prot · H20981 · 2015-04-07 00:00:00 — Dessutom lämnade man efter sig en mycket försämrad service och trygghet för invånarna i det här landet eftersom vi har blivit fler och det hade behövt anställas fler i den gemensamma sektorn. Det har i debatten också påståtts att vi socialdemokrater ville spendera lika mycket pengar som den borgerliga regeringen. Jag kan bara konstatera att vi inte ville sänka skatterna med 130 miljarder, mest till dem som har det bäst. Vad vi ville använda pengarna till var investeringar i utbildning, infrastruktur och trygghet för de sjuka och de arbetslösa. Det är sådant som gör starkt, så att vi kan få det här landet på fötter igen. Det är jag glad över att vi nu kan när vi har fått en samarbetsregering med en socialdemokratisk finansminister. 77 Finansminister (S): har helt rätt i att man ska spara i goda tider och använda pengarna i dåliga tider. Därför har jag heller aldrig kritiserat den borgerliga regeringen för att man minskade de överskott man ärvde av den socialdemokratiska regeringen och använde dem under krisåren 2008–2009. Det var bra att man då använde de pengarna. Sedan hade vi socialdemokrater gärna sett en annan inriktning på det, men att man drev en expansiv finanspolitik har jag aldrig kritiserat. I slutet av förra mandatperioden blev dock konjunkturen något bättre. Men trots att konjunkturen blev bättre fortsatte underskotten att öka. I takt med att konjunkturen förbättrades, fortsatte den borgerliga regeringen att låna till stora, ofinansierade skattesänkningar. Det gör att det inte går att hitta någon som helst konjunktureffekt om man ser på hur statsfinanserna utvecklades av borgerlig regering, utan det är ett sluttande plan, från överskott hela vägen ned till ett stort underskott som vi sedan ärvde. Hade det varit en konjunkturpolitik man drev hade underskotten minskat , men så var det inte, utan de fortsatte att öka. Så går det naturligtvis inte att fortsätta. Även insåg senare att det var slut på ofinansierade skattesänkningar. låter det som om pratar mycket om ofinansierade skattesänkningar igen. Vi får väl se vad som kommer i er budget. För mig är det tydligt att vi nu måste koppla ett fast grepp om de offentliga finanserna och om statsbudgeten. Vi kan inte fortsätta den moderata politiken med ofinansierade skattesänkningar, utan nu handlar det om att kunna finansiera våra reformer. Vad de borgerliga partierna nu vill är däremot väldigt oklart. Det står i det utskottsinitiativ som man har tagit i finansutskottet att man vill se över hela ramverket. Det är något helt annat än man sa i valrörelsen, när man skulle nå 1 procents överskott , vilket för övrigt skulle innebära besparingar i 40-miljardersklassen. Det ska bli intressant att se när presenterar dem i sin vårmotion. Vad är det vill? Var står man nu? Det var hela det finanspolitiska ramverket som man ville se över i utskottsinitiativet. Då undrar jag: Vad är det man vill ändra på? Ska man inte ha något mål för offentligfinansiellt sparande? Ska vi inte ha några utgiftstak? Ska kommunerna kunna gå med stora underskott? Eller är det som ska avskaffas? Vad är det som är fel? 78 (M): Man kritiserar alltså för att vi inte ställde oss bakom överskottsmålet , och i samma andetag vill man argumentera för att avveckla överskottsmålet. Man kritiserar oss för att vi fattade beslut om underskott under förra mandatperioden – underskott som Socialdemokraterna själva röstade för. talar om att koppla ett fast grepp om de offentliga finanserna, och sedan föreslår hon att man ska avveckla överskottsmålet. Det finns inte maken till självmotsägelser i den socialdemokratiska argumentationen! Sedan försöker man låta påskina att Alliansen och skulle vilja nagga det finanspolitiska ramverket i kanten. Vi vill ju ta initiativ till ett helhetsgrepp kring de här frågorna, i stället för en snabbutredning, som hade velat se. Vår grundläggande inställning är att vi snarare vill skärpa regelverket för att verkligen garantera att får offentliga finanser i stabilitet. Vi kommer reservationslöst att verka i motsatt riktning mot den ansvarslöshet som den socialdemokratiska regeringen nu står för. Jag hoppas att väljarna tydligt ser de direkta självmotsägelser och glidningar på sanningen som finansministern gör. Det intressanta är återigen hur försöker argumentera för att den borgerliga regeringen inte tog ansvar för de offentliga finanserna när hon själv på exakt samma sätt ville spendera pengar, fast hon ville göra det på höjda bidrag. Hon ville låna till bidragshöjningar i stället för skattesänkningar. 79 (S): Jag blir uppriktigt sagt ledsen när vi fortfarande har ledamöter i den här kammaren som inte vet skillnaden mellan bidrag och trygghetsersättning. Det gör mig illa till mods att vi har ledamöter som vill låta påskina att människor som är sjuka och som skulle behöva en högre ersättning – de har inte fått det på väldigt länge – och kanske haft en lång cancersjukdom ska få höra: Nej, du ska inte ha något höjt bidrag! Man vet alltså inte skillnaden mellan bidrag och ersättning. Det är obehagligt att det finns ledamöter som vill låta påskina detta. Men man får ha vilken uppfattning man vill. Jag beklagar om man tycker att det är bidrag och om man inte litar på folk, så att man måste sänka ersättningarna – de ska hellre gå till jobbet än att bli friska. Jag vill ha en politik där vi litar på människor, och vi socialdemokrater har en politik där vi litar på människor. När den gamla borgerliga regeringen ville sänka skatterna med 130 miljarder, mest för dem som har det bäst, ville vi hellre använda de pengarna till investeringar i utbildning, infrastruktur och trygghet för sjuka och arbetslösa. Det tycker jag är ett väldigt bra sätt att investera pengar på. Då ökar vi nämligen tryggheten, och då ser vi till att människor kommer på fötter igen. Då ökar vi framtidstron. Får man en utbildning vågar man också flytta. Satsar vi på matchning kan man flytta. Har vi dessutom en infrastruktur som fungerar kan man ta jobb som är ännu längre bort från där man bor. Vi behöver den politik som den socialdemokratiska regeringen nu har satsat på. 80 Finansminister (S): säger att vi lade fram förslag på exakt samma sätt som alliansregeringen. Det är inte korrekt, för vi hade ett bättre saldo. Jag föreslog att man skulle göra av med mindre pengar än den borgerliga alliansregeringen gjorde båda de år som jag som ekonomisk-politisk talesperson lade fram budgetmotioner för . Det beror på att det i takt med att läget förbättrades fanns anledning att göra av med lite mindre pengar. Då hade vi mött det här läget med en bättre nivå på saldot än vad vi har . Vi ärvde underskott som var de största sedan budgetsaneringen. Så stora underskott i de offentliga finanserna har vi alltså inte haft sedan krisen . Det vi nu har föreslagit i är en budget där man finansierar alla reformer krona för krona och på så sätt kopplar ett fast grepp om de offentliga finanserna. Vi gör också det som vi har sagt före valet. Det kommer att komma ett läge där det är dags att se över nivån på det offentligfinansiella sparandet. Jag tycker inte riktigt att svarar på frågan: Vad är det i det finansiella ramverket som man vill se förändringar i? Man har tagit ett utskottsinitiativ där man säger att man vill se över hela ramverket. Man är väldigt otydlig med vad det är man vill göra. Att se över hela ramverket är något helt annat än vad pratade om i valrörelsen. Det löfte man gav var att man skulle nå överskottsmålet på . Det kommer att bli mycket intressant att följa i parlamentet, i , för att se hur man ska spara de 40 miljarder som man har lovat, särskilt som man har sagt att man inte ska ta det på välfärden. Då återstår väl 40 miljarder när det gäller försvaret, polisen eller den samlade utbildningsbudgeten. Det ska bli intressant att följa. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:380 om svenskt företagsklimat 81 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över de skatter och avgifter som påverkar företagen. Nya, kunskapsintensiva och växande företag är viktiga för jobb- och värdeskapande. Det ska vara enkelt att starta och driva företag, att kunna växa genom att investera, anställa fler eller exportera. Skatter och avgifter är en komponent i detta. Andra viktiga områden är till exempel internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor, väl fungerande och effektiva stödsystem samt god tillgång till kompentent personal. Även samverkan mellan universitet och näringsliv, liksom matchning mellan entreprenörer och idéer samt rörlighet mellan sektorer och branscher, är viktigt för företagande. Det är viktigt att påpeka att det när det gäller skatters och avgifters effekt på företagande och näringsliv inte bara är storleken på skatteuttaget som påverkar. Det är också viktigt att skattesystemet är robust mot skatteplanering och därmed bidrar till lika förutsättningar mellan företagen, att befintliga skatter upplevs som legitima och rättvisa samt att skatteredovisning och betalning inte är onödigt administrativt betungande. Åtgärder inom skatteområdet kan därför förbättra företagsklimatet i landet även om de inte explicit syftar till att sänka skatteuttaget. När det gäller bolagsskatt som procent av bnp ligger under genomsnittet i . Snittet var , och bolagsskattekvot låg då på . Även som andel av de totala skatteintäkterna ligger under genomsnitt, som var jämfört för . Den svenska bolagsskattesatsen på är också lägre än snittet för , som är på . Regeringen har tillsatt flera utredningar med ambitionen att förbättra företagsklimatet. Den nämnda nya entreprenörskapsutredningen ska till exempel redogöra för hur beskattningen av entreprenörer och ägare av företag är utformad i ett urval av viktiga konkurrentländer. 82 (M): Jag vill givetvis tacka finansministern för svaret. tillsattes för att se över hela det svenska företagsklimatet, inklusive skatter och avgifter. Jag kan konstatera att finansministern delar min uppfattning att det ska vara enkelt att starta och driva företag, och skatter och avgifter är en komponent i detta. Givetvis finns det en massa andra faktorer som är viktiga och som påverkar företagsklimatet. Jag kan nämna ett rättssäkert system och att man håller ingångna avtal. Det gäller även att vi har myndigheter som bemöter företagen på ett bra sätt. Där vill jag framhäva skattemyndigheten, som verkligen har gått från att leta fel till att hjälpa oss att göra rätt. Det tycker jag är väldigt bra, herr talman. är också uppskattad av privatpersoner, inte bara av företag. Men det finns andra faktorer. Det handlar ytterst om tillit och förtroende mellan parterna. Det handlar också om förtroende och förutsägbarhet i fråga om vilken politik som ska gälla framöver. Företagarna är ett kämpande folk. De tål mycket, men de tål inte allt. Någonstans går en gräns för när man väljer att starta företag eller att behålla sitt företag och driva det vidare eller att lägga ned det. Det finns en gräns då de anser att det kanske är enklare att vara anställd. Skatter och kostnader för arbetskraft, inklusive sociala avgifter, är en av de stora kostnadsposterna för många företag som direkt påverkar lönsamheten och risken med att driva ett företag. aviseras en höjning av arbetsgivaravgiften för unga, ett försämrat ROT-avdrag, ett halverat RUT-avdrag och en höjd bensinskatt och dieselskatt. Då undrar jag, herr talman: Hur kan detta förbättra det svenska företagsklimatet? Vi måste bli bättre på att se till att företagare och företag väljer att stanna kvar i , så att vi kan se att hela landet kan växa. Regeringens aviserade politik slår hårt mot hela landet, i synnerhet mot dem som kanske inte har så många alternativ ute i landsbygden. Då tänker jag särskilt på den aviserade höjningen av bensinskatten och dieselskatten. Finansministern avslutar sitt svar med att säga: ”Regeringen har tillsatt flera utredningar med ambitionen att förbättra företagsklimatet. Den nämnda nya entreprenörskapsutredningen ska till exempel redogöra för hur beskattningen av entreprenörer och ägare av företag är utformad i ett urval av viktiga konkurrentländer.” Kan finansministern nämna ett förslag där regeringen tänker förbättra företagsklimatet? Givetvis ska näringsliv och stat samtala, men att utlysa ett innovationsråd och en industrikansler är nog mer ett slag i luften än en reell politik som gynnar företagandet och i synnerhet småföretagandet. Vi vet redan att det totala skattetrycket är högre i än i övriga . Det må vara att bolagsskatten ligger lägre i , på jämfört för snittet i . Men ansåg Socialdemokraterna att det var ett bra förslag när bolagsskatten sänktes senast, eller röstade ni emot den sänkningen? Jag anser inte att finansministern riktigt har svarat på min fråga om vilka åtgärder finansministern tänker vidta för att se över de skatter och avgifter som påverkar företagen. Av svaret kan jag utläsa att man tänker titta på hur det ser ut i ett antal konkurrentländer och inget mer. Det blir inga förslag när det gäller skatter och avgifter för företagen den kommande mandatperioden, som jag har förstått av detta svar. 83 Finansminister (S): Hur skatter påverkar företagsklimatet handlar också om hur man använder skattepengarna. På låter det som om alla skattehöjningar eller skatteförändringar nödvändigtvis är negativa för företagsklimatet. Men om man använder pengarna på ett begåvat sätt kan det faktiskt stärka företagsklimatet. Annars skulle det vara betydligt färre jobb och sämre tillväxt i länder som har högre skatteuttag än i länder som har lägre skatteuttag, och det är väldigt svårt att hitta något belägg för den tesen. I stället handlar det om att ta ut skatterna på ett begåvat sätt och sedan också använda pengarna på ett begåvat sätt. Här har regeringen förslag på en rad satsningar som kommer att förbättra företagsklimatet. Det handlar till exempel om de ökade satsningar på järnvägsunderhåll som vi presenterade och som betyder mycket för svenska företag. Detta innebär upp till 20 procents ökning av järnvägsunderhållet, vilket naturligtvis underlättar för företag att få fram de insatsvaror man behöver till fabriken och också få ut sina exportprodukter från fabriken och vidare ut i världen. Behovet av en väl fungerande järnväg är någonting som näringslivet ofta tar upp när man diskuterar med dem. Jag träffade ett gäng företagare från . De beskrev hur jobbigt de tyckte det var att rekrytera inte minst unga personer till företagen, eftersom det är sådana problem på bostadsmarknaden här i storstadsregionen. Det handlade till exempel om ett dataspelsföretag som behövde rekrytera unga ingenjörer som har studerat vid universitet i andra delar av landet och som man nu vill rekrytera till . Bostadsmarknaden var ett verkligt hinder för dessa företag när det gällde att rekrytera, och det är klart att en satsning på att bygga nya bostäder, inte minst i våra storstadsregioner, också möjliggör för de här företagen att kunna rekrytera. På samma sätt vill vi genomföra satsningar på företagsklimatet, bland annat via det innovationsråd med samverkansprogram som statsministern kommer att leda och som kommer att vara ett forum för nya idéer. Där kommer man att diskutera det svenska näringslivets vidare utveckling i , och det ska också vara basen för ett antal samverkansprogram. För ett litet land som som ska klara sig i den globala konkurrensen är det såklart bättre att näringslivet tillsammans med forskningen och politiken diskuterar hur vi ska kunna använda våra resurser på allra bästa sätt för att bygga starkt inom de områden där vi har potential än att var och en sitter på sin egen kammare och funderar. 84 (M): Jag är väldigt glad över att statsministern pratar med näringslivet i ett innovationsråd. Jag brukar prata med näringslivet , men jag behöver inget innovationsråd eller någon industrikansler för det. Varför valde man att ta bort skatter och avgifter från utredningen? Det är bara en fråga. Det handlar ju om en utredning där man skulle kunna se om det finns skadliga skatter för företagen eller om det finns andra skatter som är bra. Det låter nästan på Socialdemokraterna som att vi endast vill sänka skatter. Nej, det vill vi inte – absolut inte. Men vi ser helt enkelt att vissa skatter är skadliga och att vissa skatter är nödvändiga. Regeringens satsningar på järnvägsunderhållet är bra. Det handlar om . Alliansregeringen fördubblade satsningen på järnvägsunderhållet, och jag tänkte höra med finansministern, herr talman, hur många kilometer järnväg man kan underhålla för 620 miljoner. Inte så jättemånga, känns det som. Vilka idéer har den socialdemokratiska regeringen när det gäller problemen på bostadsmarknaden? Jo, det är och bostadsminister planer på att bygga baracker som blir väldigt dyra med tanke på att de inte kan stå så länge med gällande lagstiftning. Jag undrar hur det kommer sig att Socialdemokraterna valde att ta bort skatter och avgifter från utredningen. I stället har man valt att bara titta på ett par intressanta konkurrentländer till för att se om det är något man ska göra. Om man då, när man tittar på länder som man anser vara konkurrenter till , kommer fram till att det finns vissa skatter och avgifter som är skadliga för landet och som man kanske skulle ändra på, är då finansministern beredd att göra en ändring och möjligtvis sänka skatten eller höja den? Jag skulle gärna vilja veta om finansministern är beredd att titta på detta. 85 (S): Det är intressant att diskutera företagsklimatet. Det är oerhört viktigt att vi har ett gott företagsklimat. Men man måste också väga in fler saker. Jag tror att en del ledamöter bara ser i en snäv cirkel och inte sammanhanget, till exempel hur viktigt det är att man har en bra matchning över hela landet och en bra utbildningsnivå för alla och inte bara för dem som är om sig och kring sig och kommer från studievana hem. Har man en hög utbildningsnivå får man också ett bättre företagsklimat, eftersom företagen får lättare att rekrytera. Sådana saker tycker jag att man behöver väga in när man pratar om företagsklimat. En annan sak som jag tycker att man behöver väga in är samförstånd mellan parterna. Det är viktigt att arbetsgivare och fackföreningar är jämbördiga parter så att man kan diskutera sig fram till sjysta villkor och bra löner för dem man anställer på arbetsplatsen. Sådant kan företag och fackföreningar komma överens om ifall man är jämbördiga parter. Det är också viktigt i företagsklimatet, enligt mitt sätt att se det. Jag har också noterat att det är många som ofta pratar om skattesubventioner när man talar om bättre företagsklimat: Just vår bransch behöver skattesubventioner. I övrigt tycker vi att det ska vara konkurrens på lika villkor, men just hos oss behöver det vara skattesubventioner. Jag tycker att man ofta hör den glidningen, och jag beklagar att man inte kan se det i sin helhet. har vi haft en borgerlig regering som sänkte skatterna med 130 miljarder, mest för dem som hade det bäst, och det är klart att då har vi ju inte haft dessa pengar att göra investeringar till järnvägen. Om det nu är så som jag hörde en moderat antyda, att det var för lite till järnvägsunderhållet, så blir det ju spännande att se när skuggbudgeten kommer om har ännu mer pengar till järnvägsunderhållet. Då får vi se var dessa pengar i så fall tas ifrån. Jag är glad över att vi nu har en socialdemokratisk regering som satsar på utbildning och byggande och på trygga människor, eftersom trygga människor vågar mer. Vi ska också ha ett innovationsråd, även om det antyddes här att det kanske inte behövs. Men jag är glad över att det införs och att vi nu kan se framåt igen och ta oss ur det läge som vi är i. 86 Finansminister (S): Jag noterade också att tyckte att järnvägssatsningen var för liten. Då var det ju väldigt synd att satt här i kammaren och röstade emot en satsning på järnvägen. Jag ser fram emot de stora järnvägssatsningar som kommer i den moderata skuggbudgeten . Det ska bli intressant att följa detta. Vad gäller har vi gjort om uppdraget till den och har, precis som påpekar, sagt att man ska se över beskattningen för entreprenörer och ägare i ett urval av viktiga konkurrentländer. En del andra skattefrågor har vi flyttat över till andra utredningar, och det beror på att skattefrågor, inte minst 3:12-frågorna, är oerhört lagtekniskt komplicerade. Vi har gjort bedömningen att det är bättre att göra dem i särskilda skatteutredningar, och därför har den utredning om översyn av beskattning vid ägarskiften i fåmansföretag fått i tilläggsuppdrag att också göra en större översyn av 3:12-regelverken. Det är en översyn som kräver väldigt stor detaljkunskap, och därför har vi bedömt att det är bättre att se över det i ett rent skattesammanhang. Här kan vi också påpeka att det finns en utredning om skatteregler för incitamentsprogram, och det är självklart att om det kommer förslag på förändringar som är förnuftiga och vettiga kommer vi att titta på dem. Däremot är det tydligt att vi behöver driva en mer ansvarsfull ekonomisk politik än vad man har gjort. Den tidigare politiska eran med stora ofinansierade skattesänkningar som har skapat stora underskott i de offentliga finanserna kan inte fortsätta. handlar det om att ta ett fast grepp om de offentliga finanserna. 87 (M): Jag vill börja med att svara . Min minnesbild i fråga om järnvägen är att jag inte nämnde att det skulle vara för lite eller för mycket. Jag frågade hur mycket pengarna räckte till – om jag minns helt rätt. Hur många kilometer räcker satsningen på 620 miljoner till? Det var min fråga. Jag sa att det var bra att man satsar på järnvägen. Underhåll är bra. Om man har investerat i något ska man underhålla det också. Annars är det kapitalförstöring. Om jag förstår finansministern rätt kommer man att även titta på frågorna om skatter och avgifter – fast i andra utredningar. Det är glädjande med ett sådant besked. Låt mig ge ett svar till både finansministern och . Det finns givetvis andra saker som är viktiga för företag än skatter och avgifter, men skatter och avgifter är en viktig komponent i ett företag och en kostnad för ett företag. Det finns fler saker som är viktiga, som jag nämnde i mitt inledningsanförande, till exempel att respektera ingångna avtal, ett rättssäkert samhälle, lika konkurrensvillkor och utbildning. Det finns många viktiga faktorer för svenskt företagsklimat. Jag kan börja från början och säga att utbildningen i förskolan är viktig för svenskt företagande. Det är klart att allt är viktigt, men pratar vi om varför man valde att ta bort frågan om skatter och avgifter från utredningen. Det är bra med samtal mellan parterna. Staten och kapitalet har alltid samtalat med varandra under tidernas gång. Men samtalen ska ske inte bara med de stora företagen utan också med de små och medelstora företagen. Jag tackar för svaret. 88 (S): Jag tror också att frågade hur mycket satsningarna räcker till. Men sedan lade till att han tyckte att det verkade vara lite. hade förstås kunnat rösta ja till vår satsning . Jag beklagar att , gjorde gemensam sak och röstade nej till anslagen till högre satsningar på järnvägsunderhåll och investeringar i infrastruktur – och dessutom röstade nej till alla andra oerhört viktiga satsningar som vi hade lagt fram förslag om. Vi tappar nu nästan av reformarbete. Men vi får återkomma. Vi diskuterar ett gott företagsklimat. Min ingång var att vi behöver väga in många fler saker för att få ett gott företagsklimat, bland annat bra matchning och utbildning i hela landet så att även de som kommer från inte studievana hem har möjlighet att få utbildning. 89 Finansminister (S): Jag vill tacka för en intressant och bra interpellationsdebatt. Jag vill också tacka för hans engagemang i frågor om svensk företagsamhet och för goda villkor för både små och stora företag. Det är viktigt att vi har en gemensam syn i dessa frågor mellan många olika partier.