prot · H30921 · 2015-11-04 00:00:00 — Vi är här för att diskutera en proposition som regeringen har lagt fram. Vi kan se att utskottet i stort är enigt utöver två förslag som kommer från Alliansens sida där man har gjort gemensam sak. Den här debatten har visat sig bli lite grann av en allmän bostadspolitisk debatt. Jag kan konstatera att med tanke på den migration vi har haft framför allt saknades det helt och hållet framförhållning från Alliansens sida som de regerade. Man har ständigt pratat om regelförenklingar ungefär som att det skulle kunna lösa bostadsbristen i stället för att ha en reglerad invandring för att klara av att hantera befolkningsökningen och hålla den i takt med byggandet i . Man fortsätter att hävda att regelförenklingar är det som ska lösa bostadskrisen och har kommit med två förslag. Ett av de förslagen stöder vi tillsammans med allianspartierna och fäller därmed regeringens förslag i den frågan. När det gäller det andra förslaget fäller vi det tillsammans med regeringen. Eftersom det är som är vågmästare i är det också vi som avgör beslutet när det ställs på sin spets. Det ena förslaget handlar om att tvinga kommunerna att införa en form av incitament som innebär att man ska klara av handläggningen av bygglov inom rimlig tid. Det andra förslaget är framhastat av Alliansen och innebär att man vill kringgå detaljplaner för att i stället hasta på förslag för att kunna skapa byggnation inom planlagda områden där detaljplanen har utgått. Det känns som sagt som ett framhastat förslag från Alliansens sida för att kunna lösa den migrationspolitiska situation som vi står inför i . Det är inte på det sättet jag tycker att vi ska planera samhällena. Det är inte på det sättet som anser att vi skapar bra förutsättningar att bygga samhällen . Från Alliansens sida vill man gärna slå sig för bröstet, och man menar att den ökning som vi faktiskt har sett när det gäller byggnationen har att göra med deras regelförenklingar. ser vi att trenden med ökat byggande följer börsuppgång och samhällsekonomiska förbättringar för medborgarna. Det gör det möjligt för dem att kanske i första hand köpa sig en bostadsrätt, en villa eller ett radhus. Frågan är egentligen hur mycket regelförenklingarna har bidragit med i slutändan. Jag funderar över hur Alliansen och för den delen även regeringen har tänkt hantera den ökade migrationen till på 190 000 personer och upp till 170 000 personer , enligt prognoserna. Därtill kommer anhöriginvandringen. Frågan är om inte Alliansen tillsammans med regeringen ska ställa sig bakom ett nytt miljonprogram för att ha möjlighet att ge de människorna någonstans att bo här i , i stället för att de ska bo i tältläger eller gymnastiksalar. Det är den enda lösningen jag kan se på en bostadskris i . Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Det är inte ett förslag från . Däremot är det vad jag antar kommer att vara regeringens förslag framöver. Men även Alliansen måste ställa upp på det eftersom de nu har sagt ja till ökad migration till . 52 (C) replik: Det gick snabbt att bestämma sig för att ta replik. Jag reagerade när sa att det är ett framhastat förslag. Han gav olika skäl till det och spekulerade om varför. Det här utreddes i utredningen enklare planprocess. Jag tror att det var eller 2012. Förslaget bereddes, var på lagrådsremiss och behandlades i utskottet under förra mandatperioden. Jag har full respekt för att inte var närvarande under den tiden, men han har partikamrater som var det. De tog ställning åt sitt parti och sa nej till detta. Det gällde inte bara det här förslaget. Det handlade också om att ge kommunerna möjlighet att själva bestämma när en detaljplan behöver tas fram och även möjlighet att delegera antagandet av en detaljplan till en nämnd eller kommunstyrelsen. Men alla de tre förslagen sa nej till. Därmed föll den delen av den dåvarande regeringens förenklingspolitik. Det här gör mig lite osäker på hållning. diskuterar vi kommunernas roll i tolkningen och tillämpningen av bland annat. Vi vill göra förenklingar som är emot. Anser att kommunerna ska ha någon roll över huvud taget när det gäller planering och byggande och översiktsplanering? Eller ska vi ha en statlig bostadspolitik där regeringen bestämmer var det ska byggas och hur byggnader ska utformas? 53 (SD) replik: Jag vill tacka för frågan och för repliken på mitt inlägg. Det stämmer att det är ett väl förankrat förslag på så sätt att upphävande av detaljplaner har utretts. Jag ber om ursäkt om jag var otydlig. Men jag menar att man kringgår en detaljplan genom att i stället låta byggnadsnämnderna avgöra frågan i varje enskilt ärende. Det innebär ett framhastande av förändringar i samhällsbilden. Vi menar att den processen är viktig. Där kan man få en övergripande bild av situationen när en detaljplan faller eller utgår och man därmed bör anta en ny. På så sätt kan man få en hel bild av hur samhällsbilden förändras i stället för att förändringar av samhällsbilden inkommer i små enskilda ärenden. Vi menar att ni i stället för att ha framförhållning i bostadspolitiken nu krisar till det. Framförhållning innebär att man klarar av att hantera befolkningsutvecklingen och att bygga i takt med att befolkningen ökar. Men ni möjliggör för framhastade förändringar i samhällsbilden. 54 (C) replik: Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Jag vill tacka för svaret. Det jag sa var mer av en sakupplysning än en fråga. Men frågan som jag ställde på sluttampen svarade inte på. Jag tänker komma tillbaka till den. säger att det här blir ett sätt att kringgå en detaljplan. Det kan handla om ett område som detaljplanerades för länge sedan, kanske på 70- eller 80-talet. Det kan finnas behov av förändringar, av att man ser över den sociala situationen i området och de nedgångna husen, av att man förtätar, bygger på en våning – som jag nämnde i mitt anförande – och kanske sätter en utvändig hiss, vilket har ett alldeles utmärkt foto på. Sådant omöjliggörs om förändringar i en detaljplan inte görs. Och att göra förändringar i en detaljplan tar . Det motsätter sig och de som tycker likadant som han i just det här fallet. Det förvånar mig mycket, kanske mer än den fyrkantiga hållning som de rödgröna partierna har. Jag upprepar min fråga. Ska jag tolka motståndet mot att låta kommunerna bestämma själva som att önskar en statlig bostadspolitik som tar ifrån kommunerna ansvaret för bostäder och planering? 55 (SD) replik: Det kommunala självbestämmandet i är väl förankrat. Alla partier här i är ganska eniga om att det kommunala självbestämmandet ska vara starkt. Det är självklart. Som vi ser det är möjligheterna att få till förändringar i detaljplanen tillräckligt goda . Det viktiga är att man har förankring. Till exempel ska beslut om en förändrad detaljplan och liknande tas i kommunfullmäktige och inte, som Alliansen föreslog, i andra nämnder. Alla partier ska nämligen få möjlighet att vara med i processen. På så vis är beslut väl förankrade bland medborgarna och väljarna. Alla förenklingsregler som föreslår är en form av desperation i en situation där framförhållning i bostadspolitiken saknas helt. Befolkningen ökar så snabbt att man inte klarar av att bygga i den takt som behövs. Det saknas också ekonomi för att kunna bygga bostäderna. Då är inte rätt väg att gå att börja förändra de demokratiska förutsättningarna för att bygga ett samhälle och för hur vi formar bostadsmarknaden och samhället i kommunerna. Då är det viktigt att skapa just framförhållning på bostadsmarknaden genom att ha reglerad invandring till . 56 (FP) replik: Det mest använda ordet i anförande och i replikskiftet var ordet framhastat. Det sa du nästan , . Om det var något som var framhastat var det din kunskap om vad den här propositionen innehåller. liberalerna har inte väckt en gemensam motion med , . Vi har väckt fyra egna reservationer. Det finns ingen gemensam allianspolitik i propositionen. Du talade trots det i talarstolen om Alliansen och Alliansens gemensamma politik. Den finns inte i den här propositionen. liberalerna har lagt fram en egen politik. Det kanske är svårt för dig att se det eftersom vi har reserverat oss på samma punkt. Men det är helt olika innehåll. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller När och motionerade om detaljplanebestämmelsen motionerade om samråd och förenklat förfarande vad gäller cykelvägar och gångvägar. Det var också det jag talade om i mitt anförande och i en replik mot . Du har inte ens läst på om det du säger i talarstolen. Det är ganska talande för hela er politik. Den fungerar lite som att ni sätter upp ett finger i luften och tycker lite. Det är farligt att bedriva politik efter allmänt tyckande. må ha flippfloppat inom politiska sakområden. Men ni flippfloppar i varenda politisk fråga i varenda politisk debatt. Jag vet aldrig vad ni tycker. Det är lite som när en ny påve ska väljas. Ni går in i ett rum. Sedan kommer luften. Och när ni kommer ut igen har ni plötsligt en ny åsikt som ingen någonsin vetat att ni hade. Varför är ni inte väl förberedda till den här debatten? Och varför håller ni på med det här flippfloppandet? Vilken är er bostadspolitik? 57 (SD) replik: Tack för frågorna, ! Visst kan vi fastna i teknikaliteter och formaliteter om du känner för det. Det som finns är en gemensam text från utskottet som fem partier har ställt sig bakom. Den texten blir också utskottets ställningstagande. Det är klart att det finns olika förslag från partierna. De utgör grunden för utskottets gemensamma ställningstagande. Men när vi debatterar i kammaren är det utskottets gemensamma beslut som vi fattar beslut om. Jag tycker att det är ganska enkelt, men visst kan man fastna i formaliteter, som jag upplever att du gör. Vi kan komma med en massa olika bostadspolitiska förslag. Jag beskrev alldeles från talarstolen att man kan lägga fram förslag om regelförenklingar, om incitament gentemot kommuner som inte upprätthåller handläggningstider för bygglov och liknande. Det gör en viss skillnad, det kan nog alla ställa sig bakom, men skillnaden är inte avgörande. Den avgörande skillnaden är att ha framförhållning på bostadsmarknaden och att ha en reglerad invandring. Det är lite komiskt när vi står här och diskuterar olika förslag medan man från Alliansen, regeringen och säger ja till att ta emot 190 000 personer och upp till 170 000 personer , utan att man har några konkreta förslag på hur man ska skaffa bostäder till alla dessa människor. 58 (FP) replik: säger att det är teknikaliteter och formaliteter att inte tyckte det som du sa att vi tyckte. Vi har aldrig motionerat om detaljplanebestämmelser. Vi var inte en del av och motioner som du påstod att vi var. Alliansen består av fyra partier. Om inte alla fyra partier har motionerat tillsammans är det faktiskt inte heller åsikt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att riksdagsledamoten har en så låg kunskapsnivå. Det räcker med att läsa s. 23 och 24 för att se att det rör sig om två olika motioner. Att hävda att vi fäller Alliansen stämmer inte. Vi fäller inte Alliansen över huvud taget, för vi har inte motionerat gemensamt. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller När det gäller själva sakfrågan är det uppenbart att inte har någon bostadspolitik över huvud taget. Ni kan inte svara på någon fråga. Ni pratar endast om att det ska vara en reglerad invandring. Jag vill påminna dig om att vi redan har en reglerad invandring. Återigen handlar det om kunskapsbrist. Vem som helst kan inte komma till . Det görs till exempel en asylprövning. Jag saknar besked från . Var ska människor bo? Vad ska vi bygga? Hur ska vi bygga? När ska vi bygga? Att det ska byggas är väl alla överens om. Det kan en tredjeklassare i skolan också hålla med om. Men hur, var, när och på vilket sätt? Kan svara på det när det gäller bostadspolitiken i stället för alltid peka på invandringen? Det kommer att behövas bostäder även för människor som är så att säga infödda svenskar, till exempel människor som jag. 59 (SD) replik: Jag kan självklart svara på de frågor som du ställer om hur och var det ska byggas och liknande. Jag hade gärna velat ha svar från dig på det som jag efterfrågade. Jag frågade dig: Hur ska vi kunna möta den migrationsström som kommer till med tanke på den bostadsbrist som vi har och med tanke på byggnadstakten? Man bygger inte bostäder , men det kommer 190 000 personer . Jag fick aldrig svar på den frågan. Du kräver svar av mig, men det vore kul om du också kunde svara på de frågor som jag ställer. När det gäller bostadspolitik tycker jag att du kan läsa vår kommittémotion på området. Då ser du att vi lägger fram förslag till enklare plan- och byggprocess. Det tror jag att vi alla ställer oss bakom. Det är väl ingenting där som särskiljer , och det är klart att det är en viktig fråga i sammanhanget. Vi vill också öka konkurrensen mellan byggbolagen så att det inte finns bara två tre stora byggbolag som lämnar in anbud för att bygga. Hur ska vi annars kunna pressa priserna? Hur ska folk annars ha råd att köpa sina lägenheter? Hur ska fastighetsbolag och kommunala bostadsbolag annars kunna bygga, om man inte pressar priserna? Det är ju bara några få bolag som lämnar in anbud. Hur ska de mindre byggbolagen ha möjlighet att finansiera ett byggande när bankerna säger nej? Vi har föreslagit att man måste se över hur man skapar en större konkurrens, hur man ska få fler som lämnar anbud och hur fler byggbolag ska få finansiell möjlighet att ta hem större anbud. Sedan föreslår vi ett regionalt bostadsplaneringsstöd. Man bör ge framför allt ge de mindre kommunerna stöd för att de ska kunna planera sin process bättre. Deras kunskaper är kanske inte lika stora som den är i stora kommuner eftersom de inte har samma möjlighet att ha duktiga tjänstemän på området. Vi vill också att bostadsbidraget ska ses över för att fler ska ha möjlighet att bo i de bostäder som byggs och som kostar ganska mycket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2015/16:CU2 60 (M): Jag är den första att hålla med om att den person som har druckit några glas vin kan vara fullständigt livsfarlig bakom bilratten när det fordras snabba reflexer och blixtsnabba situationsbedömningar. Men det sunda förnuftet säger att en person som har druckit några glas vin och greppat rodret till sin båt har mycket mer gott om tid att bedöma och reflektera över vilka manövrer som kan behöva göras för att undvika faror. Att som i den allmänna debatten – och till och med bland politiker – tala om sjöfylla vid är ett missbruk av det svenska språket. Bestämmelsen om ett utvidgat straffansvar vid till sjöss infördes . Det gäller inte bara för skeppare och besättning på stora fartyg utan även för båtfolk på mindre och mellanstora båtar. När lagstiftningen infördes motiverades den av sjösäkerhetsskäl. Enligt fanns det anledning att se lika allvarligt på alkoholpåverkan till sjöss som i trafiken på våra vägar. Det är ett resonemang som därefter har underkänts av . I en dom framhåller att risken från trafiksäkerhetssynpunkt är lägre vid promillekörning till sjöss än vid vägtrafik. En måttlig alkoholpåverkansgrad till sjöss har alltså inte lika högt straffvärde som samma alkoholpåverkansgrad vid bilkörning – detta enligt landets högsta juridiska instans. Med anledning av Högsta domstolens avgörande och med tanke på att 0,2-promillegränsen nu har varit i kraft under sex sommarsäsonger är tiden mogen att se över om lagens effekter överensstämmer med lagstiftarens intentioner. Detta motionerade jag om . Därefter har upprepade gånger år uttalat att det är angeläget att beslutad lagstiftning utvärderas och att det är angeläget att regeringen följer frågan. Samma sak föreslås . I det betänkande som vi nu behandlar, CU2, står det just att utskottet förutsätter att regeringen noga följer frågan. Sedan föreslår utskottet att avslår de motionsyrkanden som finns om en utvärdering av 0,2-promillegränsen. När dåvarande ordförande i trafikutskottet, , i valrörelsen mer eller mindre ställde ut som vallöfte – eller i varje fall uttalade sig positivt i tidningen – att det skulle göras en utvärdering tändes hoppet hos det svenska båtfolket om en utvärdering av 0,2-promillegränsen till sjöss. Och varför gjorde man det? För att det svenska folket vill kröka ned sig i sina båtar? För den stora majoriteten båtförare står båtliv för naturupplevelser, frihetskänsla och social samvaro i båten, ibland tillsammans med alkohol. Att få bestämma själv om man ska ta ett eller två glas vin, två öl eller en snaps ger frihetskänsla utan risk för sig själv eller någon annan. Jag tror att förhoppningen om en utvärdering har förstärkts hos den nästan 1 miljon småbåtsägare som finns i . Varför har den då förstärkts? Jo, därför att den politiker som i valrörelsen … (: Får jag be riksdagsledamoten att komma till ett avslut? Anförandet får maximalt vara långt.) Den politiker som nästan ställde ut detta som ett vallöfte är statsråd i en regering som har utredningsmakten i sin hand. 61 (S): De nuvarande reglerna om sjöfylleri trädde i kraft , vilket också berättat om. De nya alkoholgränserna är för sjöfylleri och för grovt sjöfylleri. Alla förare som kör båtar som är längre än eller båtar som kan framföras i omfattas av den nya lagen. Detta gäller både den som framför båten och personer som befinner sig ombord på större båtar och har stor betydelse för fartygets säkra framförande. Den nya lagen innebär också att polisen och får rätt att göra rutinmässiga alkoholtester för att kontrollera nykterheten och sjösäkerheten i svenska vatten. Det innebär att trafiknykterhetsbrott upptäcks och att brotten kan avbrytas genom att fortsatt färd under alkoholpåverkan förhindras. Det är en omskriven lag som många haft synpunkter på. Det finns också de som arbetar aktivt för att den här gränsen ska ändras eller åtminstone utvärderas. Bakgrunden till lagen är en säkerhetsfråga. Alkohol kan redan vid små mängder påverka oss så att vi blir sämre förare. Bland annat påverkas mörkerseendet redan vid väldigt lågt intag av alkohol. Det finns naturligtvis olika studier på detta. En studie visar att alkoholintag kan vara än allvarligare på sjön än i vägtrafiken. Ljud, vind och allting annat innebär att man påverkas mycket mer och får det svårare att framföra båtar. Det är också så att fler förare är oerfarna. Alkohol i trafiken är en fara därför att det sker olyckor. När säger att det inte går att jämföra vägtrafik och båttrafik stämmer det bara delvis. Alkohol påverkar olycksrisken. Det är därför vi inte kan acceptera en hög alkoholpåverkan. Det påverkar trafikolyckorna, men det är en riskfaktor som är möjlig att undvika. Men det utesluter inte att vi ska följa lagstiftningen. Det är också detta som utskottet enigt har fattat beslut om. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer frågan samt föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Det är viktigt att följa den här lagstiftningen, men det görs med all lagstiftning, och det förutsätter vi ska ske även med denna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU2 Några ändringar i radio- och tv-lagen Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 Erkännande och verkställighet av frivårdspåföljder inom Europeiska unionen I denna punkt hade endast yrkats bifall till utskottets förslag till beslut. Förslaget innebar dock att en förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning mot enskild skulle överlåtas till en annan stat. Beslutet skulle därför fattas i den ordning som föreskrivits i 10 kap. 8 § andra stycket regeringsformen. Det innebar att beslutet skulle fattas antingen genom att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade ja eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Utskottet hade föreslagit att lagförslaget skulle antas direkt med ett enda beslut genom kvalificerad majoritet. Enligt riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom votering med omedelbar rösträkning. vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja och kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 98 S, 74 M, 40 SD, 24 MP, 17 C, 17 V, 15 FP, 15 KD Frånvarande: 15 S, 10 M, 8 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - FiU8 om den officiella statistiken Kammaren biföll utskottets förslag. SkU4 Skattetillägg: Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor 2. res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 74 M, 1 SD, 24 MP, 17 C, 17 V, 15 FP, 15 KD Frånvarande:15 S, 10 M, 7 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - SkU6 Skatteavtal mellan samt och Kammaren biföll utskottets förslag. CU3 Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 74 M, 41 SD, 24 MP, 17 C, 1 V, 15 FP, 15 KD Frånvarande:15 S, 10 M, 7 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Reglering av kommuners handläggningstider för anmälningsärenden) 2. res. 2 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:96 S, 74 M, 41 SD, 24 MP, 17 C, 15 FP, 15 KD Frånvarande:17 S, 10 M, 7 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Upphävande av bestämmelser i en detaljplan genom ett förenklat förfarande) 2. res. 3 (KD, M, C) 106 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:96 S, 39 SD, 24 MP, 17 V 3:74 M, 17 C, 15 KD Avstod:2 S, 2 SD, 15 FP Frånvarande:15 S, 10 M, 7 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Offentliggörande av planerade initiativ till markanvisningar) 2. res. 5 (FP) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 74 M, 41 SD, 24 MP, 17 C, 17 V, 15 KD Frånvarande:15 S, 10 M, 7 SD, 1 MP, 5 C, 4 V, 4 FP, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:5 Genomförande av krishanteringsdirektivet 2015/16:10 Värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument 2015/16:34 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:129 Järnvägsunderhåll i hela av (V) till statsrådet (S) 2015/16:130 Statens kostnadstäckning av vård och omsorg av (M) till finansminister (S) 2015/16:131 Det nya utanförskapet av (M) till finansminister (S) 2015/16:132 Nationellt skogsmuseum av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:133 Arbetslöshetsmålet av (M) till arbetsmarknadsminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:205 Konsumentupplysning om snusets innehåll av (FP) till statsrådet (S) 2015/16:206 Underlättande för funktionshindrade att få dispens för motorfordon i terräng av (M) till statsrådet (S) 2015/16:207 SJ:s vinstutdelning av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:208 Satsningar på försvaret av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:209 Neuron av (V) till försvarsminister (S) 2015/16:210 Nykterhetskontroller av piloter av (M) till statsrådet (S)