prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Den ryska aggressionen i östra och är oacceptabel och måste fördömas. Den får och måste få konsekvenser. Respekten för länders integritet är grundläggande i internationell rättsordning. Det är viktigt att medverkar till att svara mot dessa övergrepp i i gemenskap såväl inom EU som transatlantiskt och med andra stater som delar denna uppfattning. Och det är viktigt att vi håller ihop. Så sker också genom de sanktioner som är på plats och som tycks ge verkan. förlängde EU-länderna sanktionerna mot med ytterligare en period, och nya och förstärkta sanktioner diskuteras . När vi så snabbt och dramatiskt hamnar i ett försämrat säkerhetspolitiskt läge är det viktigt att vi reflekterar såväl bakåt som framåt. Hur hamnade vi här, är vi väl rustade i ordets bredaste bemärkelse och vart är vi på väg? Det är uppenbart att , nära efter , tyvärr inte har förmått att ta till vara många av de möjligheter som självständigheten givit. Med en bnp som inte är så värst mycket större än diktaturen förstår man att mycket tid gått förlorad. Medan har fyrdubblat sin bnp landar bnp som sagt inte långt över . Omfattande korruption, svaga institutioner, många interna politiska konflikter och så vidare gjorde att 2014 definierade som ett av mest korrupta länder. är på randen till statsbankrutt, kanske så snart som inom en månad, om inte mer bistånd kommer. Därför är kris flerdubbel. Man har en säkerhetspolitisk kris med krig i östra . är olagligen annekterat av . Det är energikris i form av beroendet av och priskonflikter och betalningssvårigheter genom detta, och kommer höjda energipriser, vilket många kommer att ha svårt att hantera. Många oroar sig för ny social oro i landet. Krav från omvärlden på nödvändiga reformer är en förutsättning för nya utbetalningar, som en befolkning på miljontals människor närmar sig livets nödtorft. I detta läge ser vi ett som har mycket svårt att ens uppbringa minimal motståndskraft mot övergreppen i östra . Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 å sin sida utvecklas i alltmer auktoritär riktning. Man fortsätter att blåneka när det gäller inblandningen i östra , vilket är närmast löjeväckande. Det är en ökad övningsverksamhet kring olika delar av dess gränser, inte bara kring , som en del av dess ökade militära kapacitet, inte sällan med aggressivare beteenden som ingrediens. betraktas nu av den ryska ledningen som en del av till vilken man sänder tusentals statsanställda på semester. Den inrikespolitiska utvecklingen i blir alltmer bekymmersam, med fler och fler exempel på oppositionella och journalister som dödas och hotas eller ger sig av i landsflykt. På detta sätt beskärs fri journalistik och politisk debatt. Situationen för de oppositionella i landet är minst sagt bekymmersam. är nu under stark ekonomisk press. Vi ser ett som mer och mer söker samarbeten i andra riktningar än mot som en följd av sanktionerna som införts. Med tanke på hur omfattande handeln är med och hur viktiga de finansiella tjänsterna är för ryskt näringsliv lär detta vara en strategi som först på mycket lång sikt kommer att bära frukt. Men när denna konflikt läggs bakom oss – för den dagen kommer – är sannolikt relationen till för överskådlig framtid en helt annan. När vi blickar framåt måste lösningen på detta ryska övergrepp på – hur man än vrider på det – avgöras i förhandlingar, inte med ytterligare våld. Det är nu närmare 7 000 döda, tiotusentals skadade och hemlösa, hundratusentals flyktingar i , , och andra platser och en näst intill total förödelse av stora delar av infrastrukturen i Donbassområdet, en av tidigare ekonomiskt mest dynamiska regioner. är den organisation som alla inblandade parter respekterar och som man har valt som den organisation man samarbetar genom. bidrar med övervakning i genom SMM och valobservationer i de val som hålls i landet, medverkar till konflikthantering och förhandlingar och som facilitator i bland annat Minsksamtalen. Det är viktigt att vi i detta läge använder alla de kanaler vi har till för att trycka på och uppmuntra till samtal och dialog i konstruktiv anda. Därför är det bra att åkte för samtal till , att fortsätter sina ansträngningar och att president åker till . Vi måste upprätthålla trycket på och öka det om så behövs. Vi måste också, om vi menar allvar, vara beredda att kraftfullt ge ekonomiskt stöd mycket mer till . Annars kommer de inte att orka igenom den tid som väntar. Hösten kommer att vara en kritisk tidpunkt då kylan kommer. De ökade energipriserna riskerar att skapa social oro hos en ukrainsk befolkning som inte har mycket till övers för politiker oavsett färg, när man inte kan betala sin energiräkning eller sätta mat på bordet. Vi måste, herr talman, för vår säkerhets skull också ha ordning och reda här hemma. Försvarsöverenskommelsen kommer successivt att stärka vår militära beredskap, vilken varit eftersatt. Vi måste se över och stärka vårt civila försvar från en låg nivå. Vi behöver stärka vår förmåga att hantera påverkansoperationer och vara tydliga i vår utrikespolitik – vår första och främsta försvarslinje! 89 (M): Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Att försvarsministern står bakom försvarspropositionen bär lite karaktären av ”hund bet man”. Om försvarsministern hade meddelat att han inte gjorde det hade det haft karaktären av ”man bet hund”. Med detta sagt vill jag föra oss tillbaka till början av debatten. tog för dryga oss åter till upptakten av , för att med det exemplifiera olika saker. Jag vill ta upp hans exempel. Om demokratier hade haft en fungerande transatlantisk försvarsallians skulle, om vi tillåter oss ett lite kontrafaktiskt resonemang, tingen ha sett lite annorlunda ut. Betänk med vilket förtroende en brittisk premiärminister hade åkt till med vetskapen om att ett fungerande transatlantiskt militärt samarbete fanns. Se också och , om det hade varit som , med Nato, där man för över trupp och är på plats i de baltiska länderna och i . Om den tyska generalstaben hade vetat att det på plats i fanns amerikanska och andra försvarsalliansförband hade historien kunnat få en annan utveckling. Jag vill med denna korta historiska exposé lyfta fram: Att vara tidig och agera resolut innebär inte nödvändigtvis att man eskalerar en konflikt utan att man kväver en konflikt innan den tar en hemsk utveckling. Jag hade förberett en lista med förmaningar till försvarsministern. Men – utan att i övrigt jämföra försvarsministern med en häst – vill jag säga att erfarenheten är att när en häst galopperar rent ska man inte ge den mer sporrar, så jag knycklar ihop mitt papper. 90 (M): Efter fyra och en halv timmes debatt är det mesta sagt. Jag kan lugna alla här i kammaren med att jag inte har mer än högst till mitt förfogande, eftersom jag inte har föranmält mig. Jag står helt bakom de moderata anföranden som har hållits här . Jag ska i mitt korta anförande fokusera på . är, precis som har nämnts tidigare, ett unikt organ, som med sina 57 medlemsländer sträcker sig från i öster till och i väster. är unikt, eftersom fortfarande finns med som medlemsland. arbetar konfliktförebyggande för demokrati, för mänskliga rättigheter, för stabilitet. Det innebär att på så sätt är ett unikt organ. Jag skulle också vilja ta upp att även arbetar med sina missioner. Därför är jag mycket bekymrad över att har meddelat att man inte längre vill ha kvar mission i landet. Varför tycker jag att detta är viktigt? Jo, därför att det inte bara handlar om och annektering av och de östra delarna med oppositionella utan också därför att säkerhetspolitiken och vad som händer i vårt område är så mycket vidare. Risken finns naturligtvis, när det finns en stor konflikt i ett land, att konflikten sprider sig också till andra länder. Därför är arbete oerhört viktigt. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 , den 5–, kommer att avhållas i , ett grannland till oss. Jag skulle vilja säga och stryka under att de debatter som kommer att föras där är oerhört viktiga för det kommande säkerhetspolitiska arbetet. Fokus kommer inte endast att vara på vad som händer i och på agerande. Fokus kommer också att vara på mänskliga rättigheter, miljö och ekonomi. Det visar hur viktiga de säkerhetspolitiska dialogerna är. Det är lätt att, i en säkerhetspolitisk debatt, tro att säkerhetspolitik är detsamma som Nato, detsamma som försvar. De är utan tvekan viktiga ingredienser i säkerhetspolitiska resonemang. Men respekt för demokrati och de mänskliga rättigheterna är på samma sätt oerhört angelägna. Jag vill också nämna vår svenska yttranderätt. lyfte upp internet och trollen. Det är en viktig del. Men den desinformation som pågår när det handlar om försvars- och säkerhetspolitik är också viktig. Därför är jag glad över att försvaret lyfter upp kommunikationsfrågan som en del i den säkerhetspolitiska strategin. Jag kan också konstatera att just kommunikation finns med på bord. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 betänkande 2014/15:FöU11 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109 delvis) 91 (FP): Den försvars- och säkerhetspolitiska maratondebatten har utvecklats till något av ett soldatprov, i verbal mening. Jag ska därför försöka hålla det så kort som det går. Den försvarsuppgörelse som ligger bakom försvarspropositionen handlar i ekonomiska termer om en förstärkning med brutto de kommande fem åren. Men när man gör avräkning för slopade rabatter på ungdomsarbetsgivaravgifter, avdrag för hyreshöjningar och försvarsprisindex återstår en handfull miljarder som ska finansiera det nya innehåll som vår försvarsproposition har. Det innehållet består av många olika delar. Bland annat tillförs nu ytterligare en manöverbataljon, utöver de åtta som redan finns. Därtill kommer två brigadstabskompanier och, som bekant för de flesta, ett mekaniserat, stående kompani på . Det innebär att vi utökar det som kallas för insatsorganisation 2014 med åtminstone . Parallellt med arbetet med att bygga ut insatsorganisationen kommer Försvarsmakten och de stödjande myndigheterna även att vara involverade i mycket tunga och mycket kostsamma utvecklingsprojekt. Det gäller till exempel nästa generation av JAS 39 , det gäller nya ubåtar och det gäller nytt medelräckviddigt luftvärn. Som försvarsministern var inne på i sitt tidigare inlägg kan man nog inte utesluta att det också blir fråga om anskaffning av såväl skolflygplan som nya medeltunga transportflygplan. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Även om försäljningar av försvarsmateriel på det internationella planet inte blir av måste motköpen alltid bli av ändå. Detta tror jag kommer att ställa en del krav, bland annat på den här kammarens betalningsvilja . Därtill ska vi ha några hundra fler heltidsanställda soldater. Och vi ska skaffa oss en offensiv cyberförsvarsförmåga. Jag har i försvarspolitiken kommit till insikt om att inga idéer är så bra att de inte kan förstöras under implementering. Tillåt mig att betvivla möjligheten att nu här, 2015, åstadkomma mer för mindre pengar. Jag tror inte att det kommer att gå. Jag ser många orosmoln på himlen. Och jag kan konstatera att bara en liten hiccup i våra stora utvecklingsprojekt har förutsättningar att konsumera den handfull miljarder som betecknas som ett trendbrott. När det saknas pengar, och när det saknas politisk enighet tar politiken alltid till en väl beprövad metod, nämligen offensiva utredningar. Den här försvarspropositionen radar upp utredningar på försvarssektorns vitt skilda områden. Det handlar om materiel. Det handlar om infrastruktur. Det handlar om logistik. Det handlar om personalförsörjning och mycket annat. När det gäller personalförsörjningen vill jag göra ett medskick till försvarsministern. Som försvarsministern minns ville i försvarsdiskussionerna att plikten skulle återinföras med omedelbar verkan. Detta är ingenting som kräver något riksdagsbeslut. Det räcker att fem statsråd möts i eller på något annat ställe. Sedan kan vi vara i full gång igen. väljer regeringen och den så kallade restalliansen att begrava pliktfrågan i en personalutredning. Jag bävar lite för det tillvägagångssättet. Det som jag ser framför mig är en utredning som kommer att jobba i ett till och sedan kommer fram till att vi på prov ska kalla in 1 000 män och kvinnor för att utbilda dem till skyttesoldater i . Om man gör på det sättet kommer man att förstöra det goda rykte som plikten har i folkförankringstermer. Jag tror att man ska börja i det lilla. Jag tror att man ska välja mycket noga vilka befattningar som bör bli föremål för personalförsörjning med plikt. Jag ser framför mig till exempel tolkar, värnpliktiga sådana. De har alltid utbildats med anställbarhet som mål. Och de värnpliktiga tolkar som har haft har bidragit till det som jag brukar kalla för elitförankring. De har gått ut i samhället och berättat om vikten av ett starkt militärt försvar och därmed varit en av de fundamentala förutsättningarna för folkförankringen. Jag minns när jag som ung kadett, , kallades upp av överste till hörsalen på I 11, i . Han samlade oss 120 kadetter och sa: Ni förstår inte det , men från nu kommer ni att vara chefer i näringslivet. En del av er kommer att vara generaldirektörer. Andra kommer till och med att vara riksdagsledamöter. När ni kommer ut där är det viktigt att ni minns värdet av ett starkt svenskt, nationellt försvar. Jag tror att vi har tappat bort en del viktiga ingredienser i folkförankringen och därmed ytterst i den svenska försvarsviljan. är en av de så kallade stora puckarna i inriktningsbeslutet. Precis som försvarsministern kan jag konstatera att Nato nu väljer att utgångsgruppera tung materiel och tunga plattformar i . Man inser att sådana saker inte hinns med och blir väsentligt svårare i ett skymningsläge. Därför var det kanske förutseende av när vi 2009 sa att det var lämpligt att placera stridsvagnar på . Jag tror att våra möjligheter att i ett skymningsläge föra tung materiel till motsvaras ganska väl av de svårigheter som Nato ser framför sig när det gäller att förstärka . Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 går man vidare med ytterligare förband på , stående sådana. Det är bra att vi får ett mekaniserat kompani på ön. Men detta mekaniserade kompani borde naturligtvis användas för att skydda mer avancerade vapen, för att skydda fjärrstridsmedel på ön. Med tung kustrobot och med långräckviddigt luftvärn utnyttjar den strategiska potential som besitter, mitt i . Jag kan bara beklaga att pengarna och den politiska enigheten inte räckte för detta. En annan central punkt handlar om ubåtsjakt – detta trots att propositionen egentligen inte innehåller någonting annat än att försvarsministern tillsammans med sina nyfunna vänner lovar mer innerligt att ska levereras till det svenska försvaret. Men tveksamheten torde vara stor, eftersom man stryker den ubåtsjaktstorped som helikoptern ska ha. Hur, försvarsministern, ska vi bedriva ubåtsjakt utan ubåtsjaktsvapen? Robot 70 nämns i försvarsmotion. Märkligt nog ska detta vapen avvecklas i den svenska insatsorganisationen – detta trots att vi har exporterat det till totalt 19 länder. Det är bestämda uppfattning att moderna, väl fungerande och väl beprövade vapen som har den potential både mot luftmål och mot sjömål som Robot 70 har naturligtvis inte ska skrotas utan bör behållas ytterst inom hemvärnet. Jag tror att det var ledamoten som nämnde landstigningsövningen på Ravlunda, , . Det är riktigt, det var en del i den stora övningen. Men en annan del handlade om att – strategiska, amerikanska bombflygplan – simulerade fällning av sjöminor i och senare också i vattnen utanför . Detta är också en sak som lyfter fram i sin försvarsmotion. Vi tror att det är rationellt och mycket kostnadseffektivt med utsjömineringar. Det är ett fullgott skydd mot eventuella hot mot vår mycket långa kust. Tillåt mig också att beklaga att släpper nu makten över att fastställa kraven på operativ förmåga. Jag kan förstå att regeringspartier är intresserade av detta, men jag kan inte förstå hur de som ändå betecknar sig som en politisk opposition är beredda att ge bort makten över någonting som vi i den här kammaren har i uppgift att granska. , och fastställde kraven, men det är nu en uppgift som vi själva har avhänt oss, och det vill jag djupt beklaga. Vi har haft en lång säkerhetspolitisk diskussion. Låt mig avsluta med att säga att innebörden av militär alliansfrihet – oavsett om man är ett litet eller stort land – är att man tar på sig uppgiften att klara allting inom den militära förmågebredden helt själv utan stöd, utan hjälp från andra. Det är innebörden av militär alliansfrihet. Var och en som hör denna definition förstår att det ställs mycket stora ekonomiska krav på den som proklamerar militär alliansfrihet. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Den här försvarsuppgörelsen innehåller ett mycket marginellt påslag från en historiskt extremt låg nivå. innehåller den inga som helst ansatser till att alliera sig i krigstid med , med , med EU och FN, med , med Nato eller någonting annat. Det här är en politik som inte hänger ihop. Jag kan konstatera att har en rakt motsatt politik. Vi vill ingå i en militär allians med andra demokratier och få bindande försvarsförpliktelser som gäller både i fred och i krig. Vi vill också substantiellt stärka det militära försvaret och infria de ambitioner som uppställdes i Försvarsberedningen. Med detta och med en ursäkt för att jag har dragit över min talartid vill jag yrka bifall till reservationerna 2, 10 och 12. 92 (SD): Precis som vid debatten om det förra betänkandet vill vi justera upp talartiderna. Jag kommer att sikta och de andra kollegorna . Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer. Vi håller på att återta militär förmåga från en mycket låg nivå. När den var som lägst hade vi ingen försvarsplanering, och vår militära förmåga hade statusen strategisk timeout. Det var då som den ryska upprustningen började visa resultat och få sina följder. Det saknades inte varningstecken långt innan, men den svenska säkerhetspolitiken var blind. Det var innan gjorde entré i . Många svenskar ropar efter ett starkare försvar. Det är en stark opinion. Hur starkt försvar vi ska bygga är alltid en öppen fråga. När bröt ut hade nedrustat, och vi var dåligt förberedda. Efter hade vi å andra sidan ett starkt försvar. Det var en stark fokusering på såväl det militära som det civila försvaret. Man kan säga att det svenska försvaret befann sig på en mycket hög nivå. , säger man, började en successiv minskning av vårt försvar, men det var först i och med som nedrustningen av försvaret accelererade. vill att det svenska försvaret återgår till den nivå som vi hade 1999, alltså både till den militära förmåga och den finansiering som vi då hade. Det skulle innebära att vi kunde vidmakthålla både ett starkt skalförsvar och ett djupförsvar. Vi anser att nivå ska vara en grundnivå som inte bör understigas. Om världsläget allvarligt skulle försämras och vi skulle tvingas till kraftiga upprustningar sker det mycket lättare från en hög grundnivå än från en låg. Varför är det lättare att rusta från en högre nivå? För det första krävs det en officerskader med stor kvantitet för att kunna utbilda och öva tillräckligt antal nyrekryterade. För det andra krävs det en kritisk massa av materielsystemen för att de ska kunna underhållas till vettiga kostnader. För det tredje är det av stor vikt att vi har en kvalificerad egen produktion av försvarsmateriel, vilket förutsätter statliga satsningar. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 FOI bedömer att det svenska försvarsanslaget har sjunkit till av bnp. Efter den föreslagna upprustningen –2020 kommer anslaget fortfarande att vara av bnp. Det betyder att försvarsgruppen, det vill säga regeringen med , , satsar så lite på upprustning att det inte ens gör utslag på mätarna. Hur tänker denna försvarsgrupp? Varför anser man att det är tillräckligt med en nivå på försvarsanslaget som är så låg att vår militära förmåga fortsätter att minska och att våra förband blir färre? Det kan jag inte svara på. Varför denna inriktningsproposition är så tunn får den så kallade försvarsgruppen själv svara på. Om det skulle krävas av oss att vi faktiskt ska försvara vårt land, om det värsta händer och står under angrepp, då är det Försvarsmakten som i första hand ska lösa uppgiften. Därför är det klart att Försvarsmakten själv måste få välja taktik och utrustning. Försvaret bör målstyras av regering och riksdag. Det är också viktigt att målen är rimliga jämfört med anslaget. Det är politikernas ansvar att se till att så är fallet, och det är Försvarsmaktens ansvar att säga till om så inte är fallet. Målen för Försvarsmakten måste vara konkret ställda, annars är det ingen funktionell styrning. Det övergripande mål som föreslås i inriktningspropositionen är att ”försvara och främja vår säkerhet”. Det är inget konkret mål. Hur ska man kunna mäta måluppfyllnad av det målet? Den övergripande uppgiften är att ”kunna hantera konflikter och strid” och att ”försvara mot incidenter och väpnade angrepp”. Här kan man i alla fall läsa ut att det svenska försvaret inte har som uppgift att motstå en gränsinvasion. Eftersom jag har frågat vet jag vilken storlek på väpnat uppror det svenska försvaret har som uppgift att kunna röra sig mot och bekämpa. Det är en förstärkt bataljon. Det svenska försvaret har som uppgift att kunna bekämpa ett väpnat uppror med storleken av en förstärkt bataljon. Men varför ha detta som mål? Tror vi att det försämrade säkerhetsläget innebär att vi står inför att i värsta fall bekämpa en förstärkt bataljon? Tror vi att en fientlig makt skulle landsätta en förstärkt bataljon och nöja sig med det? Det låter otroligt. Som jag läser de föreslagna målen så är det konkreta att luftförsvaret ska kunna upprätthålla incidentberedskap och att försvaret ska kunna bekämpa en förstärkt bataljon som uppträder någonstans i . har lämnat in en rad reservationer mot denna proposition. Vi anser att målen måste sättas betydligt högre och vara relevanta. Målen måste dessutom vara tydliga. Våra förslag till mål och uppgifter för Försvarsmakten som helhet samt för de enskilda försvarsgrenarna framgår av vår följdmotion. Jag ska inte beröra varje punkt utan endast lyfta fram ett urval. Vi föreslår bland annat att försvaret ska ha uppgifterna att  avvisa vid kränkningar och möta alla angrepp  genom ett skalförsvar kunna tillfoga en angripare svåra och kostsamma förluster Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020  genom ett djupförsvar kunna slå ett angrepp av mekaniserade förband av brigads storlek i en riktning och möta angrepp i två andra riktningar  skydda rikets ledning och krigsbaserna genom skydd och spridning  vidmakthålla aktuell försvarsplanering mot alla relevanta hotbilder. Vårt förslag till uppgifter för försvaret är konkretare, och uppgifterna är större än regeringens. För att kunna klara uppgifterna skulle det krävas högre anslag än . Men det är också vår poäng att en upprustning aldrig är gratis. Värt att lägga märke till är att även i vår budget för försvaret är det långsiktiga målet endast åtta brigader i armén och fem reducerade amfibiebrigader i marinen. Det innebär att hemvärnet måste vara med och lösa svårare uppgifter. är stort, och ska vi kunna utnyttja planerade och övade försvarslinjer räcker inte brigaderna. Då måste samverkan med hemvärnet utnyttjas. Hemvärnet vill vi uppgradera till att bli en territorialarmé jämte den ordinarie fältarmén. Det kan bli territorialarméns uppgift att hejda en fientlig framryckning som fältarmén sedan kan slå. Det är därför som vi redan i det här läget vill utrusta hemvärnet med pansarvärnsrobotar och granatkastare. Alla talar om att det är viktigt med en tröskeleffekt som gör att eventuella angripare bedömer att det inte är värt att angripa.