prot · H20989 · 2015-04-21 00:00:00 — Ett kalkbrott orsakar oåterkallelig skada på naturen. Ett kalkbrott i ett attraktivt naturområde är samhällsekonomiskt olönsamt. gäller det att tänka i samma banor som i . Jag vill hellre än ett ödelagt månlandskap se framför mig ett blomstrande norra där generation efter generation producerar lokal mat, driver hotell och allt vad det kan vara, ett lokalsamhälle som blomstrar och dit många besökare kommer och trivs. Det vill jag se framför mig, och det är fullt möjligt. Alla förutsättningar finns om vi förstår att ta vara på den unika möjligheten att bevara området kring och Bästeträsk. 10 (MP): finns det en fantastisk möjlighet. Jag är glad att vice statsministern visar stor förståelse för vilken framtid skulle kunna ha. Jag skulle dock önska att regeringen kunde vara konkret i hur man ser den framtida jobbmarknaden på . Man kan faktiskt söka inspiration på så långt håll som i en barnvisa. Ni kanske kommer ihåg Ska vi byta med varann? Få skulle väl tänka: Vi tar en oxfilé och maler ned den till köttfärs. Samma sak gäller med kalk. Använder vi den kalk som tas upp på bästa sätt, eller använder vi fel kalk till fel sak? Det finns flera kalkbrott på ; det finns möjlighet att utnyttja den kalk som bryts mer effektivt så att vi undviker slagghögar, slöseri och behovet av nya gruvor. Men slutligen är det här en symbolfråga. Kan vi inte försvara natur- och kulturvärden i detta fall, då kan vi sluta låtsas som om vi väger olika riksintressen mot varandra. Vi kan i stället öppet och ärligt erkänna: Vi kör på en brutal och materialistisk syn. Utveckling är lika med ökad produktion, och inga andra intressen får stå i vägen för kortsiktig ekonomi. kallas saker symbolfrågor när de inte är så viktiga. Men det här är en symbolfråga av allra största vikt, för Ojnare skulle kunna bli en symbol för framtidstro och hopp. Riksintresse kan också vara hållbarhet och nya jobb. Det kan också bli en symbol som säger: Bry dig! Man kan träffas över generationsgränserna för att definiera sin egen framtid i den lokala ekonomin – en framtid där man kan vinna mot vinstmaximeringens kortsiktiga princip, där man kan vinna mot stora företag och där staten faktiskt tar medborgarnas parti. Det här kan bli en symbol för en hållbar framtid, och jag hoppas att regeringen skapar den symbolen i detta ärende. 11 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en fortsatt engagerad debatt också om större perspektiv på utvecklingen på ! Det är ett län och en region som ligger många varmt om hjärtat – inte bara för sin unika natur, sitt speciella läge i och sin skönhet utan också för sin potential att leverera inte minst livsmedel till fastlandet och för andra stora värden. Turistnäringen i har ju som en sina stora noder. Först ska jag svara på interpellantens fråga om stoppregeln. Som jag sa i mitt svar följer och utvärderar regeringen fortlöpande om lagstiftningen ger ett tillräckligt bra skydd för hotade arter. Jag hade själv i min roll som riksdagsledamot för interpellationsdebatter med dåvarande miljöminister om varför man tog bort stoppregeln och vilken bedömning man gjorde av vad det gjorde för svensk miljölagstiftnings skydd för biologisk mångfald. Jag ser i mitt underlag att departementets analys fortfarande gäller. Det går inte att säga att de ändrade täktbestämmelserna – det vill säga borttagandet av stoppregeln – har inneburit ett sämre skydd för den biologiska mångfalden, åtminstone inte med anledning av de domar som meddelats i målet om Nordkalk som är aktuellt här. Vi kan notera att de domarna också har gått åt ganska olika håll. Bedömningen är snarare att det i dagens läge kanske är viktigare att reda ut och tydliggöra balansen mellan motstridiga riksintressen, det vill säga att göra det tydligare vem som avgör vad balansen mellan dem ska ge. Jag kan också konstatera att även om både och upprepade gånger har motionerat om ett återinförande av stoppregeln, och inte fått igenom det i den här kammaren under tidigare riksdagar, gör jag som minister bedömningen att de motionerna inte heller under den rådande kommer att ha framgång. Vi behöver därför titta på skyddet av biologisk mångfald i miljölagstiftningen mer på ett helhetssätt. När det gäller skyddet av Ojnareskogen och utvidgningen av Natura 2000-området tycker jag att vi har fått en bra belysning av hur viktigt det är att och regeringen tar på allvar den process som också den förra regeringen initierade med att man behövde utvidga och genomlysa det svenska Natura 2000-nätverket också med hänsyn till de arttyper som finns på norra . Detta är ett arbete som inte alls går emot intentioner om jobb och ekonomisk utveckling i flera regioner i . Värnandet av naturområden är ju inte bara ett sätt att generellt minska de ekonomiska möjligheterna och jobbmöjligheterna, utan det är också ett sätt att visa upp vårt land, framhäva viktiga värdekärnor och därmed få inte bara turism utan också andra sektorer av samhällsekonomin att blomstra lokalt och i hela landet. Därför kan värnandet av naturområden också vara ett sätt att stärka den lokala ekonomin. Det är en av anledningarna till att regeringens stora satsningar, inte minst nu i vårändringsbudgeten, handlade om att sköta och skydda naturområden i samklang med det lokala samhället, för att det ska gå hand i hand med en hållbar utveckling. Det är regeringens intentioner. 12 (V): Låt mig börja med stoppregeln, som jag tog upp i min interpellation. Ärligt talat, , jag förstod inte att de två raderna i ditt svar var svar på min fråga om regeringen var beredd att återinföra stoppregeln eller införa annan liknande lagstiftning. Okej, regeringens linje är alltså att ni ska fortsätta följa och utvärdera lagstiftningen. Det måste jag säga är en besvikelse, ! Jag vill ha en regering som säger att man är beredd att lägga fram lagförslag som avsevärt kommer att öka skyddet av vår natur, inte minst när det gäller hotade och rödlistade arter. Det var ju detta som stoppregeln handlade om. Jag vill upplysa alla riksdagsledamöter om att ges det möjlighet att rösta för att återinföra stoppregeln i svensk lag. Jag hoppas att vi i , som har lagt fram det förslaget, kan räkna med stöd åtminstone från . Det var ganska mycket som jag kände när det blev regeringsskifte . Jag tror att många med mig, inte minst från miljörörelsen, kände att nu kan det verkligen bli skillnad i och kan det bli bättre för miljön. En hel del steg har tagits i rätt riktning, inte minst i budgeten, där vi har fått pengar för lokala klimatinvesteringar, mer pengar för klimatskydd och ökade satsningar överlag på miljö och klimat. Frågan om att skydda Ojnareskogen, liksom de övriga förslagen om naturskyddsområden, återstår för regeringen att fatta beslut om. Om man inte är beredd att skydda Ojnareskogen undrar jag vad vi egentligen har för skydd av våra helt unika naturmarker i . Den här frågan är en del av ett större komplex, och jag hoppas verkligen att ni skyndsamt väljer att skydda Ojnareskogen så att den kan tryggas . 13 Klimat- och miljöminister (MP): Tack, och andra debattörer, för en interpellationsdebatt med starkt engagemang för naturvärden, i det här fallet en av de svenska pärlorna, Ojnareskogen! Jag kan verkligen försäkra ledamöter om att regeringen tar på fullaste allvar den uppgift man har på sitt bord att ta ställning till förslaget om att göra Ojnareskogen till ett nytt Natura 2000-område och inlemma det i det svenska Natura 2000-nätverket. Detta skulle både vara ett skydd för den artmångfald och den unika biotop som Ojnareskogen är och skicka tydliga signaler om ett skydd också för området med Bästeträsk och det vattenskyddsområde som jag vet att många, inte minst på , också många företagare och servicenäringen på , ser som oerhört viktigt att inte riskera. Jag ska dock säga att det finns många andra skyddsmekanismer, så det är inte enbart regeringens ansvar att avgöra frågan om vattenskyddet. Men vi tar detta på fullaste allvar. Vi ser ingen konflikt mellan att värna om naturvärden i och att få en lokal ekonomi. Turistnäringen är blomstrande. Nästan all marknadsföring av som turistland bygger på ett eller annat sätt på budskapet att vi har lyckats bevara en god livskvalitet och goda naturvärden, och det måste vi fortsätta lyckas med. Det gagnar både oss själva och dem som kommer och besöker . Det finns inget jag hellre skulle vilja än att stärka lagstiftningen om biologisk mångfald. Jag har drivit fram en budget som är stark för att vi ska möjliggöra skyddet. Det är inte bara lagstiftning som krävs, utan det handlar också om genomförandet. Men jag skulle också vara glad om vi hade en riksdag som var beredd att gå från ord till handling och göra tuffa regleringar av biologisk mångfald. Det är jag tyvärr mindre hoppfull om, som det ser ut just . Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:431 om förutsättningar för havsbaserad vindkraft 14 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig vad jag avser att göra för att möjliggöra Offshores satsningar på havsbaserad vindkraft i . Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen i regeringsförklaringen anfört att ska ha förnybar energi och att stödet till bland annat havsbaserad vindkraft ska stärkas. Det ärende som tar upp rör en ansökan från bolaget om tillstånd enligt för att uppföra och driva en gruppstation för vindkraft i . Som skriver har bolaget i första hand yrkat på tillstånd för 700 vindkraftverk med en totalhöjd om maximalt över havet och med en sammanlagd effekt på . Ärendet är således mycket omfattande och berör flera olika allmänna och enskilda intressen. Ansökan överlämnades till regeringen från mark- och miljödomstolen. Ärendet ska, som alla ärenden, handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Ärendet är nu under beredning i , och som statsråd varken kan eller får jag föregripa denna pågående regeringsprövning. 15 (C): Tänk om man kunde fördubbla elproduktionen i och reducera det stora underskott som vi har i elområde 4 till hälften! Vi kan sänka elpriset, vi kan säkra såväl basindustrins som hushållens behov och dessutom få allt detta gjort med bara grön, miljövänlig energi. Så skriver Offshore själva på sin hemsida, och det är precis detta det handlar om: grön förnybar energi där den behövs som allra bäst och som dessutom skapar tusentals jobb i . Det är en av de största privata investeringarna i infrastruktur någonsin i historia, och allt som behövs nu är ett godkännande från regeringen. Offshore är ett projekt för förnybar energi helt i smak. Vi har drivit på ärendet och vill gärna se det genomfört. Det skapar arbeten inom den gröna ekonomin och ger ett välbehövligt tillskott på elkraft där den behövs som bäst. Det var tydligt före valet att kritiserade den dåvarande alliansregeringen för att man drog benen efter sig i frågan, trots att ärendet faktiskt bereddes. Vad jag förstår har det kommit in nytt material så sent som . Det var anledningen till att alliansregeringen inte kunde fatta beslut tidigare. Då frågar jag miljöminister : Vad är det nu som gör att det inte händer något? Vad är det som håller tillbaka regeringen för tillfället? Är det något som har förändrats sedan uttalandena i valrörelsen om att det går för långsamt? Är det något som har hänt efter regeringsskiftet? Varför får vi inte se några beslut? 16 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en viktig interpellation i ett viktigt ärende! Vi är många som är ganska frustrerade. Elproduktionen i skulle verkligen behöva ökas, så som fördelningen ser ut just nu i det området. Naturligtvis är havsbaserad vindkraft en stor möjlighet, inte minst för elproduktion. Precis som jag redogjorde för ser regeringen oerhört positivt på ökad havsbaserad vindkraft i . Vi har till och med aviserat ett särskilt stödsystem som ska stärka den havsbaserade vindkraften. För att vara lite ärlig var väl problemet med alliansregeringen att man sa att man gärna ville ha vindkraftsproduktion även till havs men inte lade så många strån i kors för att skapa ett system som gör att till exempel flera stora investeringar görs i landet. Ett av de stora svenska bolagen, , gör mycket större insatser i fråga om havsbaserad vindkraft utanför än i . Det beror delvis på att ligger efter när det gäller att ha ett adekvat stödsystem för havsbaserad vindkraft. Jag tror att det ligger oss i fatet. Men till saken, herr ålderspresident, för frågan gäller ju ett specifikt projekt som inte är vilket projekt som helst. Som interpellanten pekar på och som jag har sagt är det ett stort projekt. Det är naturligtvis mycket intressant ur energisynvinkel. Men det gör också att komplexiteten i ärendebehandlingen blir ganska stor. Det är ett område som till viss del har stor känslighet ur landskaps- och inte minst miljösynpunkt. Det ekosystemet är till exempel ett av våra viktigaste ålområden. En stark anledning till att frågan ligger på regeringens bord, även sedan den tidigare regeringen, är de avvägningar som måste göras mot försvarsintressena. Det är väl ingen hemlighet att en bra avvägning mellan försvarets legitima intressen av att få möjlighet till övningsverksamhet och verksamhet kontra möjligheterna att göra nyetableringar av det här slaget är något som tar i att hitta. Det är därför ärendet ännu inte har kunnat slutberedas. Men att det inte händer något skulle jag inte vilja säga, för det sker en aktiv beredning av ärendet, där man försöker ta olika steg. Men av olika projekt för havsbaserad vindkraft är detta ett som sticker ut, inte enbart för dess potential att få till mer förnybar energi i , vilket verkligen ligger mig och regeringen varmt om hjärtat, utan också därför att det finns väldigt många invändningar från intressesfärer, alltifrån länsstyrelserna till Försvarsmakten, och det är inte bara en synpunkt från de olika instanserna utan ganska många. Som statsråd varken kan eller får jag föregripa regeringens prövning och kan därför inte ge interpellanten ett mer tillfredsställande svar beträffande exakt när och vilket beslut som regeringen kommer att fatta i det här fallet. 17 (C): sa talesperson i energifrågor, , att Offshore har legat på regeringens bord och att man nu skulle samtala med Socialdemokraterna om att försvarsintresset skulle stå tillbaka – man var mycket tydlig med det. Är det samma sak som beträffande kilometerskatten? Där uttalade man att det inte är rocket science, men när man väl började titta på det såg man att det inte var så enkelt. Det är ju snart ett riksdagsår sedan de här utfästelserna gjordes. går vi snart in , och då drar det iväg ännu mer tidsmässigt, och så är vi där. Jag håller med miljöministern om att vi behöver ett särskilt stödsystem för havsbaserad vindkraft. Men i det här specifika fallet behövs det inte. Här säger man själv att finansieringen är klar och att man är redo att dra igång så fort man får klart besked från regeringen. Med tanke på den höga ambitionsnivå som tillsammans med sin regeringspartner har, där man pratar om förnybart i elförsörjningssystemet, borde detta vara ett projekt som ligger allra högst upp på dagordningen hos miljöministern och regeringen. Därför tycker jag att det är lite förvånande att det inte har hänt mer. Även om det sker en beredning vet vi alla att i sådana här fall är tid pengar, och ju det går, desto svårare blir det att i slutändan få ihop kalkylen eftersom man måste ligga ute med mycket planeringsresurser. Vilket besked skulle ministern vilja ge till dem som är projektörer i det här fallet och som väntar på ett besked? Har regeringen någon typ av tidsplan? När kan man förvänta sig ett beslut? Jag läste att regeringen tidigare talade om , vilket redan är passerat. Finns det någon som helst planering i regeringen för när man kan tänka sig att få se ett sådant här beslut? 18 Klimat- och miljöminister (MP): Regeringen ser mycket positivt på att vi i kan utveckla mer havsbaserad vindkraft. Vi behöver få in mer förnybar energi i vårt system. Vi har bra vindlägen. Inte minst är ett av de utpekade områden som har ett mycket bra vindläge. är området utpekat både ur natur- och landskapssynvinkel och ur försvarssynvinkel. Vi har, herr ålderspresident, tidigare här i kammaren haft debatter om motstridiga riksintressen där flera olika intressen måste vägas mot varandra. Det är också anledningen till att ärendet inte avgörs så som det började, i miljödomstolarna, utan att det har kommit till regeringen. Jag är medveten om att ärendet har legat på regeringens bord en liten tid. Det är långt ifrån det äldsta ärendet som ligger på regeringens bord för avgörande, men det har legat där en liten tid, och vi har stor förståelse för att det finns en önskan om att det ska avgöras så snabbt det bara går. Regeringens ambition är också att vi ska avgöra detta ärende så snabbt det bara går. Jag håller helt med interpellanten om att vi i har en enorm potential för havsbaserad vindkraft. Detta projekt är ett mycket intressant projekt utifrån att det kan leverera väldigt mycket energi. ligger det i ett sådant område och är projekterat på ett sådant sätt att det finns andra intressen som åtminstone måste vägas in när man tittar på ärendet i dess helhet. Eftersom jag som statsråd varken kan eller får föregripa en pågående regeringsprocess är det tyvärr omöjligt för mig att gå in på närmare detaljer. Det gäller också en tidsplan som jag inte vill leverera för att inte skapa onödiga förväntningar. Det finns en risk då. Jag har all förståelse för projektörer som verkligen behöver ledtider, och det är därför jag säger att vi har de högsta ambitionerna att ärendet ska avgöras i så snart det bara går. Jag ska också säga att jag är glad över att det nu finns ett ytterligare stöd i för särskilda stödsystem för havsbaserad vindkraft. Även om det inte behövs i just det här projektet ser vi att det i den totala bilden – om fullt ut ska kunna ta i anspråk den potential som finns och de duktiga elbolag som vi har i , som kan bygga detta – nog behövs en introducering till den marknaden, så det är tacksamt att höra. 19 (C): Tack, statsrådet , för en intressant interpellationsdebatt! Det kanske inte var riktigt de svar jag hade hoppats på. Jag hade hoppats på att få någon typ av svar alls, kan man säga, till skillnad från att vi fortsätter att bereda ärendet, vilket i mina öron inte är så mycket till svar över huvud taget att leverera vidare. Jag kan konstatera att den rödgröna regeringen fortsätter att leverera ambitioner och målsättningar. Men i slutändan krävs det att man levererar resultat. Att säga att man ska en målsättning om förnybart räcker inte om man inte fattar de beslut som krävs för att vi ska nå dit. Jag tycker att det är ganska stor skillnad med den nuvarande regeringen kontra den tidigare alliansregeringen, där hade energi- och miljöministerposterna. Då såg vi att det levererades resultat. Vindkraften växte med tio tolv gånger dess storlek . Biokraften gick om oljan på många sätt. Vi såg också hur andelen miljöbilar växte. Jag ser därför mycket fram emot att vi faktiskt får se någon typ av leverans också, vilket jag inte upplever att vi har fått under detta första riksdagsår som snart är slut. Då är det bara kvar för att börja leverera de ganska tunga löften som gav. Det var ganska stora brösttoner som man använde i valrörelsen mot att saker och ting inte skedde. Trots det upplever inte jag att denna regering levererar det som man faktiskt har lovat i valrörelsen. Jag hoppas att man nu påskyndar detta arbete, speciellt med detta projekt, och många av de behövliga satsningarna i fråga om förnybar energi, inte bara på elsidan utan kanske framför allt på biobränslesidan. Men den debatten får vi ta i den här kammaren. 20 Klimat- och miljöminister (MP): Regeringen har höga ambitioner när det gäller att förnya och förverkliga ett moderniserat energisystem i . En anledning till det är att vi har samlat en där vi verkligen hoppas att ett brett och livaktigt samtal mellan riksdagspartierna kan ske i ett utbyte, inte minst när det gäller hur vi går vidare för att ytterligare öka andelen förnybar energi och framför allt hur vi med energieffektivisering tar oss an de nya teknikerna och tar de stora möjligheter som har att bygga ett förnybart energisystem. Vi ska ta den frågan på allvar. I detta ligger vindkraften med en stor potential. Den landbaserade vindkraften fortsätter att öka. Efter regeringens initiativ om att få certifikatsystemet att ytterligare pusha på kommer det att leverera ännu mer. Det är jag helt övertygad om. Med den senaste budgeten fördubblar vi stödet för att få ut mer biogas från lantbruk och gårdar, som dessutom gör den stora miljövinsten att de samlar upp metan. Vi går vidare med att inte bara tala om ett bonus–malus-system på bilsidan utan även införa ett sådant. Vi kommer då också att komma vidare med frågan om bättre bränslen i fordonen på våra vägar. Med detta tror jag att ledamoten kan vara lugn med att det kommer att ske stora framsteg när det gäller förnybar energi på många områden, naturligtvis i samverkan med som jag vet är mycket positiv till denna typ av ambitioner. Denna interpellation handlar om havsbaserad vindkraft, som är något som är angeläget för regeringen. Vi återkommer med beslut så snart vi kan. Jag tackar för att interpellanten har uppmärksammat frågan på detta sätt. Det var mycket trevligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:408 om förenklad försäljning av vildsvinskött 21 Statsrådet (S): har frågat mig om jag är beredd att agera för att öka kunskapen om och efterfrågan på viltkött samt om jag vill ta initiativ till en lagändring som möjliggör för jägare att sälja kött från vildsvin direkt till konsumenter. Problematiken kring vildsvinen är som beskriver en ständigt aktuell fråga som kräver samarbete mellan flera parter för att komma framåt. Vi har i vårt land en framstående viltvård som bygger på stort ansvarstagande och engagemang från jägarna. Också regeringen bidrar i vildsvinsfrågan genom olika uppdrag till berörda myndigheter. Viltkött är generellt sett ett säkert kött, fritt från de flesta av tamboskapens produktionssjukdomar och en mycket uppskattad råvara bland privatpersoner och krögare. Detta ska vi ta till vara och förvalta i den kommande livsmedelsstrategin. Vildsvinskött skiljer sig dock från annat viltkött genom att vildsvin kan bära på trikiner och för att de är svåra att slakta på ett hygieniskt sätt. Vildsvinsjakt förekommer dessutom även under varma årstider, vilket ställer krav på kylförvaring av kropparna i väntan på trikinprovsvaret. Jag motsätter mig inte en ökad avskjutning av vildsvin så länge som köttet som levereras till konsumenter är fritt från trikiner och av samma hygieniska kvalitet som vildsvinskött från godkända vilthanteringsanläggningar. För att garantera konsumenternas säkerhet och förtroende skulle jägare i ett förenklat försäljningssystem behöva utsättas för någon form av offentlig kontroll. Förslag till förenklad försäljning av vildsvinskött har lagts fram. De praktiska och ekonomiska konsekvenserna av ett sådant försäljningssystem visade sig dock vara sådana att förslaget inte fick stöd för att tas vidare – inte ens av jägarna själva. Förenklad försäljning bedömdes inte heller bidra till att minska antalet vildsvin. För att det ska finnas en efterfrågan på vildsvinskött måste hanteringen vara sådan att konsumenternas förtroende för köttet inte skadas. Bedömningen är tills vidare att vilthanteringsanläggningarna har bäst kapacitet att avsätta säkert vildsvinskött i större mängder. Arbetet med den nationella livsmedelsstrategin har påbörjats. Den ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Det handlar om mat och dryck, om det vilda och det odlade. Det handlar också om upplevelser genom mat och dryck på restaurang eller varför inte i vår fantastiska natur. 22 (M): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag kan dock börja med att påminna landsbygdsministern om att mitt namn är och inte .