prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Om det är någon konfliktpunkt som kan sammanfatta den långa politiska konflikten mellan moderater och socialdemokrater skulle jag välja ut den klassiska socialdemokratiska idén om att om man sänker skatterna så slår det mot välfärden. Alliansens senaste har väldigt tydligt visat att det inte fungerar på det sättet. Trots att vi har genomfört omfattande skattesänkningar har skatteintäkterna ökat, även om man tar hänsyn till inflationen och befolkningsutvecklingen. Det hör samman med att vi skapade ett system där det i större utsträckning lönade sig att arbeta. ligger fortfarande ganska mediokert till i jämförelse med de länder som vi bör jämföra oss med i termer av skattenivåer på arbete. Men de har sjunkit kraftigt. När vi har skapat ett större tryck på jobbsökandet och ett större incitament för att ta ett arbete har det lett till att utanförskapet har minskat. Det var 1 miljon människor 2006 som levde uteslutande på de statliga eller kommunala sociala trygghetssystemen. Det antalet har minskat till 800 000, trots den värsta lågkonjunkturen sedan . En effekt som detta har fått är att det i väsentligt större utsträckning har skapats en kultur av att man ska göra rätt för sig. Man ska klara sitt eget leverne. Det är ett större tryck på individen att bära det ansvaret. En tydlig skillnad är vår reform av sjukförsäkringen. fanns det stora regionala skillnader. Det fanns även stora skillnader mellan enskilda kommuner som gränsade till varandra. Det tog hundra dagar längre att läka ett brutet ben i jämfört med vad det gjorde i . Forskningsmässigt har man kunnat fastslå att dessa skillnader beror på att när man har väldigt generösa bidragssystem som fler människor använder sig av, då skapas också en mentalitet av att de inte behöver göra rätt för sig. vrider Socialdemokraterna i rask takt tillbaka klockan och går tillbaka till höjda bidragsnivåer så att de blir ännu högre än vad de var 2006. Det finns en annan effekt av att ha väldigt höga skatter, nämligen att vissa varor och tjänster helt enkelt blir för dyra. Antingen utför man tjänsterna själv eller också anlitar man någon på den svarta marknaden. Det var just detta som RUT- och ROT-reformerna syftade till att komma åt. Uträkningar pekade på att det i princip var fullständigt omotiverat för en person som tjänade att anlita städhjälp. ser situationen radikalt annorlunda ut. Detta har gjort att det har skapats många jobb. Det har också skapats en mentalitet av att man ska göra rätt för sig. Man ska anlita hantverkare eller städhjälp vitt, och det har uteslutande positiva effekter. rullar Socialdemokraterna tillbaka till Bidragssverige och den svarta sektorn. 99 (S): Jag vill påminna om en socialdemokratisk devis som vi har haft : Gör din plikt, kräv din rätt! Den devisen har vi byggt det här landet väldigt starkt på. Jag vill börja med att beklaga att det finns moderater i den här kammaren som inte vet skillnaden mellan bidrag och försäkringar. Det är trist att det finns moderater till och med i finansutskottet som inte vet vad det är för skillnad. Ett försäkringssystem där det finns en inkomstbortfallsprincip gör att människor har tilltro till samhället så att de inte ska behöva bli oroliga när de blir sjuka, så att de inte fokuserar på att hamna i stupstocken i stället för att fokusera på att bli friska. Cancersjuka ska inte tvingas tillbaka till arbetet, och de ska inte behöva stå utan ersättning över huvud taget. Arbetslösa ska inte behöva gå från hus och hem. De har inte blivit arbetslösa frivilligt. En moderat devis lyder: De som är arbetslösa är nog det för att de är det frivilligt. Vi vet att människor i det här landet vill arbeta. Jag beklagar att vi hade en borgerlig regering som var nöjd med en arbetslöshet på . Det är inte den nuvarande regeringen. Vi ska pressa tillbaka arbetslösheten. Jag är väldigt glad över att man inte nöjer sig med den enormt höga arbetslösheten. Sedan håller jag med om att det måste finnas en legitimitet för skattesystemet. Man måste kunna vara säker på att man betalar för någonting. Många i det här landet vill vara med och bidra till en bra service till våra gamla och sjuka. Man vill vara med och ge det som man kan ge. Det är det som är så bra med skattesystemet. Vi fördelar mellan människor, från dem som har det riktigt bra till dem som behöver det allra mest. Väldigt många uppskattar att vi har ett sådant system. Det är som , kan man säga, fastän det är ett mycket bättre system att fördela mellan människor och mellan dem i vissa åldrar som behöver mer service. Det är alltså inte bara en fördelning mellan människor. Vi behöver en bättre välfärd. Jag beklagar att det finns moderater som påstår att välfärden blev bättre under den borgerliga regeringens tid. Jag skulle önska att de hade varit ute och sett hur de äldre på äldreboenden inte fick den hjälp de behövde, att barngrupperna på fritis och förskolorna blev allt större och att de anställda inom vården, sjukvården och förskolan fick allt fler att ta hand om och ge en dräglig tillvaro. Därför behövs det faktiskt mer resurser till den gemensamma välfärden, och de allra flesta vill vara med och bidra till det. Vi ska se till att vi har ett sjyst skattesystem med en bra fördelning. Det tycker den svenska befolkningen om. Den borgerliga regeringen ägnade sig åt – förutom att vara nöjd med 8 procents arbetslöshet – att sänka skatterna med 130 miljarder, mest till dem som har det bäst. Jag håller med finansministern om att om man tjänar väldigt mycket pengar kanske man är motiverad att arbeta utan att ha ett jobbskatteavdrag. Om man tjänar så mycket pengar tycker jag att det är märkligt att man måste ha ett jobbskatteavdrag för att vara motiverad att arbeta. 100 Finansminister (S): frågar mig vilken läxa jag lärt mig av att förtroendet för skattesystemet har ökat . Jag sa i förra svaret att en tydlig läxa är att svenska folket inte gillar fastighetsskatt och att vi därför inte kommer att återinföra någon fastighetsskatt. Svenska folket tycker så illa om fastighetsskatten att jag tror att den skulle riskera att skada legitimiteten för skattesystemet, och det är klart att legitimiteten för skattesystemet är viktig. Det finns en del principer som det är viktigt att skattesystemet grundar sig på. En sådan är att skattesystemet är enkelt och likformigt, vilket ökar känslan av att man förstår sig på det. Jag tror att breda skattebaser och låga skattesatser som princip är viktigt men också att en viss progressivitet i beskattningen ökar legitimiteten för skattesystemet. Men det som betyder mest för omfördelningen i samhället är inte progressiviteten i skattesystemet utan att vi har ett skatteuttag på en hög nivå och att vi sedan omfördelar det på ett jämlikt sätt till invånarna i landet. Det är där den stora omfördelningen sker. Jag har lite svårt att förstå Finn när han talar om det nedtrappade jobbskatteavdraget för personer med mycket höga inkomster och skillnaden mellan att bli rik genom att arbeta och att bli rik genom att skrapa en skraplott eller få ett arv. Jag tror inte att det är där skillnaden ligger. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar att starta och driva företag och att det finns bra förutsättningar för riskkapital i ett tidigt skede men också ett stöd när ett nytt företag ska börja exportera. När man lyssnar på får man ibland känslan av att skattepengarna bara går ned i statens fickor, utan att gå till någonting, och att skattehöjningar per definition därmed är enbart av ondo för tillväxt och sysselsättning. Men så är det inte. Om vi ser oss runt om i världen ser vi ju inte att länder med mycket låga skattesatser har betydligt högre tillväxt och sysselsättning än länder som har ett högt skatteuttag. Det handlar om att ta ut skatten på ett förnuftigt sätt men också om att använda pengarna på ett förnuftigt sätt. Då kan ett ökat skatteuttag leda till både högre sysselsättning och bättre tillväxt. Om man tar bort ineffektiva skattenedsättningar och använder dem till produktiva investeringar, till exempel utbildning, infrastruktur, bostadsbyggande och annat, kan man få ekonomin att fungera bättre. När man blickar ut över världen är det tydligt att många länder som har ett högt skatteuttag också har en god tillväxt, ett högt välstånd samt en hög sysselsättning. 101 (M): Den här debatten handlar om förtroendet för skattesystemet, ett förtroende som var mycket lågt när senast var ansvarig för skattefrågorna i . tyckte illa om skattesystemet. I den här diskussionen har jag ställt frågor till om vilka läxor hon har lärt sig. Hon nämner en enda sådan insikt, nämligen att svenska folket inte vill ha fastighetsskatt. Det är då tråkigt att så stora delar av parti talar om att återinföra fastighetsskatten. Det viktigaste för att bygga förtroende är att lämna tydliga besked om vad som gäller. har levererat tre stora svek på skatteområdet som hon här inte har velat kommentera. Det första handlar om att hon före valet sa att överskottsmålet skulle ligga fast. Efter valet har hon meddelat att överskottsmålet ska överges. Före valet sa att inga normalinkomsttagare skulle få höjd skatt. Efter valet har hon deklarerat att 1 miljon löntagare ska få höjd skatt. Vi har nåtts av nyheten att ROT-avdraget kraftigt ska försämras. Före valet skulle ROT-avdraget inte försämras. ska ROT-fördraget försämras med 6 miljarder, och ersättningsnivån ska sänkas från . Vi har alltså sett tre tydliga löftesbrott på skatteområdet: övergivet överskottsmål, höjd inkomstskatt för 1 miljon löntagare med normala inkomster, och vi har dessutom nåtts av nyheten att ROT-avdraget kraftigt ska försämras – tre saker som svenska folket inte kunde ta del av före valet men som man nu blir varse efter valet. Är det verkligen trovärdigt, finansminister , att på bara månader ändra sig i centrala frågor som överskottsmålet, inkomstskatterna och ROT-avdraget? Varför berättade inte du, , för svenska folket före valet att ROT-avdraget kraftigt skulle försämras? Du har i ditt sista inlägg chans att svara på varför du inte berättade detta före valet. 102 (M): Apropå den diskussion som här på nytt försöker väcka om vad som var orsaken till att förtroendet för skattesystemet ökade så kraftfullt under den borgerliga regeringens tid kan det vara värt att notera att det var färre människor som betalade fastighetsskatt än som inte betalade fastighetsskatt när den fortfarande fanns. Finansministerns förklaringsmodell, att det enbart skulle bero på att fastighetsskatten försvann, är inte förankrad i verkligheten. Vi genomförde och . Det gjorde att det blev helt andra ekonomiska möjligheter för vanligt folk att anlita hantverkare och städhjälp, vilket gjorde att det blev en ökad användning av dessa tjänster vitt och därmed ett ökat förtroende för skattesystemet. Vi genomförde en politik som innebar att det lönade sig att arbeta och göra rätt för sig. Det skapade en ökad kultur av att man just ska göra rätt för sig. går den socialdemokratiska regeringen fram på massiv front och vrider tillbaka klockan och höjer bidragen i bidragssystemen. Och det handlar just om bidragssystem. A-kassan är till bidrag och till försäkring. Detta är speciellt riktat mot grupper som har en relativt god etablering på arbetsmarknaden och som har goda inkomster. Det gör att den arbetslösa börsmäklaren får mer pengar i bidrag för att inte arbeta än vad den nyanställda tjejen tjänar som servitris. Det finns ingenting kvar av de socialdemokrater som krävde sin rätt och gjorde sin plikt. Kvar finns bara ett bidragsparti. 103 (S): Förutom att man inte vet skillnaden mellan bidrags- och försäkringssystem börjar man nu svamla om vilka det var som införde ROT-avdraget. får vi backa bandet. Vilka var det som införde ROT-avdraget? Jo, det var den socialdemokratiska regeringen som införde som ett system för att gasa på i lågkonjunktur, för att vi skulle efterfråga tjänster i lågkonjunktur. Det var inte meningen att det skulle ligga fast. Det var den socialdemokratiska regeringen som införde det, om det nu är så att man vill glida även på den sanningen. Vi får reformera och fundera på om vi använder skattepengarna rätt. Vi måste fråga oss på vilket sätt vi ska använda dem för att få så mycket pang för pengarna som möjligt och så många jobb för pengarna som möjligt. Därför måste vi se över det. Jag beklagar att den borgerliga regeringen var nöjd med 8 procents arbetslöshet och att man påstod att man tog bort människor ur utanförskap. I själva verket tog den borgerliga regeringen bort försäkringssystemet för människor. Sjuka hamnade i stupstocken. Man tog bort människors ersättningar och deras möjlighet till en bra försörjning när de var mellan jobb. Det innebär att människor hamnar helt utanför försäkringssystemet. Det kan leda till att de blir beroende av släktingar. Det kan till och med leda till brottslighet. är det många människor som saknar möjlighet att få något som helst stöd från staten, och det beklagar jag. Men vi ska se till att ge även dessa människor tryggheten och framtidstron tillbaka. 104 Finansminister (S): Jag tackar för en interpellationsdebatt om en angelägen fråga, nämligen förtroendet för skattesystemet. Det är viktigt att vårda det förtroendet, och det är glädjande att förtroendet för skattesystemet har ökat under den borgerliga regeringens tid. Låt mig svara på frågor. När det gäller överskottsmålet var jag tydlig före valet med att så länge vi har ett överskottsmål ska vi hålla oss till det. Men jag var också tydlig med att jag ansåg att det skulle komma en tidpunkt när det var angeläget att se över överskottsmålet. Jag vill påpeka att vi inte har avskaffat överskottsmålet, utan vi har gett i uppdrag att titta på konsekvenserna av att ändra överskottsmålet till ett balansmål. Det sa jag redan före valet att vi avsåg att göra. Vi höjer inte skatten för vanliga inkomsttagare. Däremot höjer vi inte brytpunkten med KPI plus utan bara med KPI. Det innebär att ingen människa som har samma inkomst som året innan får en höjd skatt. gick det inte igenom, men när det går igenom har man inte en annan skatt än . Har man samma lön har man inte en högre skatt utan faktiskt en lägre skatt – men inte lika mycket lägre som om man hade höjt brytpunkten med KPI plus . Vad gäller har det hänt en del efter valet som vi inte kände till före valet. Kostnaden för har ökat mycket mer än vi förutsåg. Prognosen för ökade kostnader är 2 miljarder bara . Det slukar pengar ur statsfinanserna i kombination med att statsfinanserna är i ett sämre skick än vad vi trodde före valet. Prognoser visar även att bostadsbristen är större än man trodde. Det börjar även bli brist på byggnadsarbetare. Därför menar vi att en del av de pengar som går till renovering i stället behöver gå till nybyggnation av bostäder. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:390 om diskriminering vid landets universitet och högskolor 105 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stoppa diskriminering baserad på kön vid landets universitet och högskolor samt på vilket sätt jag arbetar långsiktigt för att motverka diskriminering vid landets universitet och högskolor. Vidare har interpellanten frågat om jag ämnar ta upp problemet med diskriminering baserat på kön inom ramen för den expertgrupp för jämställdhet i högskolan som aviserats. Jag vill börja med att tacka för att hon lyfter fram dessa angelägna frågor. Vi är en feministisk regering, och arbetet för ökad jämställdhet är en av våra viktigaste frågor. När det gäller universitet och högskolor har regeringen som målsättning att kvinnor och män ska kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär, vilket tyvärr inte är verkligheten . är till exempel alltför få av professorerna kvinnor, och andelen kvinnliga professorer ökar för långsamt. När det gäller enskilda fall ska, som interpellanten vet, varken regeringen eller jag uttala oss om dessa. I flera olika författningar finns regleringar om jämställdhet vid universitet och högskolor. Högskolelagen anger till exempel att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet. Vidare framgår av diskrimineringslagen, utöver förbud mot diskriminering, att universitet och högskolor är skyldiga att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett bland annat kön för både anställda och studenter. Det kan nämnas att en utredning har sett över frågan om hur reglerna om så kallade aktiva åtgärder mot diskriminering kan effektiviseras. Den frågan bereds nu i . Det finns också flera myndigheter som arbetar med dessa frågor, både genom uppföljning och genom främjande arbete gentemot våra lärosäten. Jag följer kontinuerligt hur lärosätena arbetar med jämställdhet. Jämställdhetsfrågorna står i fokus för en feministisk regering. De ska genomsyra alla politikområden, så också högskole- och forskningspolitiken. Redan i regeringsförklaringen lyfte statsministern till exempel fram att forskningsanslagen ska fördelas mer jämställt och att andelen kvinnliga professorer ska öka. När det gäller interpellantens tredje fråga om den planerade expertgruppen för ökad jämställdhet i högskolan bereds uppdraget i . Vi måste bli bättre på att ta till vara individers kompetens, oavsett kön. 106 (M): Det är bra att statsrådet har koll på utredningar och på de lagar och förordningar som gäller. Men det är inte lagen jag frågar om och behöver hjälp att ha koll på, utan jag undrar vad statsrådet vill göra när högskolor och universitet bryter mot lagen. är ett förhållandevis jämställt land. När undersöker och rankar kvinnors ekonomiska möjligheter placeras på första plats, som det land i världen där kvinnor har störst ekonomiska möjligheter. Min uppfattning är dock att jämställdheten är absolut och inte relativ. När vi ser att människor på grund av sitt kön ges olika möjlighet till karriär, lön och utbildning är det ett problem, oavsett vad andra länder gör. Ingen ska behöva bli bortsorterad från arbetslivet eller från högskolan på grund av kön eller etnisk bakgrund. Men så är fallet . Det är som sagt bra att statsrådet har koll på det arbete Alliansen påbörjade och att hon följer utvecklingen. Men det spelar liten roll om man inte föreslår åtgärder och reagerar när negativa saker uppmärksammas. Det exempel jag tog upp i min interpellation var ju tyvärr bara ett exempel av flera. En granskning från visar att mer än hälften av landets 31 statliga högskolor och universitet har diskriminerat och alltså brutit mot diskrimineringslagen. Vidare uppger mer än vart fjärde lärosäte att de tänker fortsätta med detta i olika former . Enligt diskrimineringslagen är det olagligt att öronmärka en plats åt en person med ett visst kön eller att välja en person med sämre meriter framför en med bättre meriter. Rättsläget är kristallklart. Ändå ser vi gång på gång att det sker. Jag upplever att jag inte får något svar av statsrådet. Därför, herr talman, vill jag åter fråga statsrådet vad hon ämnar göra åt saken. Om ingenting föreslås börjar man ju undra, och jag tvingas nästan tro att statsrådet tycker att det är bra att landets högskolor och universitet bortser från lagen och att statsrådet tror att vi kan uppnå jämställdhet genom att bortse från grundläggande demokratiska principer. Hur kan man då kalla sig för en feministisk regering? Det förstår inte jag. Det som sker runt om i landet är att personer, enbart på grund av sitt kön, inte får utbildningsplatser eller möjlighet till meriterande kurser och tid som gör att de kan få till exempel en professur. Jag vet att kvinnor studerar alltmer och har kompetens. Om vi hade gått på kompetens före kön hade varit ett mer jämställt land. Därför tycker jag att dessa frågor är otroligt viktiga, och jag skulle gärna vilja ha svar från statsrådet. 107 Statsrådet (S): Jag svarade just på den fråga som jag tycker att själv svarade på. Rättsläget är väldigt klart, och dessutom har vi domstolar som dömer i sådana frågor. Vi har också en myndighetsutövning, och precis som jag sa i mitt svar har vi inte rätt att lägga oss i dessa saker. De ska skötas av domstol eller genom myndighetsutövning. Det finns inget som är oklart när det gäller lagstiftningen på dessa områden. Däremot är fortfarande av professorerna kvinnor, medan är män. Jag delar helt uppfattningen att det är strikta meriter och kompetens som ska avgöra om man ska komma i fråga för anställning och hur forskningsanslagen ska fördelas. Tyvärr är det inte alltid så. Det finns diskriminerande understrukturer. Det är precis det vi vill titta på genom att bland annat ha en expertgrupp för jämställdhet men också ge ett tydligt jämställdhetsintegreringsuppdrag till alla våra lärosäten. Jag utgår från att inte heller du, , är nöjd med fördelningen och med att det går så långsamt. Det var bland annat den förra regeringens arbete som pekade på att det inte fungerar och att det inte alltid är strikt meritbedömning eller kompetens som ligger till grund för hur både forskningsanslag och anställningar fördelas. Vi måste därför intensifiera arbetet. De projekt som genomförts och den uppföljning som Statskontoret fick i uppdrag av den förra regeringen att göra visar att det tyvärr inte går framåt, trots att det är fler kvinnor på grundutbildningen. Därför får vi utgå från att det fortfarande försiggår en könsdiskriminering som vi behöver uppmärksamma. Jag hoppas att vi kan ha en bred enighet om att det här är ett viktigt arbete och att det inte bara är den feministiska regeringen som står bakom det. 108 (M): Jag tolkar det som att ministern är emot det kvotsystem som många av högskolor och universitet använder när de säger att sökande behöver ha ett specifikt kön för att kunna tilldelas en specifik plats. har andelen kvinnor som läser på högskolor och universitet legat på . Antalet kvinnor har sedan ökat ganska kraftigt om vi ser på utbildningar som läkarutbildningen, tandläkarutbildningen och juristutbildningen. Kvinnor är vinnare när man mäter kriterier för kunskap. Men om man börjar mäta andra kriterier och säger att kön kanske är ett viktigare kriterium diskrimineras även kvinnor. I det fall jag tog upp råkade det vara en man som inte hade fått information om att man kunde söka en tjänst för att kunna bli professor. Man hade inte ens kollat på hans ansökan, enbart på grund av att han var man. Men i de allra flesta fall där man har använt liknande system och principer är det kvinnor som nekats rätten till grundutbildning. De har nekats möjligheten att komma in på en utbildning över huvud taget just för att de är tjejer, till förmån för att killar med lägre kunskap och lägre meritpoäng ska komma in i stället. Vi måste ta fasta på de grundläggande principerna. Om man bortser från dem kan det inte bli jämställt eller rättvist. Därför tycker jag att det vore bra om statsrådet kunde uttala att hon är emot det kvoteringssystem som många av landets högskolor och universitet använder sig av, särskilt nu när det har visat sig bryta mot diskrimineringslagen. När vi nu ser att detta har skett år tycker jag att det är lite tandlöst att säga att det är upp till dem och att ministern inte kan lägga sig i. 109 Statsrådet (S): Man kan tycka att det är tandlöst att vi inte lägger oss i domstolsprocesser, men det är faktiskt så det är tänkt att fungera. Varken folkvalda eller regeringen ska lägga sig i dem. Här stiftas lagar, och den lagen står vi bakom. Det är den som ska följas, och det är domstolar som ska se till det. Jag blir lite bekymrad när jag hör . Hon verkar tro att det här kommer att lösa sig med tiden, bara för att vi har fått in fler kvinnor i grundutbildningen. Så är inte fallet. Det har gått väldigt långsamt. har andelen kvinnliga professorer ökat från .