prot · H30910 · 2015-10-01 00:00:00 — kunde som sagt inte vara här, så jag träder in i hans ställe. Det här med förändringar i sjukförsäkringar och antalet människor i som är sjukskrivna eller uppfattar sig själva som sjuka är ganska intressant. gick det en epidemi i . Ingen har medicinskt lyckats fastställa vad den här epidemin var, men sjukförsäkringstalen bara exploderade av någon orsak. Ingen vet ännu vad det var för massiv sjukdom som var speciellt inriktad mot kvinnor och som bidrog till en extremt hög andel sjukskrivna människor. Sedan utbröt plötsligt en annan epidemi, så att människor absolut inte kunde arbeta någonsin igen utan blev förtidspensionerade. Det här hade såklart ingen medicinsk bäring. Det var ingen förändring på arbetsmarknaden som plötsligt krossade människoliv och tvingade ut människor från arbetsmarknaden, utan man kunde tydligt se att förändringarna pågick medan normer och trender förändrades i samhället. Det visar på att den här frågan är oerhört mer komplex än att enbart gälla å ena sidan viljan att arbeta och å andra sidan att folk plötsligt bara blir sjuka. Det är därför det är relevant att diskutera sjukförsäkringen också i relation till arbetsmarknaden. Vi vet att en generösare sjukförsäkringslagstiftning leder till minskat arbetskraftsdeltagande. Minskat arbetskraftsdeltagande leder i sin tur till lägre sysselsättning. Därför är detta en väldigt känslig fråga. Det är väldigt stora summor man pratar om. Det blir lite ohederligt när ministern säger att sjukförsäkringarna ökat sedan den bortre parentesen infördes . Den bortre parentesen infördes , som ministern själv vet. , trots den stora ökning som skett , har de totala kostnaderna i sjukförsäkringssystemet minskat med . Det tror jag att vi båda kan vara eniga om. Däremot är det relevant att stoppa den ökning vi ser . Här går det inte bara att ensidigt titta på rehabilitering. Man måste även titta på arbetsmarknaden i stort och både de medicinska och normmässiga skälen som ligger bakom förändringarna. Det är här regeringens svar blir ganska undermåligt. Man gör de facto systemet mer generöst. Men man har inte tillräckligt kraftiga åtgärder åt det andra hållet för att se till att människor inte hamnar i långvarig sjukskrivning eller trängs bort från arbetsmarknaden och inte kommer tillbaka ur sjukförsäkringssystemet. 25 Socialförsäkringsminister (S): Jag vill tacka för inlägget. Jag uppfattar ändå att du vill ha en seriös diskussion om detta. Jag delar den bild som du målar upp. Det är väldigt komplext när det gäller vad som ligger bakom de starkt fluktuerande sjukskrivningstal vi har i . Där sticker vi ut jämfört med andra nationer och har gjort det under många decennier. Vi har statistik från tillbaka . Man ser väldigt tydligt att det accentueras ytterligare. En sak som skedde ganska kraftfullt var bland annat att kvinnor kom ut på arbetsmarknaden i väldigt mycket högre andel än vad de hade gjort tidigare. Kvinnor har under hela tenderat att vara starkt överrepresenterade i sjukförsäkringen. Sedan är det precis som du säger. Hur man utformar ersättningssystem och regelverket påverkar. Konjunkturen påverkar i allra högsta grad. Vi vet att finanskrisen som vi hade och de omstruktureringar vi då hade i den offentliga sektorn i starkt påverkade även dessa tal. Vad som också har skett under dessa decennier är att har gått från att vara en industrination till att vara ett tjänstesamhälle med allt vad det innebär. Därpå har också en stark våg av globalisering påverkat den svenska arbetsmarknaden. Om vi till exempel tittar på hur sjuktalen ser ut vet vi vad det är för diagnoser. Vi har gått från att ha varit ett land där det har varit mycket fysiskt till att det nästan bara handlar om psykisk ohälsa. Det dominerar för både män och kvinnor . Det är klart att det gör att man behöver tänka i andra banor. Det gäller framför allt att försöka tänka på ett sätt som innebär att vi kan åstadkomma en låg och stabil sjukfrånvaro i . Det gynnar denna regering, och det gynnar en annan regering som sitter vid makten. Det gynnar också företagen i , de offentliga arbetsgivarna och de enskilda individerna. Det är det taget som regeringen nu försöker ta med att lägga fram ett ganska kraftfullt åtgärdspaket. Ingången i interpellationsdebatten handlade mycket om den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Jag är väldigt skeptisk till den. Det tror jag har framgått väldigt tydligt. Jag anser att det är en misslyckad del av rehabiliteringskedjan. Man hade som ambition när den infördes att av dem som blev utförsäkrade skulle komma tillbaka i sjukförsäkringen igen. vet vi att siffrorna inte ser ut så. Det är som kommer tillbaka till sjukförsäkringen igen, och får ett osubventionerat jobb på den öppna arbetsmarknaden. Det är naturligtvis fantastiskt för de individerna, men det var inte det som var avsett. Vi vet också det är alldeles för långt in i ett sjukfall för att man för de allra flesta ska kunna åstadkomma någonting. Dessutom har det tagit resurser från både Arbetsförmedlingen och för att administrera den bortre tidsgränsen som vi tror kunde använts bättre till att göra prövningar tidigt, att hålla kontakt med arbetsgivare och hälso- och sjukvård och på så sätt stötta människor i att komma tillbaka till arbetsmarknaden tidigare. 26 (M): Det är bra att ministern säger att en interpellationsdebatt ska utgå från en seriös diskussion. Det bör vara ett ingångsvärde. Det regeringen talar om är att man ska fundera i andra banor än bara den bortre tidsgränsen. Men om den bortre tidsgränsen inte fungerar, vad tror ministern är orsaken bakom att sjukförsäkringen har minskat 30 miljarder i kostnader trots den ökning vi har haft? Vad tror du att vi har gjort rätt, helt enkelt? Vad är orsaken till det? Det är här som jag tror att regeringens policy haltar. Man kan plocka bort den bortre tidsgränsen. Men då måste man ha väldigt tydliga och väldigt starka åtgärder för att få människor att inte fastna i beroende. Vi vet att en del i sjukdomsförklaringarna är att människor har varit sjukskrivna länge och därmed blir mer sjuka för att de är sjukskrivna. Det finns gott om forskning som stöder detta faktum. Sjukskrivning i sig, det vill säga att vara borta från arbetsmarknaden, förstärker sjukdomsförhållanden. Det är här som regeringen haltar i svaren med att ha mer kontakt och försöka göra det lite bättre. Sådana reformer tenderar att rinna ut i sanden. Här kan jag självkritiskt säga att vad den förra regeringen gjorde väldigt mycket fel var att den utgick från många reformer på till exempel arbetsmarknaden, alltifrån coachande och sådana saker, som gav en väldigt svag effekt. Man överskattade helt enkelt de effekterna. Det är den risk som jag ser att regeringen tar. Man går ifrån robusta system och robusta regler till coachningsmodeller. 27 Socialförsäkringsminister (S): Jag kan också vara självkritisk. Låt mig börja i den änden. Det som skedde när sjuktalen steg väldigt mycket var att det uppstod en krismedvetenhet politiskt. Mycket handlade om, som du var inne på i ditt första inlägg, att det var många äldre kvinnor. Det var mycket offentlig sektor och 50-plus som det handlade om. Det var människor som hade trängts ut från arbetsmarknaden bland annat på grund av de stora förändringar som gjordes i den offentliga sektorn. Det uppstod en press på de arbetsplatserna. Det var då vi de första gångerna fick se det som då kallades utmattningssyndrom eller utmattningsdepression. talar vi om psykisk ohälsa och använder andra termer för det. Det ledde till att väldigt många i stället gick in i en förtidspension. De hade varit sjukskrivna väldigt läge. Det var vad som skedde. Där kan man fundera på hur man på ett bättre sätt hade kunnat ta till vara människor arbetsförmåga. Det tycker jag verkligen. När jag å andra sidan tittar på effekterna av den bortre tidsgränsen är det väldigt många kvinnor som står inför den bortre tidsgränsen. Den absoluta majoriteten är kvinnor. Det är som kommer tillbaka till försäkringen igen. Men av dem som inte kommer tillbaka igen kan vi se att av kvinnorna i åldersgruppen 60–av dem som har utförsäkrats har gått i ålderspension. Då talar vi om kvinnor som inte orkar fajtas längre. I stället för att fajtas med och sjukförsäkringssystemet väljer de att ta ut förtidspension. Här talar vi väldigt mycket om grupper som redan från början i genomsnitt har lägre pensioner. Det innebär att de livsvarigt får en sämre ekonomisk situation. Vi har haft ett ökat anslag på försörjningsstödet med nästan 100 miljoner. Vi har också haft ett stort antal människor som över huvud taget inte längre har någon registrerad förvärvsinkomst. Siffertrixande – hur det än tar sig uttryck, om det är bortre tidsgräns eller förtidspensionering – kan man fundera på. Det man måste göra för att skapa en stabilitet och trovärdighet kring detta är att sätta in rätt insatser . Precis som själv sa minskar in i ett sjukfall sannolikheten för att du ska komma tillbaka till arbetsmarknaden igen radikalt. Vi talar om . Det innebär att vi måste ha en bättre koppling när människor söker sig till primärvård, för det gör de flesta . Med primärvårdens ingång handlar det om att väga in återgång i arbete. Vi måste diskutera mer om sjukskrivning för lätta och måttliga psykiska diagnoser verkligen är det som är rätt. Den diskussionen är svår, men den behöver vi ta. Det finns studier som visar att det kanske inte alls är det bästa. Det bästa är kanske snarare att man åtminstone till en del är kvar på sin arbetsplats. Arbetsgivarna måste få stöttning i att kunna ta sitt arbetsgivaransvar både i det förebyggande arbetet och när det gäller den arbetsplatsnära rehabiliteringen. Där ger vi nu ett uppdrag till bland andra . får ett ökat stöd med 250 miljoner för att stötta upp vid de tidigare tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, när man verkligen prövar arbetsförmågan, för att kunna komma in snabbare och tidigare och göra detta på ett bättre sätt. Jag tycker att det är mer av att gå en rätt väg. Det vi har lagt fram nu är också någonting som till stora delar har ett stöd i den parlamentariska . Överläggningen är härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 28 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande, allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 29 (M): kommer under det innevarande riksdagsåret att ta ställning till ett lagförslag gällande värdlandsavtalet med , det så kallade . Avtalet syftar till att säkerställa att värdlandet kan lämna effektivt stöd för militär verksamhet på sitt territorium i samband med övningar, krishanteringsinsatser eller andra insatser. Flera ledande miljöpartister har varit kritiska mot samarbete med Nato. utrikespolitiska talesperson, , skrev så sent som i att Natoledda flyg- och marinövningar ökar spänningarna i . Dessutom står det i partiprogram att ska upphöra med att hyra ut svensk mark till Nato. Min fråga går till vice statsminister . Anser vice statsministern att värdlandsavtalet är något som stärker försvarsförmåga och även ger oss bättre möjligheter att leva upp till solidaritetsförklaringens intention att kunna ge och ta emot civil och militär hjälp till och från våra grannländer? 30 Klimat- och miljöminister (MP): När det gäller säkerhetspolitik är det oerhört viktigt att vi handskas med den frågan med försiktighet, långsiktighet och så stor enighet som möjligt. Det är också anledningen till att samarbetsregeringen har sett väldigt positivt på att vi här i har fått en så bred uppgörelse som möjligt när det gäller den framtida säkerhetspolitiska inriktningen och byggandet av det svenska försvaret. Så kommer jag till frågan om närmande till Nato. Det är en fråga som diskuteras på många håll i samhället, och det anser regeringen är rätt naturligt eftersom det är en av flera strategiska samarbetspartner som vi har på det säkerhetspolitiska området. Det har också varit andra debatter om andra samarbeten, inte minst vårt institutionaliserade samarbete inom Europeiska unionen och det som bygger vidare på det nordiska samarbetet, inte minst med . 31 (M): Jag får tacka för svaret, som egentligen inte var något svar på min fråga. Låt mig vända på det i stället. har i en TT-intervju vid ett besök i sagt: ”Jag tror att den samarbetslinje vi valt är den rätta för . Den innebär inte att vi har någon beröringsskräck med Nato. Det innebär att vi samarbetar med Nato till en rätt så hög nivå.” För inte så länge sedan, när ni i de rödgröna var i opposition, krävde ni, eller kanske snarare föreslog, att skulle avveckla sina militärbaser runt om i världen. Jag undrar hur vice statsministern ser på det kravet mot bakgrund av försvarsministerns uttalande och er gamla hållning. Jag är rätt övertygad om att svenska folket vill veta det. Det här är en väldigt viktig fråga för svensk säkerhet. 32 Klimat- och miljöminister (MP): Som jag inledde med att säga ser regeringen tydligt vikten av samarbete, inte minst i säkerhetspolitiska frågor. Precis som försvarsministern redan har gjort väldigt tydligt har vi ingen beröringsskräck när det gäller Nato. Tvärtom har vi flera övningar och samarbeten med Nato, och vi har under diskussion ett värdlandsavtal som också handlar om att stärka vissa delar av detta samarbete. Sedan finns det utöver detta ytterligare Natodiskussioner i riksdag. Det är jag väl medveten om. Men vi har också utredningar där. Jag är övertygad om att de diskussionerna fortsätter i samtliga partigrupper, men från regeringens sida är budskapet tydligt. Vi har ingen beröringsskräck när det gäller Nato. Vi har flera samarbeten som vi sätter värde på, inte minst det finska samarbetet och samarbetet inom Europeiska unionen. Jag tror att den här debatten kommer att fortsätta. 33 (SD): Min fråga går också till . har som bekant stora problem som följd av det hårda migrationstrycket. Som följd av detta har man bland annat valt att aktivera en krisplan och upprätta ett flyktingläger i . är en ort med ungefär 800 invånare, och tältlägret skulle inhysa ungefär 10 000 människor. Min fråga är hur regeringen väntar sig att förberedelserna ska vara? Vad finns det egentligen för förberedelser gjorda just , och hur kommer detta att påverka orten? 34 Klimat- och miljöminister (MP): Det har inte undgått någon att vi har en flyktingkris i världen. Den krisen påverkar , och har varit en av de starka aktörerna för att se till att också tar det ansvar som ankommer på en humanitär superstat som Europeiska unionen. Det är en flyktingkris som påverkar . Den påverkar hela vårt samhälle, och inte minst påverkar den de människor som kommer hit. Att det är så många gör att systemen verkligen behöver skalas upp. Det går inte utan att regeringen, regeringens myndigheter, de svenska kommunerna, de svenska frivilligorganisationerna och många medborgare i faktiskt ser att den här situationen finns. Det enkla svaret på din fråga, riksdagsledamot, är att vi gör väldigt mycket för att den här situationen ska bli så bra som möjligt för alla parter, inte minst för att vi ska kunna ha ett så bra mottagande för de barnfamiljer, de kvinnor och barn som kommer och för alla de flyktingar som söker sin och har rätt att göra det enligt de internationella regler som regeringen respekterar. Det kommer vi att göra i hela landet. 35 (SD): Att vi gör väldigt mycket är inte riktigt något svar på frågan. Hur kommer egentligen vård, skola, omsorg och grundläggande välfärd att påverkas i den här orten? Mottagandet skulle innebära en ökning av invånarantalet med ungefär 1 . Det är alltså 800 invånare som helt plötsligt ska bli 10 800. Ett folkpartistiskt kommunalråd i har redan deklarerat att man inte klarar mottagandet som det är . har haft ett väldigt stort mottagande. Hur ska det då funka med 10 000 nya migranter med väldigt kort varsel i en liten ort som ? 36 Klimat- och miljöminister (MP): Låt mig börja med att vara väldigt tydlig. Uppgifterna om ett tältläger för 10 000 personer i utanför är felaktiga. Det finns inga som helst planer på den typen av anläggningar eller institutioner. Det är riktigt att det finns mark där som är i statens ägo, och det skulle delvis vara positivt för kommunen att man i den situation som råder nu utnyttjar den för ytterligare bebyggelse, som bland annat skulle kunna användas för flyktingmottagande. Det handlar om i storleksordningen kanske 1 000 personer. Jag tycker inte att vi här i riksdag ska fortsätta sprida falska rykten bara i syfte att skrämma fram en opinion. Jag tror inte att det kommer att gagna byggandet av ett starkt , en stark välfärd och en stark skola för framtiden. Utländska företags etablering i 37 (C): Min fråga går också till vice statsminister . Vi hade i går en presentation av en utredning som har arbetat , utstationeringsutredningen. Den har tittat på hur vi ska kunna förhålla oss så att det svenska regelverket ska vara i samspråk med . Vi införde lex för . har vi haft en översyn av den. Det finns dock något som jag är förundrad över och som får mig att ta upp denna fråga . I många frågor har ju vi och stått på samma sida. Det har gällt synen på migration, integration och att ha ett öppet och välkomnande samhälle, där vi också har öppnat för arbetskraftsinvandring på ett sätt som inte har varit möjligt tidigare. Då blir jag lite konfunderad när jag konstaterar att sätter sig i samma båt som i den här frågan och är berett att försvåra för utländska företag att etablera sig i , också på ett sätt som är riskfyllt. Det handlar om att vi faktiskt kan förlora den unika svenska modellen. Hur ser vice statsministern på det? 38 Klimat- och miljöminister (MP): Från det ena till det andra. Det är en allvarlig situation på svensk arbetsmarknad när det gäller en del branscher där man har problem med att upprätthålla den svenska modellen. Den handlar om att vi här upprättar och bibehåller en god sed på arbetsmarknaden och om att man har kontrakt som är transparenta, förhandlade och, så att säga, mänskliga. Vi brukar kalla det för kollektivavtal eller sådant som liknar kollektivavtal. har jag inte i detalj satt mig in i hela utredningen. Som påpekades kom , och den har ännu inte hunnit, så att säga, gå förbi mitt bord. Men jag företräder en regering som verkligen helhjärtat står upp för att vi ska fortsätta ha den svenska modellen på svensk arbetsmarknad. Vi ska stå upp för möjligheterna till kollektivavtal. Vi ska stå upp för en arbetsmarknad där det är ordning och reda. Vi har haft problem också med lex Laval-domen. Det var vi överens om över partigränserna under förra mandatperioden. 39 (C): låter det som om det vore vilda västern. Det är inte så att det inte har varit reglerat när det gäller de utstationerade arbetstagarna. Det har tvärtom varit väldigt reglerat. Det har också följt den svenska modellen och , inte att förglömma. Det förslag som presenterades i går kommer med största sannolikhet inte att kunna kombineras med . Det är den ena delen. Den andra delen är att vi har en regering som påstår att den ska bygga vad som saknas. Man kan konstatera att de mål regeringen själv sätter upp inte ens når upp till hälften. Om man nu dessutom försvårar de här möjligheterna – byggbranschen är ju en av dem som kanske allra mest använder sig av utstationerad arbetskraft – kommer man inte att vara i närheten av att nå de försiktiga, halva, mål som regeringen har satt upp. Då blir det än mer konstiga signaler från regeringen. Vill man att det ska byggas mer, eller vill man att det inte ska byggas mer? 40 Klimat- och miljöminister (MP): Ja, det är väl känt att den har höga och ambitiösa målsättningar, inte bara i fråga om att ta sig an den enorma bostadsbrist som vi har i utan också i fråga om att ta sig an arbetslöshetssiffrorna. Vi behöver ha ett jobbmål i som är ambitiöst och högt. Vi står alla upp för att det är åt det hållet vi måste gå. Det betyder också att man måste värna om en svensk arbetsmarknad där det är ordning och reda. Det handlar om att vi har lagar som fungerar i EU-systemet men som också fungerar för dem som är här och arbetar och för dem i som träder in på arbetsmarknaden. Vi får återkomma. kommenterar jag en utredning som kom . Det är inte kutym att regeringen fattar beslut som en utredning kommer. Det tänker vi inte heller göra i det här fallet. Vi får titta på utredningen mer i detalj. Men vi är för en arbetsmarknad där det är ordning och reda. Vi är för en arbetsmarknad i samklang med EU-lagstiftningen. Men vi tar också steg för att modernisera den när vi ser att det finns brister. Det har varit brister i fråga om utstationeringsdelarna i . Annars skulle vi inte ha varit ganska eniga i om att tillsätta den här utredningen. Regeringens hantering av flyktingsituationen 41 (S): Även min fråga går till vice statsminister . tar ett stort ansvar för att hantera den flyktingkatastrof som världen just nu upplever. Det finns också ett stort folkligt engagemang i den här frågan, och det är många svenskar som ställer upp med pengar, gåvor och medmänsklighet för att hjälpa till i flyktingsituationen. Under tisdagens stora insamlingsgala Hela skramlar visades engagemanget för flyktingar och det svenska flyktingmottagandet från både artisternas och tv-tittarnas sida. Detta engagemang är naturligtvis ovärderligt, och det är ett stöd till regeringens insatser. Men jag tycker att det skulle vara bra om vice statsminister kunde berätta mer om vad regeringen nu gör för att hantera situationen. Det folkliga stödet finns. Då är det naturligtvis också viktigt att regeringen tydligt framhäver vad man nu gör för att hantera den situation som har uppstått. 42 Klimat- och miljöminister (MP): Ja, det här är den stora uppgift vi har – då menar jag ”vi” i en bredare bemärkelse. Inte bara regeringen utan varje ansvarstagande politiker i landet har egentligen en primär uppgift, och det är att klara den situation som vi just nu är inne i. Det är en omvandling som kommer att förändra , men jag är övertygad om att det kommer att bli en god förändring när vi faktiskt kan växla ut och bli ett större och starkare samhälle med mer mångfald och med fler som är med och deltar i byggandet av välfärden. Det är helt riktigt att frivilliginsatserna är helt fantastiska. Precis som många andra följde jag galan. Jag hade möjlighet att sitta på plats och se dessa fantastiska svenska artister som hyllar engagemanget för att man ska ha ett bra mottagande. Men detta innebär inte – tvärtom – att det inte sker insatser från samhällets sida. Vi är medvetna om att de behöver skalas upp. sitter myndighetspersoner, byråkrater och politiker och är svettiga över de uppgifter de just nu genomför. 43 (S): Jo, som sagt, tar ett stort ansvar. Det finns även andra länder, till exempel , som tar ett stort ansvar i de här frågorna. Men det finns andra länder i EU som inte tar ett så stort ansvar och som, så att säga, försöker krypa ur det gemensamma europeiska ansvaret för att hantera situationen. Jag skulle vilja fråga vice statsminister hur regeringen arbetar på europeisk nivå för att se till att hela EU och alla EU:s medlemsländer faktiskt bidrar gemensamt till att lösa den situation som har uppkommit. 44 Klimat- och miljöminister (MP): Först skulle jag bara vilja säga att vi har ett migrationsverk där man jobbar skift – och man jobbar sjudagarsvecka – för att lösa mottagandet i det primära skedet. Vi har rektorer på skolorna som tar emot nya elever. Det handlar inte om enstaka nya elever, utan det handlar om många nya elever, som de tar in i skolorna. Det är inte ett frivilligarbete. Det är ett arbete som ligger på deras axlar men som vi alla politiker måste ta ansvar för att möjliggöra.