prot · H209107 · 2015-06-02 00:00:00 — Till viss del handlar det kanske mer om en önskan, från dem som har ställt interpellationen, att driva en fråga. Jag tycker dock att finansministern bör fundera på om man inte kunde vara lite tuffare mot myndigheterna när det gäller regleringsbrev och sådana saker. och andra verk kan få i uppdrag att se över det här och vara lite tuffare. Det finns nämligen ett land som är ganska stort och långt. När det gäller och har man sagt att det skulle vara problem att få kunnig personal. Den bilden får inte jag när jag talar med många av företrädarna på de orterna. Det är nog inget större problem. Min fundering och åsikt om de här frågorna är att om insynsråden och generaldirektörerna inte har någonting att säga till om borde vi kanske byta ut insynsråden och se till att tillsätta riktiga styrelser, som har något att säga till om. Då blir det kanske även lite ödmjukare toner från vissa generaldirektörer. 48 (C): Jag vill tacka för de orden. Vi delar åsikt i den här för många mindre orter viktiga frågan. Jag kommer från västra och besökte kontoret i tillsammans med bland andra skatteutskottets ordförande och min riksdagskollega . Vi fick se en bra verksamhet med kunnig personal. De bar på en stor oro inför flytten och centraliseringen till . I det området, i och , har vi en lägre nivå när det gäller högre utbildning. Vi har en negativ befolkningsutveckling. Människor flyttar därifrån och så vidare. Och här står vi i kammare och talar om, diskuterar och debatterar de statliga jobben. Men jag vill kort lyfta in vikten av jobben i de små och växande företagen. Det är ändå de som har varit jobbmotorn i . De är helt avgörande för att de här orterna ska få tillväxt och fler jobb . Men den statliga närvaron är också viktig. Den är viktig för att människor ska vilja bosätta sig där, precis som vi har varit inne på tidigare. besökte finansministerns kollega, , och . Han fick med sig tydligt besked från och kollegor, som är kommunalråd i , och : Låt kontoren i och ingå i samma utredning som de andra skattekontoren. Låt också dem få en paus i avvaktan på besked från den utredning som regeringen har tillsatt. Det är en bra utredning. Den har helt rätt inriktning. Det är glädjande att vi kan vara överens om det. Men det är också viktigt att även de kontor, för vilka beslut redan finns, tas med. Det är inte , vilket det gärna låter som. Jag vill också ta upp centraliseringen. Det låter ibland som att och ligger bredvid varandra. Det är emellan, vilket kan jämföras med och . Skillnaden är att det inte finns någon motorväg emellan. Och det finns ingen kollektivtrafik med pendeltåg som går med täta turer. Det är långa avstånd. Vi har dessutom en regeringspolitik som höjer skatten på diesel och bensin, vilket kommer att drabba dem som har de jobb som centraliseras till de större orterna. Det är viktigt att ha det med sig. Jag vill tacka framför allt , för att han sällar sig till den här skaran i debatten. Jag vill dessutom göra ett medskick till : Är det inte dags att regeringen tar ledningen i frågan och ser till att skattekontoren i och får samma förutsättningar och samma paus som de andra skattekontoren? 49 (C): Jag var i för inte särskilt länge sedan. ligger i , på gränsen till . I har man inte nära till någonting egentligen. Det har man tyvärr bittert fått erfara, precis som på många andra ställen i landet . Akutsjukvården finns helt enkelt inte . Skidbacksanläggningen som man driver, , och som vill locka folk att komma dit har det svårt. Ska de säga till en stockholmare: Om du bryter benet får du åka bil i om du ska gipsa benet på akuten? Det är inte precis jättebra marknadsföring. På samma sätt har polisen lagt ned. finns det ett par poliser som har jour i hela inlandet. Skulle oturen vara framme och det blev inbrott i kan det ta innan polisen kommer dit. Då hinner man råna både en och två butiker och dessutom ta sig en fika innan polisen har hunnit fram. Nåväl, jag är kanske lite raljerande, men det tragiska är att så här ser det ut på många håll i landet, inte minst i norra . Där är avstånden långa. Om vi ska åka in till närmaste stad är det tur och retur. Det är ingenting i jämförelse med avstånden i inland. I sitt svar till bland annat säger att man får lösa frågan om flytten av skattekontor, till exempel från landsbygden, med digitalisering. Men varför är det aldrig tvärtom? Varför pratar man aldrig om flytt från staden till landet? När jag ändå är inne på kan jag säga att skattekontoret i riskerar att flyttas till . är den största staden i norra . Där finns det väldigt många jobb. I betyder arbetstillfällena mycket mer. Men det är aldrig tal om att statliga jobb ska flyttas från staden till landsbygden, tyvärr. Det finns många fördelar med närhet till skattekontor. Om man vill att hela ska leva och att företagen ska ha möjligheter att utvecklas är det viktigt att skattekontoren får vara kvar, precis som arbetsförmedling och annat. När en person har kommit till från ett annat land, precis som min mamma gjorde , och är företagare och gärna vill driva företag i är det inte så lätt med språket. Det vet jag av egen erfarenhet, när jag tittar tillbaka på den resa som min mamma gjorde. Bara språket är ju ett hinder. Sedan ska man jobba med dator och förstå myndighetsstrukturen. Det är inte så enkelt. är det viktigt att ha närhet till en person som man kan prata med. En dator kan aldrig ersätta en mänsklig kontakt. Om regeringen menar allvar med att hela ska leva kan man göra någonting åt saken . Jag är lite otålig. Som mina kamrater här på bänken tycker jag att en utredning skulle kunna föregripas. kan man justera regleringsbreven. Vi behöver egentligen inte vänta på en statlig utredning, om ni verkligen vill göra något. Vill ni, , att hela ska leva? Då kan ni påverka var de statliga jobben ska lokaliseras genom att ge myndigheterna information om att de ska ligga på landsbygden. 50 Finansminister (S): Jag uppskattar verkligen det engagemang som finns bland ledamöter för möjligheten att bedriva verksamhet, leva, bo och driva företag i hela landet. Jag delar den ambitionen. Jag tycker att detta är oerhört viktigt. Därför har den här regeringen redan gjort mer för att det ska finnas statlig verksamhet i hela landet än vad den tidigare regeringen gjorde . säger ni borgerliga riksdagsledamöter att det är angeläget att agera . Men herregud, har ju planerat den här förändringen . Varför gjorde ni ingenting då? I fråga om och fattades de besluten . Vad gjorde Per Åsling då? Det gäller för övrigt också . Vad gjorde ni då? Den här regeringen har tillsatt en utredning där vi ser över principerna för lokalisering. Varken det eller något annat kring det gjordes av den borgerliga regeringen. I stället såg vi hur jobben flyttade från landsbygden till centralorter. I flyttades 500 jobb med alliansregeringen. Detta skedde också under tidigare socialdemokratiska regeringar, precis som tog upp. Jag vill göra ett förtydligande. När jag sade att det har skett en flytt till närliggande orter menar jag till den närmaste orten. Man flyttar inte till , och . Jag är väl medveten om att det är mellan och samt mellan och . Det är uppemot . Med närliggande menade jag den närmaste orten och inte storstäderna. I tidigare debatter som jag har haft i den här frågan har jag fått bilden av att både och har stått upp för den ordning som har rått , nämligen att det är riksdag och regering som anger principer för lokalisering, men sedan är det myndigheterna själva som fattar lokaliseringsbesluten, var de ska förlägga sin verksamhet. Efter den här debatten undrar jag naturligtvis: Är det fortfarande så att och står bakom den principen? Det som vi från regeringen har försökt att göra är att ge ett uppdrag till Statskontoret att närmare se över hur riktlinjerna kan utformas på ett bättre sätt. Det är den här regeringens ambition att vi ska ha en statlig verksamhet i hela landet. Vi tycker att det är viktigt att det finns statliga jobb i hela landet. Vi har också ambitionen att se om det finns verksamhet som bedrivs i som i stället skulle kunna förläggas utanför . Det finns säkert en del verksamheter vid statliga myndigheter som borde kunna flytta från . Det behöver inte handla om att flytta hela myndigheter utan kanske delar av verksamheten kan flyttas ut från . Det tycker jag själv är ett väldigt intressant arbete. 51 (C): når man vägs ände, tror jag. centralisering och urbanisering känns det som att vi är där . Listan är väldigt lång, och jag gjorde en uppräkning tidigare. Bara under de senaste sex åtta månaderna centraliserades verksamheter. Vi införde förordningen 2007:713. I den står det väldigt tydligt att myndigheterna har ansvar för att jobba decentraliserat och att man ska stödja regional utveckling. Vi kan nu konstatera att det inte räcker. Det är bakgrunden till min interpellation. Jag skulle vilja ge finansministern möjlighet att svara på de frågor som jag har ställt under resans gång genom att upprepa dem. Jag förstår att det kan vara svårt att komma ihåg alla frågor när det är många interpellanter som deltar i debatten. På vilket sätt skulle nedläggning av elva skattekontor uppfylla regeringens princip om statlig närvaro i hela landet? Hur uppfyller förordning 2007:713 om regional decentralisering och regional utveckling? Statsrådet har sagt att regeringen har bestämt sig för att prioritera styrning av statliga myndigheter och att den statliga förvaltningen ska finnas i hela landet nära människorna. Är det då helt orimligt att frysa alla planer på geografiska förändringar av statliga verksamheter till dess att resultatet av Statskontorets utredning föreligger? Jag vill tacka för den här debatten. 52 (M): Det har varit en intressant debatt. Det är inte alltid som vi är hyggligt överens med finansministern. Det kan väl vara upplyftande även för finansministerns arbetsmiljö. Om finansministern nu bara fixar till detta med och blir det till och med en stjärna i kanten. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg det som citerade. Det är väldigt viktigt att regeringen inte abdikerar. Jag kan erkänna att jag gjorde ungefär det som gjorde, men inte från talarstolen. Hans ska ha en eloge för sitt jobb. I det här fallet kommer Dalabänken, oavsett partitillhörighet, att jobba för och . Ett och annat uppror har ju startat i , så jag tycker att finansministern borde fundera över vårt erbjudande. Om detta inte hjälper kan jag konstatera att , som var vice ordförande i skatteutskottet, var ganska tydlig under den förra mandatperioden om att den borgerliga regeringen inte bedrev någon regionalpolitik. I stället såg man till att de statliga myndigheterna gick i spetsen för regional utarmning. Det var tragiskt. Inte menar väl finansministern att man vill fortsätta på den banan? Ett till citat i samma ärende löd: Det är orimligt att regeringen utan regionalpolitisk helhetssyn låter de statliga verken omgestalta samhällsservicen utifrån egna, snäva budgettänkanden. Det är regeringen, inte de enskilda statliga myndigheterna, som måste se till helheten och att hela måste leva. Detta skrevs av socialdemokraten , vice ordförande i skatteutskottet. Ett stort tack för en bra debatt, finansministern! 53 PER ÅSLING (C): Regeringar, oberoende av färg, har ett stort ansvar för den utveckling av Myndighetssverige som skett. Ett problem är dock att vi nu märker ett accentuerande av nedläggnings- och centraliseringsbeslut. Myndigheter fattar oberoende av varandra beslut som innebär att totalen blir starkt illavarslande, och det är det som mycket av den här debatten speglar. Därför är det väldigt viktigt att regeringen tar ett större ansvar. Min erfarenhet från är att den verksamhet som den dåvarande socialdemokratiska regeringen beslutade att flytta i samband med garnisonsnedläggningen varit väldigt bra såväl för som ort som för som län. Jag skulle igen vilja lyfta fram att jag tycker att det vore skäligt och rimligt att införa ett moratorium och stoppa nedläggning och centralisering av verksamhet till dess att regering och riksdag fattat nya beslut när det gäller myndigheters lokalisering. Det är ett första steg. Som ett andra steg tycker jag att det är angeläget att tillämpa förordning 713 , som innebär att myndigheter ska pröva sin verksamhet. Jag tolkade också finansministerns inlägg som att hon var öppen för det. Med den utgångspunkten är det viktigt att Statskontorets utredning genomförs och att den tid som behövs för beredning avsätts. Fram till dess är det också angeläget att regeringen skickar besked till myndigheter och anställda inom myndigheter om att den verksamhet som finns kommer att fortgå. 54 HANS (S): Jag får väl tacka de borgerliga ledamöterna, som ger mig applåder. Jag tolkar det som att de har större tilltro till mig och finansministern än vad de hade till sin egen regering. Till kan jag säga att jag också var enormt otålig . Jag hoppas att vi kanske kan vrida tillbaka lite. Med de positioner du innehar har du möjligheter att påverka det här. Du kan i varje fall ta upp det och driva det ännu hårdare i insynsrådet. 55 (C): Jag vill tacka finansministern och . Jag har stor tilltro till att en stark socialdemokratisk opinion i frågan ska få den socialdemokratiska regeringen att fatta de beslut som behövs för att kontoren i och ska få vara kvar. och andra socialdemokratiska företrädare, även kommunalråd och andra på den lokala nivån, driver frågan. Jag har stor tilltro till det. Frågan handlar inte om vad som har gjorts i historien, utan om vad som görs nu av den sittande regeringen. Det är ni som sitter i regeringsställning som har ansvaret och möjligheten att förändra frågan och flytta fram positionerna. Även om det är de små och växande företagen som skapar jobb och förutsättningar för att de små orterna ska kunna växa och bli större är det också viktigt att vi har en statlig närvaro. Det finns en oro för utvecklingen, med hot om nedläggning av skattekontor och 100 arbetsförmedlingskontor, problematiken med möjligheter till utlåning i den norra delen av och så vidare. Det är en oro som inte är positiv. Jag hoppas att regeringen tar tag i det här och att socialdemokratiska ledamöter och kommunalråd fortsätter att driva på och bilda opinion i frågan, som är väldigt viktig för de mindre orterna runt om i landet. 56 (C): Jag tycker att det är lite trist att ägnar en så stor del av sin tid i talarstolen åt att prata om vad den förra regeringen gjorde eller inte gjorde. Jag skulle kunna göra detsamma om den nuvarande regeringen, men jag tror att de människor på landsbygden som tittar på det här och känner oro för kontoren i och – och de övriga som eventuellt är hotade av flytt – vill ha mer respekt än så. De vill att vi ska försöka komma fram till någonting. De vill rädda sina kontor, och vi får ha respekt för det. Landsbygden tjänar inte en millimeter på att vi kastar skit på varandra, om man nu får använda det uttrycket i talarstolen, herr talman. Men visst sjutton måste väl riksdag och regering följa upp det arbete som våra myndigheter gör! Är det någonting som inte fungerar måste vi till exempel ändra i regleringsbreven. senast har fattat dåliga beslut som innebär att Leader inte ska finnas i hela Landsbygdssverige. Det är klart att man måste reagera! Arbetsförmedlingen flyttar sina kontor, och gör eventuellt detsamma. Det är väl för sjutton klart att man måste reagera då! Detta, mina vänner, är dåliga beslut. Om inte vi reagerar, vem ska göra det annars? 57 Finansminister (S): tycker att det är tråkigt att jag skyller på den förra regeringen. Det förstår jag absolut, eftersom det var partivän som var ansvarig för landsbygdsfrågorna och de regionalpolitiska frågorna i regeringen när besluten om och fattades, och det var som var ansvariga för . Jag tror att det är en värdefull upplysning för alla som tittar på den här debatten. Ert engagemang i frågan kanske ska ställas mot den bakgrunden. Den här regeringen har som sagt gjort mer än den förra regeringen gjorde för att se över hur lokaliseringen av de statliga myndigheterna ska ske brett över landet. Det är därför vi har gett Statskontoret det här uppdraget. Vi ser att vi behöver skapa ett där det finns förutsättningar att leva i hela landet och där det finns goda möjligheter till statliga och andra jobb i hela landet. Det är av allra största vikt, inte minst med den politiska utveckling som sker i , att det finns goda förutsättningar att leva och bo i hela landet. Som någon annan sagt i talarstolen är det viktigt att det finns goda möjligheter att flytta till storstäderna för dem som vill göra det, men det måste också finnas goda möjligheter för de människor som vill bo på landsbygden eller i glesbygden att leva och verka där. Den här regeringen har mot den bakgrunden tillsatt en parlamentarisk landsbygdsutredning för att titta på hur vi kan skapa mycket bättre förutsättningar än att leva och verka i hela . Vi är ett stort land, och här ska det finnas goda möjligheter. Bara så kan vi skapa tillväxt i hela , vilket vi alla tjänar på. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2014/15:412 och 488 om friskvårdsavdrag för ridning 58 Finansminister (S): har frågat mig om jag är beredd att se över skattelagstiftningen så att det tydligare framgår att även ridning kan vara en del av friskvårdsförmånen och därmed ge landets ridskolor samma förutsättningar som många andra näringsverksamheter. Vidare har frågat statsrådet om han avser att inkludera ridsporten i friskvårdsförmånen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på denna fråga. Det grundläggande syftet med skattebefrielsen för friskvårdsförmåner är att ge arbetsgivare möjlighet att stimulera sina anställda att motionera, då det ligger i arbetsgivarens intresse att personalen har god hälsa. Intresset av god och jämlik hälsa delas av såväl samhället i stort som av den enskilde individen. Det är alltså fråga om personalvård och inte om ett stöd till olika närings- eller idrottsverksamheter. Gränsen för vilken typ av motionsutövning som ska utgöra personalvårdsförmån och därmed vara skattefri för anställda innebär att det ska vara fråga om enklare motionsidrott som kan utövas av i stort sett var och en. Vad som är enklare motionsidrott är ytterst en fråga för rättstillämpningen att avgöra. Sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning har inte ansetts utgöra enklare slag av motion. Frågan kommer att vara föremål för beredning . Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. 59 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret på min interpellation om varför motionsridning inte kan anses ingå i friskvårdsbidraget, så som är fallet enligt . Jag är väl medveten om att det förts flera debatter i detta ämne förut, men jag vill delvis föra debatten genom att belysa några andra aspekter. Jag har läst igenom vad skriver om friskvårdsbidrag på sin hemsida. Enligt 11 kap. inkomstskattelagen ska förmån av motion och annan friskvård som är av mindre värde och erbjuds samtliga anställda inte tas upp till beskattning. Undantag för beskattning gäller inte sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, till exempel – och kommer det – golf, segling, ridning och utförsåkning. Jag menar att det inte behövs någon dyr utrustning för ridning på ridskola, det vill säga motionsridning. Det går alldeles utmärkt att rida i höga gummistövlar med mera, och ridhjälm finns oftast att låna gratis på ridskolan. Det är således helt oförståeligt hur har kunnat göra denna tolkning. Det är väl okej att man inte godkänner fälttävlan och hästhoppning, men att en ridlektion på en ridskola inte skulle vara okej är fel. Det är således en tolkning som gjort, och det borde vara ganska lätt för regeringen att göra några enkla justeringar eller förtydliganden. Jag diskuterar nu inte ridsporten som en tjejsport eller ur jämställdhetssynpunkt. Jag tror att kommer att ta upp den frågan . Det hade jag annars kunnat göra, för jag har ett stort engagemang också i den frågan, men gäller min interpellation friskvård och avdrag. Jag anser att det måste råda okunskap på om vad ridning på ridskola innebär. Det är inte särskilt dyrt, och det kräver inte mer extrakläder eller utrustning. Vi pratar om friskvård, och ridning är dokumenterat bra för till exempel balansen. Dessutom ger den allsidig träning av de flesta muskler i kroppen. För personer som har balanssvårigheter är det ypperlig motion, liksom för personer med funktionsnedsättning. Det finns forskning som visar att ridning även är mycket avstressande, vilket ju är bra i dessa tider då allt fler lider av just stress. Det stärker ryggmusklerna och balansen. Det är alltså oomstritt att ridning kan vara bra vid olika slags rehabilitering. Efter lektionen finns ofta möjlighet att pyssla lite med hästen om man så önskar, och det är allom känt att väldigt många människor mår bra av att umgås med djur. skriver om dyra anläggningar i sina regler. Ridhusen är ofta kommunala anläggningar, precis som ishockeyhallen, och man kan fråga sig vilken anläggning som är dyrast. Är det ishockeyhallen eller ridhuset? Ishockey är okej, men motionsridning är det inte. Det är helt ologiskt i mina ögon. Det är väl okej att regeringen ska se över reglerna, men det dröjer ett bra tag. Det skulle underlätta om man gjorde förtydliganden. Jag vill därför åter fråga: Är finansministern beredd att se över reglerna och göra några enkla förtydliganden och justeringar till en utredning förbereds? 60 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Det finns fortfarande frågetecken, men jag hoppas att vi rätar ut dem under debatten. Ridsporten är stor i . Vi har 540 ridskolor som finns både i staden och på landsbygden, vilket är viktigt. Vi vet att över sker på hästryggen. Hästnäringen är viktig inte minst ur aspekten arbetstillfällen men även folkhälsan. Den är också viktig för integrationen. Vi vet att träning och friskvård är viktigt för ett bra arbetsliv. Här tror jag att det finns en samsyn, och det tycker jag är väldigt bra. Jag har arbetat som sjukgymnast, och jag har sett de positiva effekterna av behandlingsridning. Jag tänker på de fysiska resultaten, men jag har också sett det fantastiska samspelet mellan människan och hästen och hur detta påverkar människor positivt, inte minst när det gäller det psykologiska. Det är därför viktigt med bra förutsättningar för fysisk aktivitet. Jag tänker på kvinnor och män som jobbar i offentlig sektor där de utför många tunga lyft. Här finns ett stort behov av att träna bålen – mage, rygg och axlar. Ridsporten kan bidra till att förbättra människors fysiska förmåga. Vi ser problem med ökade sjukskrivningar, i synnerhet korta sjukskrivningar. Den psykiska ohälsan ökar allra mest. Vi ser alltmer stillasittande, och vi ser att fetman ökar dramatiskt. Jag tror att det behövs alternativ till fysiska aktiviteter som attraherar människor och att friskvårdsavdrag kan användas till olika aktiviteter. Många har ridit i yngre ålder och kan tänka sig att återuppta det. Det är något man känner igen sig i och är trygg med. Enligt min mening behöver det inte motiveras särskilt mycket för att konstatera att fysisk aktivitet leder till en bättre hälsa. Jag vill nämna ett projekt i där man minskade sjukfrånvaron för att man införde träning på arbetstid. Det är vinster både för den enskilde och för samhället i stort. Ridsporten har varit styvmoderligt behandlad . Det syns i aspekter som rör fördelning av resurser mellan tjej- och killidrotter. gjorde en undersökning 2013 som visade att av bidragen gick till pojkarna. mer av investeringsbidragen gick till killarna; de fick mer. Mina frågor till finansministern är: Hur tror finansministern att det tar innan ridsporten inkluderas i friskvårdsavdraget? Hur tror ministern att det påverkar ur ett jämställdhetsperspektiv att ridsporten inte tillåts vara en del av friskvårdsavdraget? 61 Finansminister (S): Ridsporten är en fantastisk sport.