellation till ministern. Jag lyssnade också på den interpellationsdebatt som ministern var med i . Även där framhöll ministern att man skulle ha en dialog med de berörda länsstyrelserna om hur man jobbar vidare med detta. Vi måste komma ihåg att vi äger den här frågan i , och det är regeringen som är ytterst ansvarig för vilken väg vi väljer när vi går vidare i frågan. Vi kan inte skylla på myndigheter. Vi kan inte skylla på verk. Det är våra lagar och regler som vi i så fall kan justera och ändra för att tillmötesgå och rätta till detta. Har ministern haft en dialog med länsstyrelserna? I så fall undrar jag: Vad har resultatet blivit? Jag har inte märkt av något än i de kontakter jag har med kraftägarna. Vad avser ministern konkret att göra för den miljövänliga småskaliga elkraftsproduktionen på landsbygden, så att den verkligen kan fortleva?