prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Jag fick en aha-upplevelse när jag strax efter branden i besökte helikopterförbandet i Kallax i . Då fick jag klart för mig att man på helikopterförbandet visste att man skulle ut och släcka skogsbränder och att man skulle bli inkallad till detta av räddningsledaren. Men just beroende på att man inte fick dimensionera sig för den här uppgiften kunde man inte planera semestern för helikopterförarna, utan alla skulle låtsas som att man inte skulle släcka skogsbränder. När sedan en skogsbrand uppstod skulle folk ryckas in från semestrarna. Det här är naturligtvis en lätt orimlig tolkning av regeln att Försvarsmakten inte får dimensioneras efter stödet till det civila samhället. Försvar och samhällets krisberedskap Jag är glad, herr talman, att det är många partier som ställer sig bakom reservation nr 8, som handlar om att se över de här förhållandena. Därför avslutar jag mitt anförande genom att yrka bifall till just reservation nr 8. 210 (S) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik på Liberalerna i frågan om , som jag tycker är jätteintressant att resonera om. Vi vet att det finns organisationer som önskar att all försvarsmakt ska ligga på av bnp. Så länge fanns kvar i Försvarsberedningen trodde vi nog alla att vi skulle höja bnp-procenten för försvar. har börjat gå mycket bättre, och då sjunker också andelen av bnp för försvaret. Vi har ett land österut som går mycket sämre, och eftersom de behåller sina försvarsutgifter ökar försvarets andel av bnp. Det här alltså egentligen ett väldigt luddigt tal att resonera om. Frågan är vad man kan få för pengarna och vilken kraft man kan få. Vi har haft betydligt högre siffror tidigare i ett försvar som varken eller jag var inblandad i. Det kunde komma en massa soldater på plats, men efter en väldigt . har vi ett snabbt förband som kan komma otroligt fort jämfört med tidigare, och det är faktiskt snabbheten som är avgörande när det gäller hur vi ska kunna möta ett motstånd från något annat land. Jag tror absolut att det är mer nödvändigt. vet jag att det finns andra mått som man kan titta på när det gäller försvaret. Jag undrar om har funderat vidare på det här. Är de det enda som vi kan diskutera i den här kammaren, det enda avgörande mått som vi kan ha? Om nu kommer att gå ännu bättre kommer den här andelen att sjunka lite till, även om vi har lagt till pengar. Jag skulle vilja ha svar på den frågan. 211 (L) replik: säger att det är ett luddigt mått jag uppehåller mig vid i mitt anförande. Jag skulle inte vilja kalla det luddigt. Det är utomordentligt klart. Möjligen är det trubbigt. Det ger inte svar på alla frågor i sammanhanget. Jag erkände ju villigt att man kan ha invändningar mot detta. Men det förhindrar inte, herr talman, att det är på det här sättet man mäter, oavsett om vi gillar det eller inte. frågar om vi bara ska prata om . Jag tror, herr talman, att det tyvärr kommer att ta minst innan den här kammaren kan närma sig en diskussion om av bnp till försvaret. Nato har en rekommendation om . Det är viktigt för Liberalerna som förespråkare av ett svenskt Natomedlemskap att av trovärdighetsskäl förhålla sig till . Det kanske även andra partier borde fundera över. Det är en alldeles för låg andel av bnp, och vi borde med rätt snabba steg åtminstone närma oss det som är snittet för europeiska medlemsstater i Nato, . Försvar och samhällets krisberedskap säger också att man måste titta på kostnadseffektiviteten. FOI, , har gjort flera sådana studier. I första hand har de undersökt hur mycket ”pang” för pengarna vi får i jämfört med länder som och . Tyvärr utfaller inte de jämförelserna heller till vår fördel, snarare tvärtom. En gång i tiden kunde man se förband på övning ute i skogen. Det har helt rätt i. Även om det var mobiliserade förband, herr talman, var det i vart fall regelrätta förband med förläggningar, poster, sambandstält och annat. möts man mest av demonstratorförband och människor klädda i civila kläder. Jag tycker inte att utvecklingen gått åt rätt håll. 212 (S) replik: Tack, , för svaret! Det var mycket intressant att höra. reste vi tillsammans med Försvarsberedningen bland annat till . I det läget sa danskarna till oss att de inte ville samarbeta med oss, för de har ju Nato. De sa sig vara helt överens med Nato och hade inget behov av . Därefter har omvärlden förändrats kraftigt. Det händer mycket saker just . Då funderar vi över vår operativa förmåga, som åtminstone vi fem som är kvar i försvarsuppgörelsen lägger stor kraft på. Den operativa förmågan är helt nödvändig. Det är den vi ska satsa på, och den är mätbar. Vi har även en mängd andra mätbara saker som vi kommer att använda oss av framöver för att se hur pass bra vi är och för att också förbättra oss. Jag tror fortfarande att kommer att gå än bättre. Vi ser att arbetslösheten sjunker och att bnp ökar för räkning. Det kommer att innebära att försvarets andel av bnp sänks i förhållande till helheten. Det finns alltså andra saker som vi skulle kunna förhålla oss till och andra delar som kanske är bättre. vill helt plötsligt jobba med oss. Många länder vill jobba med oss. Det har vi hört . Samarbete är A och O just , och då handlar det om bilaterala samarbeten som vi kan ha med , , , , , . ökar en mängd samarbeten som vi fem partier som är kvar i uppgörelsen ska reda ut. Det finns en utredare som jobbar med det. Finns det då inte några andra mått att mäta med än det trubbiga målet om ? 213 (L) replik: i relation till de nordiska ländernas ekonomier är det land, bortsett från , som har avgjort lägst andel av bnp till försvaret. Det är inget gott betyg. Det är ingenting som stärker trovärdigheten när agerar på det säkerhetspolitiska området. , och även försvarsministern, brukar ägna mycket tid åt att räkna upp alla olika samarbeten, såväl multilaterala som bilaterala. Och visst är samarbete bra, men det är viktigt att komma ihåg, , att samarbeten som förutsätts upphöra i händelse av krig inte är några försvarssamarbeten. De är i bästa fall förvaltningssamarbeten. De kan på marginalen, som en utredare framhöll , innebära fördelar på ett ekonomiskt plan, men de säkerhetspolitiska effekterna av sådana samarbeten som upphör i händelse av krig är naturligtvis mycket begränsade. Försvar och samhällets krisberedskap Sedan säger att de fem partier som är kvar i försvarsgruppen kommer att noga följa upp försvarsuppgörelsen, se till att det blir kostnadseffektivitet och att vi når alla de ambitioner som vi ställt upp. Jag har sett fyra försvarsbeslut inifrån den här kammaren. Inte har alla de förväntningar och ambitioner som man haft kunnat infrias. Jag hoppas naturligtvis att det blir annorlunda den här gången, men jag har ett litet naggande tvivel någonstans i bakhuvudet. har inte möjlighet att svara, men det kommer ju fler tillfällen längre fram i debatten, och jag vill därför fråga avslutningsvis, herr talman: helt övertygade om att det är fem partier i försvarsgruppen? 214 HANS (M): Låt oss i denna utgiftsdebatt se tillbaka på ett händelserikt år. 2015 inleddes med försvarssamtal i tidigt . Det var kanske inte en helt lyckad start trots en minnesvärd episod med försvarsminister ångande fram i korridoren på med Expressenjournalister efter sig. slutade det ändå förhållandevis väl med en relativt bred försvarsuppgörelse fem partier emellan och beslut i kammaren om mer pengar, vilket har beskrivits av Försvarsmakten som ett trendbrott. Tyvärr slutar inte året lika framgångsrikt, då regeringen har misslyckats med en bred överenskommelse som svar på begäran i enlighet med Lissabonfördraget om stöd och hjälp. Denna begäran ges ett alltför otillräckligt svar, och jag beklagar det. Låt oss se ytterligare lite längre bakåt i tiden. Det är den ryska illegala annekteringen av , något som i grunden förändrat och försämrat europeisk säkerhetspolitik sådan vi kommit att känna den . har faktiskt varit berett att använda militära medel för att annektera en del av ett annat självständigt land, . Det var något som få bedömare kunde förutse. Låt oss påminna varandra om en viktig sak: Det handlar inte om den så kallade krisen i . Det är som utsätts för angrepp och provokationer. Den ryska krigföringen i har riktat fokus mot att moderna konflikter mellan stater inte behöver handla om reguljära militära styrkor som strider mot varandra. Det kan också vara fråga om att sprida desinformation för att därmed försvaga motståndaren, använda specialförband för att stödja separatister eller att nyttja ekonomiska påtryckningsmedel. Vi står inför möjligheten av ett skymningsland mellan krig och fred där civila och militära verktyg används på ett integrerat sätt, vilket ställer höga krav på ett lands samlade försvarsförmåga. Låt oss kalla det vi ser Maskirovka 2.0. I en nyligen släppt rapport från , , beskrivs hur även stärker sin konventionella militära förmåga och förmår mobilisera stora delar av det civila samhället för att stödja krigsmakten. blev startpunkten för en omfattande rysk försvarsreform där stora resurser satsats på modernisering men där även kvantitet är en viktig faktor. Försvar och samhällets krisberedskap genomför stora övningar där upp till 150 000 soldater och sjömän deltar, understödda av civila myndigheter och funktioner. Det gör att nu har en väl utvecklad förmåga att utkämpa konventionella konflikter i alla geografiska riktningar. Den svenska Försvarsmakten gjorde , i samband med sitt underlag inför försvarsbeslutet, bedömningen att den ryska förmågan kommer att öka än mer bortom 2020. Det finns ingen anledning att omvärdera den bedömningen. Också i närområde har vi sett ett mer offensivt ryskt uppträdande i samband med incidenter och konfrontationer. Parallellt med detta, herr talman, utsätts för påverkansoperationer, och underrättelsehotet mot är fortsatt stort. I den osäkra tid vi befinner oss är det därför bra att en bred försvarsuppgörelse finns på plats som stärker förmågan. , och samt Socialdemokraterna och har ingått försvarsuppgörelsen, som innebär att försvaret tillförs 10,2 miljarder extra perioden –2020, detta utöver de tillskott som alliansregeringen föreslog . Försvarsuppgörelsen har fokus på det nationella försvaret och på åtgärder som ger en ökad operativ förmåga i krigsförbanden här och . Slutligen är den återupptagna planeringen för totalförsvaret en betydelsefull pusselbit för att skapa en stark samlad svensk försvarsförmåga. När det gäller just den samlade försvarsförmågan skulle jag vilja uppehålla mig vid en specifik aspekt som blivit allt viktigare , nämligen det psykologiska försvaret. Informationssamhället har gjort kampen om sanningen till ett av de viktigaste slagfälten. Explosionen i antalet informationskanaler och den snabbhet varmed ett budskap kan spridas innebär stora möjligheter för en eventuell angripare och stora svårigheter för den som angrips. Genom spridningen av desinformation, lögner och historieförfalskning kan en motståndares förmåga att fatta rätt beslut undermineras, och man kan även sprida förvirring och oro hos civilbefolkningen, vilket kan förstöra förtroendet för en statslednings förmåga att hantera en kris. Informationskrigföringen är heller inte något som endast är ett vapen under en pågående kris. Den striden förs på mer eller mindre öppna sätt genom att försöka påverka såväl beslutsfattare som företag och medborgare i en viss riktning. Allt fler länder satsar också resurser för att inte bara kunna hantera påverkan utifrån men också själva kunna utöva inflytande. Den ryska tv-kanalen och den ryska nyhetsbyrån är tydliga exempel på en centralstyrd rysk påverkanspolitik. måste ha förmågan att möta desinformationen och propagandan. Samordningsansvaret för det psykologiska försvaret ligger hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, men flera andra aktörer har det praktiska ansvaret. Den nya situationen kräver att tar ett helhetsgrepp när det gäller det psykologiska försvaret. Därför föreslår inom ramen för den samlade budgetnivå som vi kommit överens om att FOI ska ges ett utredningsuppdrag att se över möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som en myndighet. Detta helhetsgrepp är nödvändigt för att vi i en ny och orolig tid även när det gäller det psykologiska försvaret ska kunna ha en god försvarsförmåga. Ytterst är detta en fråga om hur vi värnar det fria ordet och det demokratiska samhället och dess fundament. Där lögnen är vapen är sanningen motmedlet. Försvar och samhällets krisberedskap Jag yrkar bifall till Alliansens reservation nr 12 om att utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som egen myndighet. Min kollega kommer dessutom i ett senare anförande att utveckla några andra tankar och idéer som har när det gäller den här utgiftsposten. Jag kommer senare i debatten också med stort intresse att höra hur försvarsministern själv beskriver resan , med en bred uppgörelse , till att vi kan notera att regeringen har misslyckats med att nå ett samarbete när det gäller något så viktigt som att hörsamma önskemål från ett annat europeiskt land i behov av hjälp. 215 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. När jag var ny här i var det bara som var för att skulle ha ett invasionsförsvar och att försvaret av var försvarets första och viktigaste uppgift. är det annorlunda. Alla åtta partier vill att återgår till att ha ett invasionsförsvar. Viktigast av allt är väl att Försvarsberedningen har konstaterat att säkerheten i vårt närområde försämrats och att vi måste förhålla oss till det. Problemet nu är hur man förhåller sig. Regeringens försvarsanslag är lägre än . Det är alltså en minskning. Först kommer det att bli en svag ökning. I regeringens vision som den ser ut i försvarsbeslutet kommer försvarsanslaget på lång sikt bara att öka till max av bnp. En sådan ökning är för liten. anser att försvarsanslaget måste öka till av bnp i det längre perspektivet. Ser vi till luftstridskrafterna inser vi att regeringens satsning ekonomiskt är för svag. 60 Gripenplan, version E, är för lite för ett medelstarkt invasionsförsvar. Det skulle behövas tio divisioner Gripen E, alltså 200 nya stridsflygplan. Antalet krigsplacerade flygförare bör öka för att vi ska orka uthållig försvarsstrid. Det förutsätter en bättre personalpolitik för flygförare. Att endast några få flygplan per stridsflygsdivision är tillgängliga vid varje stund är för dåligt. Åtminstone tre rotar per division borde vara tillgängliga vid varje division vid varje stund. Detta förutsätter att vi ökar antalet tekniker och antalet reservdelar i lager. Vår beredskap bygger på att vi ska köpa in fler robotar om vi står inför ett krig. Det är en otillräcklig beredskap. Vi måste ha fler attack- och jaktrobotar i lager vid divisionerna. har vi tio krigsflygplatser. Det är en för liten spridning för att vi ska vara uthålliga. Vi måste ha fler krigsflygplatser. har vi två basbataljoner för krigsflygplatserna. Klargöringskompanierna är bortplockade. Det gör att vi har för låg förmåga att i krig snabbt få upp våra flygplan. Förre överbefälhavaren konstaterade att vi behöver anskaffa modernt långräckviddigt luftvärn. Luftvärnsexperterna vid Försvarsmakten är tydliga när de pekar ut vilka system vi bör köpa in. Det är Iris-T för korträckviddigt luftvärn och 30 för långräckviddigt luftvärn. Om köper 30 är det mycket troligt att kan komma in som delägare i systemet. Försvar och samhällets krisberedskap Regeringens försvarsbudget är för svag. Den räcker inte till ett medelstarkt luftförsvar. Ser vi till sjöstridskrafterna inser vi att även där är regeringens satsning ekonomiskt för svag. Antalet ytstridsfartyg har minskat till sju. Det gör att det är svårt att klara alla akuta uppgifter i händelse av krig. Vi måste också räkna med att det alltid kommer att stå ett antal fartyg för service i varv. säger man i flottan att man aldrig kommer att få några nya större fartyg. Den pessimismen måste brytas. Antalet ytstridsfartyg bör öka till åtminstone tolv. Ytstridsflottiljerna bör öka till tre och ubåtsflottiljerna till två. Det råder problem med bemanningen på flottans fartyg. Det innebär att en bättre personalpolitik för flottans personal måste sjösättas. Kunskapen om ubåtsjakt och minutläggning är spridd på för få personer. Trots att försvaret har krävt det har torped 45 inte uppdaterats. Vi saknar amfibieförband. De måste återuppsättas, vilket också möjliggör att vi kan återta förmågan rörlig kustrobot 15, ett effektivt vapen. Regeringens försvarsbudget är för svag. Den räcker inte till ett medelstarkt sjöförsvar. Ser vi slutligen till markstridskrafterna inser vi att även där är regeringens satsning ekonomiskt för svag. Två brigader i fältarmén är för lite. Med så få armébrigader kan vi inte föra en effektiv försvarsstrid från utgångsgrupperingen. Behovet av långväga flyttningar av brigaderna för att möta en angripare skulle göra att vi närmast skulle få en roll taktiskt som angripare och därmed betydligt större förluster. Fältarméns brigader måste bli fler. Värnpliktsutbildade som pensionerats från brigaderna bör placeras i lokalförsvarsförband som lyder under hemvärnet. Specialförbanden får en allt större betydelse. Bataljoner med särskild utbildning och som verkar direkt under högkvarteret bör bli fler. Därför bör utbildningen vid och utökas, och den i bör återupptas. Regeringens försvarsbudget är för svag. Den räcker inte till ett medelstarkt markförsvar. Men om vi successivt skulle öka försvarsanslaget till av bnp skulle vi ha råd med ett medelstarkt invasionsförsvar. 216 (C) replik: När vi diskuterade inriktningsbeslutet, som sedermera blev fattat, kom vi in på olika siffror och fördelningar. Därför vill jag, med tanke på underlaget för den här debatten och omfattande motion, ställa några frågor. Jag kan konstatera att det finns ett antal beskrivningar kring insatser och satsningar som ska göras åtminstone , och framåt. Då är vi inne på nästa planeringsperiod, och de flesta ligger på nästa planeringsperiod. Försvar och samhällets krisberedskap kan man konstatera att föreslår ytterligare utöver de pengar som finns med i försvarsöverenskommelsen. Det blir alltså 46,2 miljarder extra jämfört med den summa pengar som fanns innan vi landade överenskommelsen på 10,2 miljarder. Man kan också läsa , –2019. När jag summerar de pengar som är fördelade i tabellen blir det 18 miljarder för de fyra åren. Innebär det att det återstår 18 miljarder för i ambitionsökning för den här perioden? Eftersom det inte är beskrivet i materialet i motionen undrar jag: Hur kommer de 18 miljarderna att fördelas ? 217 (SD) replik: Försvarsbeslutet omsluter en femårig period medan den planeringsram som vi har i är fyraårig. Du talar om det femte året, . Vi skalar gradvis upp vår satsning på försvaret. i planeringsram satsar vi 18 miljarder mer än regeringen. Det femte året satsar vi ytterligare, men det ligger utanför planeringsramen. Vi har skissat på det, men de siffror som vi kan gå i god för gäller de fyra åren. Det gäller samtliga partier. Sedan kan vi ha ett löfte om att vi det femte året också ska utöka vår satsning. Men det ligger utanför fyraåriga ram. Det gäller samtliga partier. 218 (C) replik: I och med att jag har varit med och förhandlat fram inriktningsbeslutet vet jag mycket väl att vi har ett beslut i kammaren som handlar om men också om år fem, . I och med att så tydligt skriver att man för hela försvarsperioden –2020 föreslår en ökning med ytterligare 36 miljarder blir konsekvensen att det är en mellanskillnad på 18 miljarder. Genom att det finns ett inriktningsbeslut i botten borde det inte vara så svårt att kunna svara på frågan hur man fördelar de 18 miljarder som man faktiskt har föreslagit i en mycket omfattande motion. Att det är väldigt mycket ambitioner och ambitionsökningar för följande två inriktningsperioder, 2021–2025 och därefter, kommer vi att diskutera långsiktigt framöver. Men här och pratar vi om en faktiskt beslutad inriktning i riksdag. Då borde det – utifrån ett visst ansvarstagande perspektiv, om skulle ha möjlighet att styra landet – vara på sin plats att svara på hur man fördelar pengarna. Det är oerhört mycket pengar extra ni lägger till och hugger till med i ert förslag. 219 (SD) replik: Det femte året ingår inte i den här debatten. Men det är klart att vi har lagt det i budget hur det ska fördelas på satsningar inom ramen för utgiftsområde 6. Så är det. Jag kan inte beskriva alla de satsningarna, för det är mellan 10 och 20 olika satsningar för det femte året. Det femte året är vi beredda att satsa betydligt mer. Det blir en uppåtgående kurva som inte är exponentiell men åtminstone ökar kraftigt även det femte året. Jag kan hämta mina siffror och stå här och räkna upp alla de satsningar som vi gör på försvaret. Det är en lång rad. Men det är inte det jag har förberett mig på. 220 (C): Försvar och samhällets krisberedskap Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 5 angående redovisning av materielinvesteringar och underlag för strategiska beslut. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetspolitiska läget i vårt närområde men också inom Europeiska unionen. Givetvis påverkar det oss här i och vår närmiljö när den militära aktiviteten i ökar och våra baltiska grannar känner sig alltmer utsatta. Det ställer krav på vår svenska försvarsförmåga när oroligheterna kryper närmare. vill att den samlade svenska totalförsvarsförmågan ska stärkas. Det innebär ytterligare övningsverksamhet, ändamålsenliga vapen och även tillskott på ammunitionssidan. Vi behöver ha närvaro i hela landet och kunna hantera alla väderförhållanden i men också på de platser där vi gör internationella insatser. Det behöver finnas en stabil och tydlig finansieringsplan för försvarets verksamhet. Att arbeta vidare med den långsiktiga och kortsiktiga personalrekryteringen är prioriterat, och kompetensutveckling behövs i alla delar av Försvarsmakten . Det är viktigt att försvars- och säkerhetspolitik har ett brett stöd i riksdag. har tillsammans med övriga fyra partier aktivt medverkat till att få fram den breda försvarspolitiska överenskommelse som landade i ett beslut för de kommande fem åren. Det är ett beslut som höjer försvarsanslagen. Det är ett viktigt första steg. bedömning är dock att det troligen kommer att behöva göras mer. Att skydda och svenska medborgare från externa hot tillhör statens kärnverksamhet. De försvarsmaktsanställda förtjänar att ges förutsättningar att lösa sina uppgifter på ett säkert och effektivt sätt. Vi står bakom beslutade mål för såväl det militära försvaret som det civila försvaret. Det handlar om att hävda suveränitet, kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet och skydda samhället och dess funktionalitet. En trovärdig militär förmåga bidrar till fred. Vårt försvar måste utgöra en tröskel för den som eventuellt skulle vilja angripa vårt land. Fler och fler områden i världen är nu mer osäkra och instabila. Konflikterna ökar i omfattning. Vi pratar ofta om områden i , och . Det innebär såväl humanitära som säkerhetspolitiska utmaningar för vår nation i hur vi bäst ska rusta vårt försvar och utveckla vår civila beredskap. Det visar också att vi fortsatt måste vara beredda att delta aktivt i internationella insatser. är inte sin egen ö. Vi bygger säkerhet bäst tillsammans med andra. Det är viktigt att fortsätta att fördjupa våra försvarspolitiska samarbeten i och kring och att bygga allianser för fred och stabilitet. Därför ser att det är naturligt att också gå vidare för och påbörja en process för ett svenskt Natomedlemskap. Det måste också sägas att det därför är beklagligt att regeringen inte var mer intresserad av att kunna presentera en bred överenskommelse när det handlade om stöd till efter terrordåden i . har sagt att vi vill se över hur man på bästa sätt kan dela med sig av de resurser som förfogar över för att inom folkrättens ramar på ett så effektivt sätt som möjligt bidra till kampen mot Daish. Där ingår spaningsinsatser med JAS men även andra åtgärder.