prot · H209107 · 2015-06-02 00:00:00 — Många människor rider i och mår bra av att vi har ridsport. Det ger också jobb, inte minst utanför våra storstäder. Det gör att många, inte minst unga tjejer som kanske har det lite tufft i skolan och i vardagen, har en i ridhuset hos hästen. Precis som interpellanten beskriver får samspelet mellan människa och häst många människor att må bra. Anledningen till att vi har ett friskvårdsavdrag är inte att stödja enskilda sporter. Det finns mycket man kan diskutera när det gäller hur enskilda kommunledningar väljer att stötta tjejsporter och killsporter i sina beslut om vilka anläggningar som ska prioriteras i den kommunala budgeten. Friskvårdsavdraget är ett avdrag för att arbetsgivare ska kunna stödja friskvård hos sina anställda. Precis som interpellanterna konstaterade ingår ridning inte i lista. För en lekman framstår det inte som helt självklart när man tittar på vad som ingår och inte. Exempelvis kanot och kajak ingår inte bland de sporter man får göra avdrag för. Mot denna bakgrund vill vi se över och bereda frågan . Min bedömning är att detta inte går att göra via någon enkel liten justering, utan det handlar om hur riktlinjer ges. Sedan blir det en rättstillämpning utifrån tolkning. Min bedömning är att vi behöver göra en ordentlig beredning för att se om det går att göra en förändring på lämpligt sätt. 62 (M): Vi är helt överens om att det är för de anställdas bästa. Det var det jag menade med att jag ville ta upp frågan ur en annan aspekt än vad det har varit. Jag kan prata om jämställdhet, hur kommuner gör och så vidare, men det var inte ämnet för dagen. Jag skulle vilja påstå att det handlar om okunskap från när man skriver att hästhoppning inte är godkänt och inte heller ridning. Det är fråga om ordet ”motionsridning”. Det är en utmärkt sport. Jag väljer att diskutera den ur friskvårds- och rehabiliteringssynpunkt, där den är oerhört viktig. Det förvånar mig att man inte kan göra ett förtydligande till och säga ”Se över detta”, så att man kan få en snabbare ändring. Ska man se över hela friskvårdsavdraget ur jämställdhetssynpunkt tar det tid, och då går det innan det händer något. Man kan konstatera att det inte har hänt något under förra mandatperioden. Men jag ställer mina interpellationer till nuvarande finansministern om framtiden och inte bakåt till före detta finansministrar, så har vi rett ut det redan från början. Jag hade hoppats på att man skulle kunna göra en justering, ett litet förtydligande till och lägga till ”ridning på ridskola” eller något dylikt – det är inte dyrare. hade ånyo tagit ställning i ett antal fall. på ett gym var helt okej att betala ut för. Terminsavgift på för ridlektioner var inte okej. Sedan upprepar man att ridning inte anses vara aktivitet av enklare slag. Man blir trött när det inte finns någon prövning på myndigheten och tycker att de kanske kunde få en liten puff i rätt riktning. Beträffande utredning undrar jag när direktiven är färdiga. lovade i en tidigare debatt att återkomma med en tidsplan. Finansministern kanske vet mer, om direktiven är färdiga och om utredningen över huvud taget har kommit igång. 63 (M): Med ett jämställdhetsperspektiv är det märkligt att mansdominerade sporter ingår i friskvårdsavdraget men inte kvinnodominerade aktiviteter. Regeringen har själv utnämnt sig till en feministisk regering. Med det i bakgrunden borde det vara viktigt att komma till rätta med det ojämställda friskvårdsavdraget. Det handlar inte om att ge stöd till enskilda idrottsformer, som ministern uttryckte det tidigare, utan gäller bara att ridsporten ska behandlas på ett likvärdigt sätt med de flesta övriga tränings- och motionsformer. Dyrare anläggningar, redskap och kringutrustning anses inte vara en enklare form av motion. Då är det intressant att ishockey finns med. Jag är glad att ishockey finns med, så jag har ingen kritik mot det. Men jag tar upp det som jämförelse. Det tog också min kollega upp i sitt anförande. Under valrörelsen lovade partisekreterare att om Socialdemokraterna vann valet skulle man införa friskvårdsavdraget – alltså . Idrottsminister har också uttryckt sig positivt i sina uttalanden. Vi kan nu se att de löftena bara har varit tomma löften så här långt. Under valet nämndes ingenting om att det behövdes en utredning. Det nämndes inte heller att den var svår och komplicerad med stora frågor om gränsdragningar, som finansministern har framhållit tidigare. Löften om ett snabbt införande av något okomplicerat har plötsligt blivit en komplicerad fråga med mycket svåra gränsdragningar, och plötsligt krävs det också en utredning, en utredning som vi inte får några svar på om när den ska komma. Under valet lovade Socialdemokraterna för övrigt också mer resurser till idrotten, närmare bestämt 272 miljoner. Det enda som har hänt är att idrotten får 32 miljoner som är öronmärkta för integrationssatsningar. Det är bra satsningar, men det är verkligen långt ifrån de 272 miljoner som idrottsministern med flera lovade så starkt under valrörelsen och även efter valrörelsen. Det är också värt att notera den skattehöjning som drabbar idrottsrörelsen. Enligt kommer kostnaderna för idrottsföreningarna att öka med 325 miljoner genom de höjda arbetsgivaravgifterna för unga, för de slår mot idrottsföreningarna. 32 miljoner till idrotten och 64 miljoner till 2018 blev i stället 325 miljoner i ökade kostnader för idrotten. Lägg därtill de aviserade bensinskattehöjningarna, som också slår mot idrottande utövare, inte minst de föräldrar som ska skjutsa sina barn till idrottsaktiviteter. I mitt län, , är det inte ovanligt att man skjutsar både 5 och till idrottsaktiviteter. Jag frågar igen, avslutningsvis: När kommer ett faktiskt förslag att ligga på bord? Jag har bara hört att frågan ska utredas. När kan vi också se faktiska resultat av det som Socialdemokraterna så heligt lovade skulle gynna idrotten? 64 Finansminister (S): Det är bra att interpellanten tycker att det är en bra satsning som vi gör på idrotten. Men jag tror att interpellanten kommer att trycka på nej-knappen för det förslaget snarare än på ja-knappen. Det hade varit trevligt att få stöd från när vi gör viktiga satsningar på idrotten, men så är det tyvärr inte. De satsningar som vi pratade om i valrörelsen kommer naturligtvis att genomföras. Det man pratar om i valrörelsen är saker som man vill genomföra , och allt genomförs naturligtvis inte och med den första budget som man lägger. Jag vill bara förtydliga några saker. Jag bedömer inte att man behöver tillsätta en extern utredning, med utredningsdirektiv och utredare, för att kunna genomföra en sådan här förändring, utan det handlar om en beredning som man bör kunna göra i . Eventuellt skriver man en departementsskrivelse som sedan går ut på remiss. Men det är heller inte så att regeringen bestämmer exakt vilka sporter det ska gälla. Regeringen kan inte bara säga: lyfter vi in den här sporten också. Det är riktlinjer som regeringen ger, och sedan är det som sköter rättstillämpningen. Jag kan inte gå in och bestämma hur sköter rättstillämpningen, för då kommer ni eller någon av era partivänner att KU-anmäla mig . Däremot kommer vi att bereda den här frågan i , antingen som en ren intern beredning eller via en departementsskrivelse, och det kommer vi att göra . 65 (M): Jag tycker att debatten har kommit lite framåt. Frågan om en tidsplan får vi inte riktigt svar på. Departementsskrivelse låter väl bra. Det var i och för sig som pratade om direktiv och annat i en annan debatt. Att listan är underlig var finansministern inne på. Ja, det kan man hålla med om. Balansträning är godkänt – men inte ridning, som är balansträning. I amerikansk fotboll är det lätt att dra på sig skador. Det är riktigt att ministern inte får lägga sig i. Men när regeringen nu skriver, på vilket sätt man nu gör det, var då så tydlig att inte kan missförstå beträffande ordet ”motionsridning”. De kan ju inte skilja på fälttävlan och motionsridning. Fälttävlan är ganska farligt – det är som amerikansk fotboll. Men motionsridning är inte särskilt farligt. Vi kan inte få någon tidsplan. Men jag hoppas verkligen att regeringen kan komma till skott så snabbt som möjligt och vill tacka för en bra debatt. 66 (M): Jag ser en samsyn i den här frågan i många delar, och det är verkligen bra. Löftet att ridning ska ingå i friskvårdsavdraget har givits av partiets centrala företrädare. Jag nämnde förut att det var partisekreterare , och har också uttalat sig positivt. Jag tolkar det ändå så att finansministern glider undan ett beslut genom att framhålla att det inte är regeringens uppgift att ta beslut om inkludering av olika sporter eller göra en bedömning av vad som ska ingå eller inte. Jag hoppas ändå – trots brutna vallöften och en otydlighet i den här frågan – att regeringen återkommer med en lösning som innebär att ridsporten ska inkluderas i friskvårdsavdraget. Jag och många med mig kommer att följa den här frågan väldigt noggrant, och jag vill med de orden tacka finansministern för debatten och också önska ministern en mycket trevlig sommar. 67 Finansminister (S): Jag vill tacka interpellanterna för en bra debatt men också för det engagemang som ni har för ridsporten. Det är en jätteviktig sport och en väldigt viktig verksamhet i . Som jag sa skapar det arbetstillfällen och också en fantastisk fritid för många människor i det här landet. Det är en underbar verksamhet, inte minst i där Wångens travgymnasium finns – väldigt vackra platser dessutom. Vi ska nu bereda den här frågan, och vi får säkert återkomma i fler interpellationsdebatter. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 12 Svar på interpellation 2014/15:591 om finansiering av transportinfrastruktur 68 Statsrådet (S): har frågat mig vilken ambitionsnivå, rent ekonomiskt, infrastrukturproposition omfattar och hur den avses att finansieras. har vidare frågat mig vilka infrastrukturprojekt utöver Norrbotniabanan och höghastighetstågen som kan komma att påverkas av möjligheter till intäkter för kommande infrastruktursatsningar. För regeringen är en väl genomtänkt infrastrukturpolitik en del i arbetet för att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet som transportsektorns klimat- och miljöpåverkan ska minska. Regeringen avser att gå till 2016 med förslag till ekonomiska ramar för transportinfrastrukturen för planperioden –2029. Bortsett från det arbete som bedrivs inom den så kallade Sverigeförhandlingen har arbetet med att ta fram underlag för nästa planperiod precis startats. Det är således alldeles för tidigt att uttala sig om ekonomiska ramar och innehållet i en ny nationell plan. Inriktningsunderlag för nästa planeringsperiod kommer att redovisas av . De ekonomiska resurserna är dock inte den enda frågan vi har att ta ställning till. Varje krona ska ge så stor nytta för samhället som möjligt. Då kan transportpolitiken som bäst bidra till att sysselsättningen långsiktigt ökar och att transportpolitikens mål, som begränsad klimatpåverkan, kan uppnås. Därför har vi bett om ett brett underlag från för denna inriktningsplanering. Det är som sagt i detta skede för tidigt att uttala sig konkret om enskilda projekt. Regeringen har tidigare framfört att avsikten är att inom ramen för nästkommande infrastrukturplan genomföra byggstart av Norrbotniabanan mellan och . Centralt i Sverigeförhandlingen är att byggandet av nya stambanor för höghastighetståg påbörjas. Den borgerliga regeringen valde i slutet av sin regeringstid att ta ställning för nya stambanor. Den borgerliga regeringen hade däremot inga besked om hur banorna skulle finansieras utan gav Sverigeförhandlingen i uppdrag att utreda finansieringsmöjligheter och kommersiella villkor för banorna. Sverigeförhandlingens arbete har fortsatt med den nya regeringen. När det gäller vägslitageskatten vill jag först tydliggöra att skatteintäkter inte öronmärks för vissa utgifter. Det regeringen har anfört är att medel motsvarande intäkterna från skatten kan användas för investeringar i viktig infrastruktur och ett ökat underhåll. Vilka skatteintäkter som kan förväntas av vägslitageskatten beror på hur den utformas. Regeringen har tillsatt en kommitté som ska utreda olika aspekter av införandet av vägslitageskatten. Uppdraget ska redovisas . Jag och regeringen avser att återkomma med besked om såväl finansiering som infrastrukturinvesteringar under den planeringsprocess vi har framför oss. Första steget är det uppdrag vi nu har gett till . 69 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill från min sida kanske ge en liten bakgrund. Alliansregeringarna –ökade satsningarna på transportinfrastruktur i vårt land mycket kraftigt. Man dubblerade till exempel satsningen på järnvägens drift och underhåll, och man ökade infrastrukturanslaget med jämfört med planeringsperioden innan. Det var en planeringsperiod den dåvarande regeringen hade haft ansvar för, och den var underfinansierad med . Det vi hade att göra, fru talman, var alltså att finansiera det socialdemokratiska luftslott vi tog över 2006 och dessutom öka anslagen utan att lämna nya springnotor efter oss. Det är vad det innebär att lägga fram en infrastrukturproposition, det vill säga att anvisa en ambition och visa hur man avser att finansiera den. Den ekonomiska ambitionen för innevarande planeringsperiod, 2014–2025, uppgår till 522 miljarder. Med därtill anvisade intäkter från trängselskatt, avgifter, bidrag och Sverigebygget – sedermera Sverigeförhandlingen – rör sig ambitionsnivån egentligen om drygt 740 miljarder, fru talman. Det är alltså en nivå nuvarande regering och statsrådet har att förhålla sig till då man ska presentera sin infrastrukturproposition 2016. Det var mina frågor, och det var mot bakgrund av det jag interpellerade. Frågan jag ställer är hur man avser att finansiera de kommande väg- och järnvägssatsningarna. Statsrådet har i olika sammanhang uttryckt att tillkommande transportinfrastruktur bland annat ska finansieras genom införandet av en kilometerskatt, det vill säga en skatt på avstånd i vårt land. Det är en skatt som förväntas inbringa runt . visade sig detta vara svårare än vad både statsminister och statsrådet förutsett – meddelade i TV4 att man inte hinner få kilometerskatten på plats . Det är till stor glädje för landet och landets basnäringar, men det är klart att det skapar ett gigantiskt hål i samarbetsregeringens budget. över en hel planperiod för infrastruktur handlar det om 44–. Helt uppenbart påverkar detta faktum samarbetsregeringens möjlighet att öka ambitionsnivån i kommande infrastrukturproposition. Detta har uppenbarligen slagit även statsrådet då hon meddelade i Piteå-Tidningen att detta med att bygga ut Norrbotniabanan – det är en pjäs på runt – inte är någonting vi kan räkna med . Därav kommer mina frågor till , fru talman. Vilken ambitionsnivå, rent ekonomiskt, omfattar infrastrukturproposition? Hur avser man att finansiera den? Jag tycker att det är viktigt att vi får ett besked om detta. Vilka infrastrukturobjekt utöver nämnda Norrbotniabanan, som det uppenbarligen inte blev någonting av, och möjligen höghastighetstågen kan komma att påverkas av den grova felbedömning av intäkter som samarbetsregeringen uppenbarligen gjort? Som jag sa inledningsvis tackar jag för svaret. Vi fick dock inget besked om vare sig ambitionsnivå eller hur vi ska undvika en ny springnota. 70 (MP): Eftersom jag befann mig i som avses, alltså , tänkte jag berätta vad vi rödgröna som gjorde budgetar tillsammans gjorde då. Vi tog initiativ till att bygga –Vänernlänken, godsbangården –och . Alla dessa tre investeringar hade framkommit i bred dialog med de stora företag i som ville transportera gods. Stockholmsberedningen hade tittat på hur man skulle öka framkomligheten i , och man hade tittat på hur man skulle få bättre tillgänglighet i . Vi lånefinansierade dessa projekt av det enkla skälet att det normalt är rimligt att amortera efter hand om man gör en långsiktig investering som ger tillbaka till samhället . Det är precis som när man köper ett hus; man köper det sällan kontant, utan man betalar av det under en rimlig del av husets livslängd. Så var logiken. Det som hände 2006, när hade otur nog att få en alliansregering, var att man förtidsamorterade de lån vi hade tagit. Bakom de stora satsningarna på järnvägsanslag blev det alltså mycket lite kvar. Man gjorde till och med det intressanta draget att pausa hela – det kan ju vara intressant nu när alla förväntansfullt ser på vilken ökad tillgänglighet kommer att få när är färdig. Den valde alliansregeringen alltså att pausa . Jag delar givetvis statsrådet uppfattning att det är för tidigt att tala om vilka investeringar som kommer att ingå i den nationella planen. Ser man till uppdraget till är det emellertid klart att Sverigeförhandlingen kommer att stå i fokus. Det beror på att vi rödgröna sätter barnens framtid först. Vi tar ansvar genom att investera i det som behövs, och det tycker vi är viktigare än de skattesänkningar Alliansen ägnade sig åt under sina vid makten. För att ska klara sina mål om ett minskat fossilbränsleberoende och klara klimatmålen, och vi ändå ska kunna leva ett bra liv och kunna ta oss till och från arbetet utan de störningar som är i tågtrafiken och för att godset ska kunna gå fritt på ordinarie järnväg, behövs nya stambanor för höghastighetståg. Vi ser fram emot att ni i Alliansen är mer konstruktiva nu än vad ni var ni hade regeringsmakten. Min förhoppning är att vi ska kunna samverka kring det som är för hela bästa. 71 Statsrådet (S): Att göra budgetar och skriva fram infrastrukturpropositioner och andra propositioner är naturligtvis, som säkert vet, ett arbete med att bedöma en helhet. Det gäller att prioritera mellan olika angelägna utgiftsområden och skapa de intäkter som krävs för att kunna leva upp till de höga ambitioner man har, såvida man inte har som enda ambition att sänka skatter naturligtvis. Då blir det lite enklare att hantera detta med prioritering, för då handlar det ju bara om att prioritera ned kostnader. Den här regeringen har ambitionen att bygga starkare för framtiden. Vi tycker att vi har ett ansvar att lämna över en bättre jord till våra barn och barnbarn än den vi själva har fått att ta ansvar för. Det innebär också ett ansvarstagande för ekonomi. Vi arbetar inte så att vi har en enskild skatt som vi öronmärker för en enskild utgift, utan vi ser över hela spektrumet av både intäktsmöjligheter och nödvändiga och önskvärda utgifter. Därför väljer vi till exempel att plocka bort en del ineffektiva skattesänkningar, som den tidigare regeringen genomförde, för att i stället kunna satsa på sådant som vi tror är nyttigt för framtid, till exempel skolsatsningar men också mer investeringar i infrastruktur. Vi kommer inte att lämna något besked 2015 om vilken omfattning infrastrukturpropositionen kommer att ha vid ungefär . och alla andra får helt enkelt ge sig till tåls tills vi haft en ordentlig beredning, tills har kunnat göra sitt arbete med det förberedande och tills utgifter och inkomster kan balanseras mot varandra. 72 (C): Det var mycket intressanta besked vi just fick av trafikutskottets ordförande , som utgör en del av samarbetsregeringen. Bevare oss för den sortens planeringsarbete som begicks , . Jag har egna och mycket smärtsamma minnen av hur det gick till när det var underfinansierat med 60 miljarder. Transport- eller kommunikationsministern rafsade ihop ett Trollhättepaket genom att plocka redan beslutade objekt lite här och var i landet för att kunna åka till och presentera något fluffigt. Vägverksfolk runt om i vårt land fick åka runt till regionala beslutsfattare och säga: Det här objektet är inte aktuellt längre, därför att pengarna är flyttade med ett pennstreck. Dåvarande finansminister och dåvarande infrastrukturministern bekräftade luftslottet och hålet av som inte fanns. Kalla det inte för att ta ansvar för kommande generationer! Det är luftslott, falsarier, fusk eller springnotor, om man så vill. Bevare oss för den sortens finansiering! Statsrådet säger att det är alldeles för tidigt att uttala sig om ekonomiska ramar för kommande infrastrukturproposition. Det kan man tolka på flera vis. Ett är att skatten på ungas arbete tydligen ska vara en del av finansieringen. Det är en skattesänkning som Socialdemokraterna brukar beskriva som onyttig eller meningslös. Det tycker ju inte jag som centerpartist, och där har vi olika uppfattning. Men uppenbart är ungdomsskatten en finansieringskälla när kilometerskatten nu inte faller in. Ett annat sätt att tolka det är givetvis att samarbetsregeringen avser att ligga kvar på samma eller till och med en lägre ekonomisk nivå än de som är utgångspunkten för arbetet. I så fall är det rimligt att statsrådet väldigt snabbt redovisar vilka objekt i nu gällande plan statsrådet avser att lyfta bort, för det måste det i så fall förhandlas och resoneras om med berörda. Alternativet är att göra om reptricket med en kraftigt underfinansierad infrastrukturplan, alltså en ny springnota, men det är inget bra alternativ. Jag är orolig, fru talman, över att landets regering alldeles uppenbart chansar och skjuter från höften när det gäller hur stora framtida samhällsinvesteringar ska finansieras. De förväntade men sannolikt uteblivna intäkterna från kilometerskatten motsvarar ett statsfinansiellt slukhål på 44–55 miljarder. Vi talar om nästan två Norrbotniabanor som försvinner. – det är dit – ska regeringen lägga fram en infrastrukturproposition som ska följas upp med ett beslut om en nationell transportplan för åren därefter. ska utredningen om skatt på avstånd, kilometerskatt, redovisas . Den ska följas av en remiss och av förhandlingar i EU, och det ska skrivas en proposition. Min fråga till statsrådet blir därför, om det inte går att uttrycka sig så precist som jag har begärt: Med hur stor sannolikhet bedömer statsrådet att kilometerskatt som intäktskälla ska kunna vara med och finansiera kommande infrastruktursatsningar? Jag vet att vi inte har öronmärkta skatter i vårt land, men statsrådet själv har ju så sent som uttalat att det finns en koppling mellan kilometerskatt och stora infrastrukturåtaganden. Om kilometerskatten inte fungerar och springnota inte är acceptabelt, vilka blir objekten som plockas bort när åtgärdsplanen ska fastställas 2018? 73 (MP): Frågan är vad det är som är fluffigt. Fluffiga var en del av de vägsatsningar som gjordes av de som är allianspartierna. Vi ser till att ta ansvar för och framtiden genom att bygga –Vänernlänken som är invigd, vi tillgodosåg godstågens behov av nya och större bangårdar i och och vi satte i gång Citybanebygget. Är det detta man ska bevara sig för? Då tror jag inte att folk i allmänhet delar synen på vad som är viktigt när det gäller att bereda sig för framtiden. Det som hände under den tiden var att vi byggde två-plus-ett-vägar som all record efteråt har visat är ett mycket effektivt sätt att minska antalet dödsfall på vägarna. , 1998–2006, fick vi ett mycket stort genomslag för nollvisionen. Vi fick ned antalet allvarliga olyckor och dödsfall på vägarna. Och vi är i internationellt kända för att kunna använda trafikpolitiken på ett sådant sätt att folk kommer fram men utan att i onödan skadas på vägen. Det har jag ingen anledning att skämmas för och inte heller några andra av oss rödgröna. När det gäller finansiering har uppdraget till HG , som tillsammans med några andra sköter Sverigeförhandlingen, inte ändrats. Där har man en fri möjlighet att utan hämningar ta reda på vad det finns för möjligheter till finansiering. Och jag trodde att skulle ha förtroende för den person som ni faktiskt tillsatte . Resultatet i propositionen får ni avvakta tills propositionen är färdig och alla kort är på bordet. 74 Statsrådet (S): Den nationella plan som ligger har ingen av oss för avsikt att röra. Och jag utgår från att den var fullt finansierad av den regering som lade fram den.