prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Det är bra att har svängt från då de inte var lika intresserade av att lägga ytterligare resurser på försvaret. Till försvar måste dock sägas att det hänt en del i vår omvärld som ger ökad anledning att lägga resurser på försvaret. Det är bra att man anpassar sin politik till omvärldsutvecklingen. Det är positivt. Vi socialdemokrater varnade för den utvecklingen . Jag önskar naturligtvis att vi hade haft fel och att utvecklingen hade gått åt ett annat håll. Den bedömning vi gör är att försvaret bör kunna hantera detta i sin budget på drygt 40 miljarder, 40 000 miljoner, men självklart är det upp till Försvarsmakten att hantera frågan. Det är inte lämpligt att myndigheten får exakta riktlinjer från om hur den ska hantera sin ekonomi, utan det är Försvarsmakten naturligtvis själv bäst på att bedöma. 53 HANS (M): Jag önskar egentligen inte några riktlinjer från finansministern. Det hade räckt med en kompensation till Försvarsmakten på samma sätt som kommuner och landsting kompenseras. Det hade dugt fint för mig. Jag satt i Försvarsberedningen, herr talman, och var med om en del av det förpost- och efterpostfäktande som finansministern antyder. Det fanns förslag, absolut, men problemet var att den finansieringsmodell som då föreslogs slog mot jobb och tillväxt. Jag tillhör dem som är både en försvarsvän och en vän av svenska jobb och svensk tillväxt. Det är viktigt att hålla det i huvudet. Jag kan glädja finansministern med att de nivåer som Socialdemokraterna och vi andra talade om i Försvarsberedningen nu har överträffats tack vare den uppgörelse som Socialdemokraterna varit med om att sluta med bland annat . Vi kan konstatera att i den delen slutade berättelsen väl. Till det kommer att under dessa år – det inkluderar det som vi förhandlade om i försvarsbudgeten – har det från Socialdemokraterna inte lagts fram några skarpa förslag i kammare om ökad medelstilldelning. Det är alltså en sak att tala om det och någonting annat att leverera. är vi med och hjälper till att leverera mer pengar till försvaret. Det tycker jag i grunden är bra. Läget är oroligt. I denna stund sker attacker från rysk sida in i . Vi ser också hur luftrum och vatten kränks i . Det är ett försämrat säkerhetsläge. Den grundläggande frågan är om kompensation ska ges när man nu höjer ungdomsarbetsgivaravgifterna, vilket i grunden är allvarligt för många företag och svenskt näringsliv i övrigt. Kommuner och landsting ska kompenseras, tycker regeringen. Då är det för mig kuriöst att man säger att det finns en del sektorer som kan klara sig själva, till exempel försvar, som är en av landets största ungdomsarbetsgivare. Jag hade tyckt att det varit elegant med en kompensation och inte riktlinjer. 54 Finansminister (S): När själv tar upp det kan jag inte låta bli att påminna om det lite komiska i att , när ni satt i regeringsställning och vi förhandlade inom Försvarsberedningen, var stenhårda med att vi var tvungna att vara överens om finansieringen. Vi kom med finansieringsförslag, men ni avslog dem. Sedan hade ni inga egna finansieringsförslag. Ni kunde inte göra upp om vi inte var överens om finansieringen, för ni lyckades inte plocka fram pengarna. Men när ni är i opposition har ni svängt . Då vägrar ni att diskutera finansiering och vill inte försöka komma överens om det, utan då är det regeringen som ska ordna finansieringen. Ni har en princip när ni är i regeringsställning men en helt annan princip när ni är i opposition. Det är mycket märkligt. Jag har haft väldigt svårt att förstå den principiella inställningen, eller snarare den totala principlöshet som haft i den här frågan. Vad gäller försvaret är jag glad att vi trots detta har kommit överens. Jag tycker att det är bra att vi har en bred majoritet i bakom den här politiken. Tyvärr är det nödvändigt att stärka försvaret och svensk försvarsförmåga. Det har varit viktigt att göra det då försvaret inte fått de resurser som det behöver. Vad gäller arbetsgivaravgiften för ungdomar kommer försvaret att kompenseras . Regeringens bedömning är att försvaret kommer att klara det halvår som återstår fram till dess med de resurser som det har. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2014/15:536 och 555 om konsekvenser för landsbygden av höjd skatt på bensin och diesel 55 Finansminister (S): har frågat mig dels på vilket sätt landsbygden kompenseras när bensin- och dieselskatten höjs, dels hur bensin- och dieselpriset påverkas av indexeringen . har frågat mig om jag är beredd att lägga fram förslag för att kompensera dem som bor och verkar på landsbygden för ökade kostnader, till exempel för höjd skatt på bensin och dieselbränsle. Staten har ett stort budgetunderskott. Genom att höja skatten på drivmedel kan vi finansiera viktiga reformer och stärka skattesystemets klimatstyrande effekt. Vi höjer energiskatten för att kunna satsa på till exempel järnväg och annan infrastruktur. Förutom satsningarna på järnvägen kommer också andra investeringar att genomföras, bland annat inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen. Programmen omfattar bland annat satsningar på innovation, företagande, bredband, hållbara transporter och service. Insatserna kommer att ha stor betydelse för att stärka landsbygdens förutsättningar för hållbar tillväxt. Regeringen investerar också i en utbyggnad av högskolor i hela landet. skriver i sin interpellation att skatterna enligt promemorian kommer att höjas med index efter 2017. Eftersom det var bestämmelsen om indexering av energi- och koldioxidskattesatserna på bränslen infördes utgår jag från att egentligen avser förslaget om att skattesatserna på bensin och dieselbränsle, utöver indexeringen, också ska räknas om utifrån bnp-utvecklingen. Detta gör att hennes räkneexempel inte är relevant. 56 (M): Den rödgröna regeringen har aviserat en rejäl skattehöjning på bensin och diesel. kommer bensinskatten att höjas med per liter och dieselskatten med per liter. Enligt regeringens beräkningar ska detta ge statskassan ett tillskott på 4 miljarder, pengar som bland annat används för att höja a-kassan. Vi i Alliansen har länge varnat för att en höjning av dessa skatter kommer att slå hårt mot både landsbygd och glesbygd, där avstånden är långa och man inte har något annat val än att ta bilen till jobbet, affären och barnens fritidsaktiviteter. Jag som kommer från ett landsbygds- och glesbygdslän, , har fått väldigt många telefonsamtal och upprörda mejl. Inte minst barnfamiljer oroas över om de ska ha råd att bo kvar där de bor. Det är barnfamiljer som inte bara har per dag att köra till jobbet utan också en hel del körande för att deras barn ska ha vettiga fritidsaktiviteter. trollar man med knäna för att vardagspusslet med hämtning och lämning ska fungera. Man vill att ens barn ska få hålla på med sina intressen. Men ställer man sig naturligtvis frågan om plånboken kommer att klara av detta . Regeringen menar att man ska använda pengarna till att satsa på förbättrad kollektivtrafik. Handen på hjärtat – varken finansministern, jag eller de som bor på landsbygden tror att detta är möjligt. Det kommer inte helt plötsligt att finnas fler länsbussar som går från till . Som kommunpolitiker i vet jag att det helt enkelt blir för få bussturer för att det kollektiva åkandet ska få något fotfäste. Inte ens i centrala stadskärnan var detta möjligt. Nej, finansministern, det är helt enkelt de som redan bor i större städer, med nära tillgång till tunnelbana och annan kollektivtrafik, som möjligtvis kommer att märka någon skillnad. För lands- och glesbygdsborna är det rätt upp och ned en kostnadshöjning för att kunna ta sig fram och tillbaka till jobbet, affären och fritidsaktiviteterna. Regeringen och dess landsbygdsminister säger att hela landet ska leva, men hur rimmar detta med denna skattechock för alla som är beroende av bilen i sina dagliga gärningar, oavsett om det gäller arbetspendling, företagande eller skjutsande av barn? För människor som bor ute på landsbygden finns det inga andra alternativ än just bilen. Regeringen tar helt enkelt pengar från landsbygden och ger till storstaden. Det blir landsbygden som får betala den höjda a-kassan, som landsbygden riskerar att utarmas ännu mer. Därför vill jag återigen fråga finansministern på vilket sätt hon kommer att kompensera gles- och landsbygdsborna för denna skattechock. Jag vill också fråga finansministern om hon delar min oro för att landsbygden utarmas på jobb, tillväxt och boende. 57 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret, som jag dock inte kan vara särskilt nöjd med. Jag har inte fått svar på min fråga om finansministern är beredd att kompensera dem som bor och verkar på landsbygden för de ökade kostnader som en höjning av bensin- och dieselskatten innebär. Eller ska jag tolka icke-svaret som ett nej? I så fall är jag naturligtvis inte nöjd med det heller. I svaret talar finansministern om satsningar inom landsbygdsprogrammet. Jag antar att finansministern bland annat tänker på utbyggnaden av bredband, vilket är en av många åtgärder som behövs för att stötta och verka för en levande landsbygd. Men det har kanske inte så mycket med bensinskatten att göra. Finansministern menar att denna skattehöjning ska ge 4 miljarder, som ska finansiera viktiga reformer. Men medan till exempel satsningar på infrastruktur tar tid träder den här skattehöjningen i kraft . Det sägs även i svaret att skattesystemet har en klimatstyrande effekt. Jag antar att man menar att utsläppen ska minska, vilket är bra för miljön och bidrar till inbromsning av temperaturhöjningen. Men skatterna styr nog inte klimatet. Olika uttalanden har gjorts av finansministern vad gäller höjningen av bensinskatten. Ett av dem är att orsaken till höjningen är ett sjunkande oljepris. Då vill jag fråga: Är det så att man kan tänka sig att sänka skatten på bensin och diesel om oljepriset skulle stiga? Jag hade blivit glad om svaret blev ja. Även om jag är en positivt lagd person tror jag dock inte att jag får det svaret, men jag blir gärna överraskad. I valrörelsen sa Socialdemokraterna att man inte ville höja bensinskatten. Jag citerar ur vad massmedierna skrev efter ekonomidebatten : ”Ekonomidebatten började högoktanigt. Bensinpriset drog direkt upp engagemanget. – – – Samtliga partiers företrädare fick gissa vad en liter 95-oktanig bensin kostar … Både , S, och , M, lovade att det inte blir någon höjd bensinskatt. – Jag tänker låta priserna vara. Det är dyrt nog för dem som bor i glesbygden, säger finansminister , M. ville däremot se en prishöjning på litern. – – – Socialdemokraterna vill inte heller höja bensinskatten. – Det är jättedyrt att tanka bensin som det är, vi ser inget behov av att höja bensinskatten. Däremot vill vi införa en miljöbilsbudget, säger , S.” Det är uppenbart att detta är en eftergift till . Vi kanske ska vara tacksamma för att det stannar vid , exklusive moms, och med moms. Finansministern hänvisar i sitt svar till regionalfondsprogrammen. Problemet är bara att byggande av infrastruktur tar tid, och får de personer som bor på landsbygden betala ett högre pris. Det saknas buss och tåg. lägger ned sina lokalkontor. Lanthandlare försvinner och så vidare. Vad säger finansministern till alla som bor på landsbygden? Vad säger hon till alla föräldrar som skjutsar sina barn till förskolan, aktiviteter, fotbollsmatcher och kanske till ridskolan, för att anknyta till en tidigare debatt? Vad säger finansministern till dem som får längre pendlingsavstånd till sina arbeten på grund av att statliga myndigheter lägger ned sina lokalkontor? Vad säger finansministern till dem som får längre avstånd till matbutiken? De ökade kostnaderna ska dessutom tas av inkomsten efter skatt. Det kan faktiskt i förlängningen vara så att föräldrar tvingas säga nej till sina barn eller flytta från landsbygden. 58 Finansminister (S): Det har hänt något dramatiskt under det här året. Framför allt har det accentuerats . Oljepriset har fallit dramatiskt. Det föll med . Det är klart att det påverkar vilken politik som regeringen bör föra och vilken som är lämplig att föra. Att höja bensinskatten när bensinpriset var mycket högt tyckte jag inte var någon bra idé. Men har oljepriset och även bensinpriset sjunkit. Det är utifrån den utgångspunkten man ska se eventuella kostnadsökningar för personer som åker bil. Det är utifrån ett lägre bensinpris än det har varit tidigare. För att upprätthålla omställningen och omställningstrycket är det viktigt att det finns ekonomiska styrmedel. Det brukar även moderater tycka. Det var också därför, antar jag, som den tidigare moderata regeringen höjde bensinskatten trots att man inte hade sagt det inför valet. Men detta är ett förslag från den här regeringen för att minska transporternas klimatpåverkan. Den hade annars riskerat att öka med det låga oljepriset, som sedan innebär lägre bensin- och dieselpris. Vilka andra förslag har ? Jag tror att vi är eniga om att vi behöver minska transporternas klimatpåverkan. Jag är naturligtvis intresserad av att höra vilka förslag har för att minska klimatpåverkan från transporterna. Jag uppskattar verkligen det engagemang som finns hos både och vad gäller möjligheten att leva, bo och verka i hela landet. Det är en fråga som också engagerar mig och hela regeringen. Regeringen har vidtagit åtgärder för att på olika sätt förbättra möjligheterna att leva och bo på landsbygd och i glesbygd. Bland annat är de program som finns, landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen, viktiga. Det handlar bland annat om stöd till service men också om utbyggnad av bredband, som vi vet är otroligt centralt för att man ska kunna verka och arbeta i glesbygd. Det finns andra politikområden som spelar roll. Till exempel har vi ett kommunalt skatteutjämningssystem som är centralt för möjligheten för de mer glesbefolkade kommunerna att upprätthålla god service. Här har den tidigare moderatledda regeringen föreslagit ett särskilt stöd för tätbefolkade kommuner via en extra, som man kallar den, tillväxtmiljard i det kommunala utjämningssystemet. Först var alla partier överens om ett kommunalt utjämningssystem. Sedan kom den moderatledda regeringen och sa: Nja, vi ska nog lägga lite extra pengar på just de kommuner som är tätbefolkade. Jag undrar lite hur det rimmar med och engagemang i glesbygden. Regeringen har föreslagit att man ska återgå till det kommunala utjämningssystem som vi alla var överens om. Då kanske och tycker att det är en ganska bra idé. Vad gäller lokalkontoren är det en process som har pågått . Den tidigare borgerliga regeringen gjorde tyvärr inte någonting. Den här regeringen har gett Statskontoret ett uppdrag att se hur man kan ge de myndigheterna bättre stöd i hur de ska tänka när de organiserar sin verksamhet. Det betyder att vi i den här frågan faktiskt redan har gjort mer än vad den borgerliga regeringen gjorde . 59 (M): Socialdemokraterna lovade de facto i valet, precis som min kollega citerade, att inte höja bensinskatten utöver de indexökningar som sker , oavsett om det är fallande eller ökande oljepriser. Vi vet inte heller hur priserna kommer att se ut – eller hur? Men efter valet kom det helt andra besked. Enligt vårpropositionen ska den höjas med , vilket i princip innebär att det blir en höjning med . Det är ännu ett i raden av alla löftesbrott från denna rödgröna regering. Regeringen får kritik till och med av tidigare socialdemokratiska statsråd för just löftesbrott. Att slira på löften är ingen framgångsfaktor. Regeringen berättade nämligen inte hela sanningen om skattehöjningarna. Enligt förslaget kommer bensin- och dieselskatterna att höjas inte bara utifrån index utan också utifrån bnp . Detta sker utan att ett beslut måste fattas av , vilket bara det har ifrågasatts. Det har ifrågasatts om det är rätt och riktigt ur en konstitutionell synvinkel. Man etablerar helt enkelt ett system för automatisk skattehöjning utan att beslut behöver fattas av . En extra höjning innebär att skatten blir högre utan att beslut fattas här. vill regeringen att indexuppräkningen av skatten på bensin och diesel ska plussas på . Det är som ska avspegla bnp-utvecklingen. Det är något som bland annat anser är ett feltänk och inte heller rimligt. Man säger: Bnp kan bara öka för att den arbetsföra befolkningen ökar. Det är inte rimligt att skattesatserna ska påverkas av befolkningstillväxten. efterlyser en analys av förslagets fördelningseffekter. Man säger: Det är för det första inte givet att alla har en inkomstutveckling som följer bnp, och för det andra kan förslaget påverka låginkomsttagare och glesbygdsbor i större omfattning än andra. Min fråga till finansministern är om hon tycker att det är rätt och riktigt att låginkomsttagare och glesbygdsbor ska bekosta höjningarna i a-kassan. Vad är finansministerns besked till de löntagare som inte har en inkomstutveckling som följer bnp? 60 (M): Jag får upprepa min fråga: Är finansministern beredd att sänka skatten om oljepriset skulle gå upp? Priset på bensin har väl i och för sig inte gått ned . Jag vet inte exakt hur mycket det har gått ned, men inte har det gått ned i alla fall. Finansministern pratar om landsbygdsprogrammet. Jag var också inne på det. Men problemet är att de grejerna tar tid att genomföra, och de som bor på landet drabbas av kostnadshöjningarna . Landsbygden behöver fler jobb, inte höjd bensinskatt. Jag vill också vända mig mot det här med skatteutjämningssystemet. Jag är från södra delen av , vilket framgår. och är inte särskilt tätt befolkade. De drabbas av den här miljarden. Vad jag har emot den är att man gör detta med väldigt kort varsel. Människorna som bor på landsbygden har inga alternativ. Det går ingen buss. Det går inget tåg. De är tvungna att ta bilen. Det är bra att fler har möjlighet att åka kollektivt, men då krävs det att det finns ett alternativ. Vi var inne på miljömålspremier, men bensinskattehöjningen drabbar även biodrivmedel, det vill säga miljönyttan blir inte så stor som den skulle kunna vara. Jag har en fråga. Man skulle kunna höja reseavdraget. Man skulle kunna utforma ett reseavdrag som är till för de människor som bor där det faktiskt inte finns alternativ. Det är ett sätt att försöka kompensera dem som bor på ställen utan alternativ. De kan vänta på bredband, och de kan vänta på bättre service. Men de drabbas av kostnaderna från dag ett. Min fråga är: Skulle ett differentierat reseavdrag kunna vara någonting? Är det någonting som finansministern och regeringen skulle kunna tänka sig att titta på? 61 Finansminister (S): Ursäkta, – jag missade att svara på om vi ska sänka skatten när oljepriset går upp, eller om oljepriset går upp. Prognosen är att vi kommer att ha ett lågt oljepris under en ganska . Det är de bedömningar som de flesta bedömare gör framöver. Det är också så som marknaden har prisat in det. Bedömningen är alltså att det kommer att vara ett lågt oljepris under en ganska . Om det sedan skulle hända någonting får vi naturligtvis återvända till frågan. Det är dock viktigt att ha med sig just detta att bedömningen är att oljepriset kommer att fortsätta vara lågt. Det är också mot den bakgrunden man ska se denna skattehöjning. Det kommer att bli dyrare att köra bil än det var , men inte alls i den nivå som skatten förändras utan betydligt mindre. var kritisk till indexeringen; hon verkar vara principiellt emot indexeringar. Jag undrar om också är kritisk till indexeringen av brytpunkten. Det är en annan indexering som finns i skattesystemet. Jag undrar om hon bara är för indexeringar som sänker skatten och är emot indexeringar som påverkar skatteintäkterna på ett positivt sätt. Eller finns det någon annan princip som har i frågan? Om vi ser på reseavdraget är det en inte ointressant fråga som ställer vad gäller avdragets konstruktion. En fråga som har varit uppe i debatten och något som även finns i är ett avståndsbaserat reseavdrag, som skulle kunna gynna personer som bor i glesbygd och som har lite längre väg att resa till jobbet. Om är intresserade av att diskutera frågan är jag öppen för diskussion om ett avståndsbaserat reseavdrag. Det skulle också vara intressant att se lite grann hur det har fungerat i , där det har funnits ett sådant avdrag . Det skulle kunna vara någonting som vore bra för personer som bor i glesbygd. Det är intressant att höra att försvarar den miljard som i huvudsak går till moderatstyrda kommuner här i . Men den går också till några moderatstyrda kommuner i . Det är roligt att någon står upp för och . Jag hoppas att alla som sitter och tittar och lyssnar på debatten hör att det är och som är de glesbygdskommuner som nu bekymrar sig för. De tycker att det är viktigt att det ska gå ett särskilt stöd till dessa kommuner och till kommuner i . Jag tror att de åhörare vi har i , , , , och en rad andra kommuner noterar detta. 62 (M): Finansministern efterfrågade i sitt förra inlägg Alliansens tankar om hur vi kan göra någonting åt klimatet. Jag kan bara konstatera att har personbilarnas totala utsläpp av växthusgaser minskat trots en ökad trafik – detta för att vi i Alliansen ville stimulera till en mer klimatsmart fordonspark, och inte straffa dem som dagligdags är beroende av en bil. Det ska med teknisk utveckling vara möjligt att bo och leva i hela landet och att bedriva företag i ett glesbefolkat land som utsläppen minskar. Det tycker vi är en smartare väg att gå framåt. Den dramatiska höjningen innebär inte bara en inskränkt frihet för människor att välja var man bor. Den innebär också att företag ute på landsbygden förlorar i konkurrenskraft, och den riskerar att leda till färre jobb ute på landsbygden. är ett av mest glesbefolkade länder som vi har världens högsta bensinskatt. Regeringen och finansministern skyller höjningarna på sitt samarbetsparti, , som är kända för att vara landsbygdsfientliga. Jag undrar om finansministern delar denna landsbygdsfientlighet. Kan finansministern garantera att landsbygden inte utsätts för fler löftesbrott ? Återigen: Vad säger finansministern till de inkomsttagare som oftast berörs, som bor ute på landsbygden och som inte följer en inkomstutveckling på bnp på ? 63 (M): Då får vi se. Det är riktigt att prognosen är ett lågt pris. Men jag kommer nog att ställa frågan när oljepriset går upp. När det gäller reseavdraget är avstånd en sak. Men man behöver titta på innehållet och se om det finns alternativ. Detta gäller inte bara glesbygd, utan det gäller även landsbygd. Jag försvarar inte det nya förslaget om inkomstskatteutjämningen. Jag sa att det inte bara är tätbefolkade kommuner som drabbas. och är inte särskilt tätbefolkade på det sättet. Jag tycker att det är skrämmande att man bara pratar glesbygd. Jag bor själv på landet. Jag bor inte alls särskilt långt från närmaste tätort, men någon buss går inte. Den bara finns inte. Som var inne på är det för få människor som åker per tur. Jag tycker att det är bra att det blir en öppning för att titta på reseavdraget. Men jag skulle vilja göra tillägget att det inte bara handlar om avståndet. Man ska kunna titta på om det över huvud taget finns något alternativ. Människor kan inte traska iväg med två ungar i i regn och storm där det inte ens finns någon gång- och cykelväg. Det har inte bara med avstånd att göra, utan det handlar om huruvida det över huvud taget finns någon buss, något tåg eller så. Till slut vill jag tacka för en bra debatt, och jag ser fram emot lite konstruktiva förslag när det gäller reseavdraget. 64 Finansminister (S): undrar hur människor som bor på landsbygden ska kompenseras. Då vill jag påpeka att oljepriset har fallit och att det är betydligt billigare att köra bil än det var . Medan satt och styrde fördubblades oljepriset. Jag minns inte att man hade någon särskild kompensation till människor i glesbygden då. Det måste ju ha påverkat deras kostnader betydligt mer än den förändring som vi nu föreslår. Jag uppskattar det engagemang som finns här i kammaren för glesbygdens och landsbygdens utveckling.