prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — Jag tror att det är väldigt svårt för någon regering i ett land där kärnkraftsfrågan har varit så inflammerad som den har varit i att blanda in alltför mycket ekonomisk politik i energifrågorna. Inte någon regering har klarat av att ta det till intäkt, åtminstone inte . Det är sant och riktigt som säger. Det är klart att man kommer att få en effektbrist om man helt plötsligt stänger ned ett antal kärnreaktorer. Det är väl ingen tvekan om det. Det tror jag att vi alla här kan vara ganska överens om. Förutsättningen för detta är att man har andra energislag som man kan fortsätta att bygga ut. Jag kan ibland bli lite förvånad. Man brukar säga att vi ska ta till vara forskningen, men tydligen kommer det inte att ske någonting inom energiområdet. Under mina i näringsutskottet har det hänt mycket på energiområdet. Det har varit så mycket intressant innovation och så mycket bra saker som hänt på området att jag är ganska säker på att det kommer att finnas nya tekniker som man kommer att ta fram. Det gäller inte minst att använda de tekniker vi känner till . Jag är ganska säker på att man kan göra detta med vattenkraft, solkraft och biomassa. Men man kan inte under den här mandatperioden vidta någon större åtgärd när det gäller kärnkraften. Det kommer inte att fungera. Då kan vi få brist på energi. 47 Statsrådet (S): Fakta är följande: Vi har ett elöverskott. Det överskottet exporterar vi. Vi kommer med de förutsättningar vi känner till att ha fortsatt elöverskott också under de år som indikerar för en eventuell stängning av . Regeringen föreslår dessutom att vi utökar med ytterligare inom ramen för certifikatsystemet. Vi gör det för att vi vill vara säkra på att vi alltid har tillgång till el. Vi gör det dessutom på ett sådant sätt att det inte pekar ut något kraftslag. Sant är att man inte alltid kalla vinterdagar kan räkna med vindkraften som är väderberoende och som finns inom certifikatsystemet, och det blåser när det blåser. Men det stämmer inte att det är det enda som finns inom certifikatsystemet. Hälften av elen som kommer från certifikatsystemet är från biomassa. Det är någonting vi har väldigt gott om i i form av mycket skog och stora landarealer. Det går att reglera på ett helt annat sätt via värmekraftverket och kombinerad el- och värmeproduktion, något som är väsentligt . Detta är ingen oväntad händelse. Snarare har frågan handlat om när. Vi har kärnkraftsreaktorer som har varit i drift och som alla har känt till kommer att fasas ut. Dock har vi inte haft någon lösning eftersom man har haft en tilltro till att någon kommer att bygga nya kärnkraftverk. Det har inte skett av marknadsmässiga skäl trots att har tillåtit det. Det är mot den bakgrunden viktigt att vi nu fullföljer arbetet inom . Trots att vi har ett hyfsat läge gäller det att vi framåt 2050–2060 kan säkra el till våra hushåll och våra industrier. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:356 om kvinnors sysselsättning 48 Finansminister (S): har frågat mig hur regeringens skattereformer och övriga reformer kan förväntas påverka kvinnors sysselsättningsgrad samt hur mycket jag bedömer att kvinnors sysselsättning som minst behöver öka för att regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet ska nås. har betydande skattesänkningar genomförts av alliansregeringen i syfte att öka sysselsättningen. Men denna politik har inte haft avsedd effekt. Sysselsättningsgraden är ungefär lika hög som 2007, och arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. En av regeringens främsta uppgifter är därför att sänka arbetslösheten genom att öka sysselsättningen. Regeringens mål är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att arbetslösheten blir lägst i EU . Fler människor ska ha ett jobb att gå till och färre ska vara deltidsarbetslösa. Målet är ambitiöst, och det krävs en betydande sysselsättningsökning inte bara bland kvinnor utan även bland män. Både mäns och kvinnors kompetens och vilja att arbeta måste tas till vara. Arbetslösheten är ojämnt fördelad. Långtidsarbetslösheten är hög, framför allt bland personer med svag förankring på arbetsmarknaden. För att minska arbetslösheten är det viktigt att dessa personer snabbt kommer i arbete. För att åstadkomma detta krävs en ny politik och ett långsiktigt reformarbete. Det är nödvändigt att stimulera jobbtillväxten genom att skapa förutsättningar för fler och växande företag. Det behövs även en väl fungerande arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Regeringens strävan är att arbetsmarknaden ska vara jämställd. Män och kvinnor ska ha samma villkor. Arbetslösheten är lika hög bland män som bland kvinnor. Men en betydligt större andel kvinnor än män arbetar deltid. Kvinnor deltar också i mindre utsträckning i arbetskraften. Att minska ofrivilligt deltidsarbete och att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande är en viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad. De satsningar som regeringen föreslår inom välfärden kommer att bidra till ökade möjligheter för framför allt kvinnor att arbeta mer eller längre. En studie från visar exempelvis att hela 90 000 kvinnor i åldrarna 45–minskat sin arbetstid eller lämnat sitt arbete på grund av anhörigomsorg. Regeringen satsar motsvarande 2 miljarder på mer personal inom äldreomsorgen. Det har skett en ökning av arbetsskador, inklusive psykisk ohälsa, , främst i de kvinnodominerade sektorerna. För att kunna öka kvinnors sysselsättning måste dessa trender motverkas. Regeringen föreslog i budgetpropositionen bland annat utökade resurser till och en förstärkning av arbetslivsforskningen. För att öka jämställdheten föreslås att av föräldrapenningen ska reserveras för vardera föräldern. Regeringen föreslår även att möjligheten för kommuner att bevilja vårdnadsbidrag avskaffas. Vårdnadsbidraget försvårar etableringen på arbetsmarknaden, framför allt för kvinnor med en svag ställning på arbetsmarknaden. Sammantaget bedöms de reformer som regeringen föreslagit och aviserat bidra till en något högre sysselsättning och en något lägre arbetslöshet 2016. Reformarbetet för fler i arbete, lägre arbetslöshet och en mer jämställd arbetsmarknad fortsätter. 49 (FP): Låt mig först understryka ett par saker där vi från sida är överens med finansministern och regeringen. Det är bra som tas upp i interpellationssvaret att regeringen planerar att gå vidare med en tredje öronmärkt månad i föräldraförsäkringen. Det är det därför att vi vet att väldigt mycket av de ojämställda strukturerna skapas just när barnen kommer. Vi lever fortfarande i ett där om två människor blir mamma och pappa blir mamman mer mamma än vad pappan blir pappa när barnet kommer. Det gäller både det egna ansvaret för hem och barn och hela omgivningens reaktion. Då är den typen av reformer viktiga. Det andra, där jag skulle vilja instämma med regeringen för att ändå visa att vi kan vara överens ibland, är att jag tror att det är klokt av regeringen att gå vidare med att avskaffa vårdnadsbidraget. Jag tror inte att det är en jättefråga på det stora hela när det gäller kvinnors sysselsättningsgrad, men vi vet att vårdnadsbidraget har haft en instängande effekt framför allt för utrikes födda kvinnor i utsatta områden. När jag går vidare till svaret i övrigt finns det däremot en del som är rätt häpnadsväckande i finansministerns svar. Finansministern säger att den politik alliansregeringen har bedrivit när det gäller sysselsättningen ”har inte haft avsedd effekt. Sysselsättningsgraden är ungefär lika hög som 2007.” Hur såg det ut ? Det är sant att arbetslösheten är ungefär lika hög som 2007, men finansministern verkar helt ha missat att vi har gått igenom en djup internationell lågkonjunktur och att vi har gått igenom en finanskris. Verkligheten 2014, när alliansregeringen lämnade över makten, var att vi har högst sysselsättning i hela . Vi har högst arbetskraftsutbud i hela . Vi har alltså störst andel människor som jobbar, och vi har flest människor som söker jobb. Det är en enorm framgång. Det vore klädsamt om kunde ge kredit för att den politiken har fungerat. Sedan har finansministern och regeringen rätt i att vi har ett kvarstående problem när det gäller arbetslösheten. Där måste vi vända på varje sten för att se till att fler människor som står utan jobb och som söker jobb ska kunna få ett arbete. Den problematik vi har med regeringen är att den sätter upp mål och säger: Vi ska ha lägst arbetslöshet i hela om . Sedan läser man de papper som kommer till , till exempel budgetpropositionen . Vad är det för prognoser finansministern själv gör? Jo, att det inte kommer att hända någonting med den arbetslöshet som politiker kan påverka – jämviktsarbetslösheten – . Den som sjönk kommer att ligga still. Jag tycker också, herr talman, att det är lite häpnadsväckande att när det ställdes två konkreta frågor och finns ett skriftligt svar på bord innehåller inte det något svar på de frågor som ställdes. Den ena frågeställningen var: Vilken bedömning gör finansministern och regeringen av hur de skattereformer, det vill säga skattehöjningar, regeringen genomför kommer att påverka arbetslösheten? Den andra fråga som jag hoppas att finansministern ska kunna besvara gäller vad som händer om man nu bryter ned målen. Ni säger att vi ska ha lägst arbetslöshet i hela . Vad behöver vi då nå när det gäller kvinnors sysselsättningsgrad? Den problematik vi har i är egentligen något positivt: Det har aldrig någonsin varit så stor andel kvinnor som jobbar som när alliansregeringen lämnade ifrån sig makten. Däremot är det lite svårare, jämfört med andra länder, att få upp ett arbetskraftsintagande snabbt. En del andra länder i har världens bäst utbildade hemmafruar. Vi har en situation där både kvinnor och män finns på arbetsmarknaden. Jag hoppas att finansministern i den fortsatta interpellationsdebatten kan besvara de två frågor som interpellationen rör, herr talman. Det finns mycket som står i interpellationssvaret som kan vara rätt och riktigt. Det finns ett par saker som till och med är bra, som jag sa. Men det vore bra att få svar på de frågor som jag faktiskt har ställt. 50 (S): Jag är glad över att vi kan ha en jämställdhetsdiskussion, så jag är glad över att denna interpellation kom till stånd. Det var bra – tack, ! Det är också bra att , när man har släppt bojan från allianspartierna, kan erkänna att vårdnadsbidraget hade en inlåsande effekt och att också välkomnar en tredje månad som delas till den förälder som är hemma minst. Vi ser gemensamma punkter som vi kan samarbeta om, och det är mycket bra. Jag ser ofta som det borgerliga parti som är det mest jämställda. Jag hoppas att vi kan se framtiden an med tillförsikt när det gäller detta och att samarbeta också om andra frågor. När det gäller debatten i övrigt är jag även glad över den budget som vi nu har fått – en budget som till och med ska börja gälla. Vi fick ju tyvärr stryk av , . Vi hade redan då velat satsa på en budget som var mer jämställd – en budget där man satsade på att kvinnor ska ha möjlighet att ta de jobb som erbjuds och att kvinnor ska ha möjlighet att försörja sig på ett bättre sätt. Det röstades ned av de borgerliga partierna och . Vi tappade alltså av reformarbete. kan vi ta igen lite grann och komma tillbaka med några av dessa reformer. Det är glädjande att jämställdhetsreformerna tas upp, bland annat stödet till ensamstående föräldrar. Det har missgynnat kvinnor att stödet till ensamstående föräldrar har varit så lågt. Kvinnor i allmänhet kommer att få en bättre situation med den nya budgeten, som äntligen kommer att gå igenom tack vare att decemberöverenskommelsen kom till stånd. Det gäller bland annat barnomsorg på obekväm arbetstid. Jag har träffat många ensamstående föräldrar som har fått tacka nej till jobb på i och andra ställen för att det är jobb på obekväm arbetstid och för att barnen inte ska behöva skickas runt till grannen den ena dagen, mormor , en god vän och så vidare. Då är det viktigt med barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är bara ett exempel där regeringen nu satsar och kommer att satsa framgent. Jag är också glad över att Kvinnolobby, alltså den gemensamma paraplyorganisation som kvinnoorganisationerna har, välkomnar den budget som är lagd. Man säger att det tas stora steg framåt på jämställdhetsfronten. Vi lever i ett ojämställt samhälle där kvinnor tar en alltför stor del av ansvaret i hemmet och där männen ofta förväntas ta en större del av arbetslivet. De förväntas jobba övertid även när barnen är små, och de förväntas också tjäna mer. Det blir på något sätt självuppfyllande. Jag har egentligen mer att säga, men jag återkommer i mitt nästa inlägg. 51 Finansminister (S): Jag uppskattar att håller med regeringen om behovet både av att avskaffa vårdnadsbidraget och att införa en tredje pappamånad. Det är välkommet att det finns flera partier i som ser hur viktigt det är att öka möjligheterna för jämställt föräldraskap i . Det är bra för männen i , det är bra för kvinnorna i och det är bra för barnen i . När man tittar på effekterna av politiken kan man inte bara titta på den ena sidan; man måste också titta den andra sidan. Man kan inte bara titta på vilken effekt skatter har, utan man måste också titta på den samlade effekten av skatteuttaget och vad man använder skattepengarna till. Här gör regeringen viktiga satsningar i budgeten för att få upp sysselsättningen. Det är framför allt tre områden som vi jobbar med. Det första är en mer aktiv näringspolitik – att stödja svenska företag bland annat med regionala exportrådgivare och möjlighet för små företag i hela landet att få stöd med export men också ökad närvaro vad gäller exportstöd ute på nya marknader i världen. Det handlar också om en närmare samverkan mellan politiken, näringslivet och akademin. Det andra området är viktiga investeringar för framtiden, där vi redan nu vill öka järnvägsunderhållet för att bättre sköta vår järnväg. Det är viktigt för alla som pendlar till jobbet och därmed för sysselsättningen. Det är också viktigt för de företag som exporterar varor för att de ska kunna få fram varorna. Men det ger också jobb här och , för det är ganska arbetsintensivt med järnvägsunderhåll. Därutöver vill regeringen se till att vi får igång bostadsbyggandet. Det ger jobb här och , men det ger också möjlighet för människor att flytta dit jobben och utbildningarna finns. Det gäller inte minst ungdomar. Många ungdomar möter problem med att kunna hitta sin första bostad och få möjlighet att flytta hemifrån. Det tredje är att hjälpa till med kompetens. Många företag säger att de har svårt att hitta rätt kompetens. Det är viktigt att vi har en bättre fungerande matchning på arbetsmarknaden, men det handlar också om att hjälpa grupper som har lite svårare att komma in på arbetsmarknaden och att ge dem bättre stöd. Det handlar inte minst om ungdomar. Vi ser att bland ungdomar som inte har gymnasieutbildning är arbetslösheten . Det är viktigt att ungdomar inte går arbetslösa månad ut och månad in utan att de får det stöd som behövs för att de ska kunna komma i arbete. Där är utbildningskontraktet ett sätt där vi från regeringens sida vill att alla ungdomar i ska kunna mötas där de är och få hjälp med att klara av sin gymnasieutbildning, gärna kombinerad med utbildning eller praktik. Den samlade bedömningen är att de skatteförändringar men även de åtgärder som regeringen genomför kommer att höja sysselsättningen och sänka arbetslösheten. Vad gäller kvinnor specifikt handlar det, förutom det som gäller vårdnadsbidraget och en tredje pappamånad, inte minst om de satsningar vi gör på äldreomsorgen. Vi vet nämligen att en väl fungerande äldreomsorg är viktig bland annat för att kvinnor i min ålder ska kunna arbeta heltid. Naturligtvis är också de utbildningssatsningar vi gör centrala. Det handlar om ökade möjligheter att läsa vidare i komvux och yrkesvux i vuxen ålder, och vi vet att det är en högre andel kvinnor än män som brukar genomgå den typen av utbildning. 52 (FP): Först till , som beskriver det som att nu kan det äntligen hända något: Ja, titta vad som hände ! Det är 200 000 fler kvinnor som jobbar heltid med alliansregeringen. Vi har aldrig varit i en situation där så många kvinnor har som genomsnittlig norm att faktiskt jobba heltid. Det är ett fantastiskt genombrott! Det är ju först när man får makt över den egna ekonomin fullt ut som man fullt ut också får makt över sin vardag, och det är en av de stora jämställdhetsutmaningarna. Beskriv det därför inte som att nu ska det äntligen hända något! Erkänn , både finansministern och ! Ni kan väl ändå se att vi har den högsta sysselsättningsgraden i hela , och en stor andel av de nya jobben växte fram genom att kvinnor fick jobb. Det är en jätteframgång, en feministisk framgång som också byggs av en arbetslinje där det lönar sig bättre att arbeta, där vi konsekvent har försökt skapa ett samhälle där människor ska ha möjlighet att gå upp till heltid. Jag ser att skakar på huvudet. Hon får gärna gå upp och ifrågasätta dessa siffror och berätta om någon annan gång i historien då fler kvinnor i har haft ett jobb att gå till och då fler kvinnor i har jobbat heltid än 2014 när alliansregeringen lämnade makten. Berätta gärna det, , så kan vi kolla de siffrorna efteråt, om du ska skaka på huvudet. har otroligt svårt att besvara min fråga som gällde på vilket sätt de skatteförändringar som regeringen föreslår kommer att påverka kvinnor. Sedan pratar om allt annat, och så nämns det i en bisats att jo, i politiken finns en del skatteförändringar. Vad är det för skatteförändringar? Jo, det är massiva skattehöjningar på jobb och företagande, och det är en försämring genom en halvering av RUT-avdraget. Detta riskerar att slå direkt mot kvinnor med svag ställning på arbetsmarknaden, och frågan till finansministern handlade om vilken bedömning finansministern gör av dessa skattereformer. Den andra frågeställningen blir lite bekymmersam, eftersom regeringens riktigt stora flaggskepp är att säga att vi ska ha den lägsta arbetslösheten i hela . Vi vet inte riktigt hur. Vi vet inte riktigt när. Vi vet bara att i finansministerns egna bedömningar händer det inte speciellt mycket med arbetslösheten . Det vet vi. En konkret fråga till finansministern lyder: Om ni nu ska ha det här målet, har ni då något delmål till exempel vad gäller kvinnors sysselsättning? Hur mycket behöver kvinnors sysselsättning öka för att detta mål ska nås? Det ligger ju i finansministerns och regeringens mål att man ska nå en minskad arbetslöshet och inte som ni gjorde förr, genom att förtidspensionera bort kvinnor från arbetsmarknaden. är tanken att det ska vara fler arbetade timmar, men ni har inte så där jättelång tid på er. När ni inte ens kan svara på frågor om den typen av nedbrytbara mål får man tyvärr känslan av att ni redan har gett upp om ert eget arbetslöshetsmål, och det är djupt bekymmersamt. Den här interpellationen skrevs kring , herr talman, då vi tänkte att vi skulle ha denna jämställdhetsdebatt. Vi har båda två haft svårt att få till stånd ett tillfälle att träffas i kammaren, så det är inte enbart finansministerns fel utan lika mycket mitt. har det skett andra saker som ur jämställdhetssynpunkt är djupt bekymmersamma. Om beskriver en vilja att se till att kvinnor och män ska ha lika möjligheter, varför går då finansministern och regeringen fram med en budget där man drar in på karriärtjänster för lärarna, en av de reformer som verkligen kan spela roll för att utjämna löneskillnader? I valrörelsen gick man fram och lovade mer till lärarlöner. Jag hörde aldrig att man skulle avskaffa karriärtjänster för lärare. Jag kanske lyssnade dåligt, men det var nog väldigt få av lärare och de kvinnor som jobbar i ett yrke där man har väldigt svårt att göra lönekarriär som hörde det. Jag får vara lite tråkig, herr talman, och i grunden upprepa mina två frågor till finansministern: Vad ger de skatteförändringar som finansministern förbereder och föreslår för effekter på kvinnors sysselsättning? Vad har finansministern och regeringen för plan när det gäller kvinnors sysselsättning för att nå målet om lägsta arbetslöshet? 53 (S): Jag måste påpeka att man inte ska blanda äpplen och päron. Det är lite trist att behöva rätta, men det blir så jobbigt när folk bara sveper iväg och säger att nu är det fler som arbetar – utan att ta till sig det faktum att vi blivit en halv miljon människor fler i det här landet. När det blir en halv miljon människor fler i ett land, då jobbar också fler. Jag menar, det är faktiskt fler som jobbar i än i , men arbetslösheten är högre där. I länder med många människor jobbar många människor. Jag tror att innerst inne vet det. Och när vi blir en halv miljon fler, då kan man inte räkna huvuden som gör i det ena skedet och sedan plocka ut vissa siffror som passar bäst. Det är inte sjyst. Kvinnolobby välkomnar den här budgeten. Äntligen finns det ljusglimtar, säger de. Men det är fortfarande inget jämställt samhälle, och det behövs fortfarande fler saker. Det skriver jag under på. Samhället är inte jämställt, och vi behöver gemensamt och med gemensamma krafter flytta fram positionerna. Det jag bland annat välkomnar är att det satsas på fler lärare och fler pedagoger, att det görs satsningar på äldreomsorgen och förlossningsvården och att det över huvud taget satsas på dem som har det svårast. är det kvinnorna som har burit det stora lasset, och det är de som har fått ta stryk under krisåren. Det är kvinnor som inte bara har fått dubbelarbeta utan trippelarbeta. Det saknas människor i den gemensamma sektorn sedan de borgerliga åren, om man räknar per invånare. 54 (S): Jag tänkte ställa några frågor till med anledning av hans senaste inlägg i den här debatten. Han pekar på att den förra regeringen genomförde så kallade reformer som innebar att arbetskraftsutbudet ökade kraftigt. Det stämmer att 70 000 personer har blivit utförsäkrade från sjukförsäkringen. Det innebär att de per definition ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Då har arbetskraftsutbudet ökat. Frågan är: Har de blivit friska? Har de fått högre inkomst? Innebär det att de arbetar? Nej, det är inte med sanningen överensstämmande. En av de viktigaste frågorna för verkar vara att man ska kunna köpa RUT-tjänster och få avdrag för och individ. Min fråga till är: Hur stor är efterfrågan på att köpa RUT-tjänster för mer än ? Jag förstår att det finns de som gärna har en egen person i hemmet och betalar för heltid och gärna vill få avdrag för den lönen. Men det är ytterst få. Det är en marginell grupp som köper RUT-tjänster för . Men jag förstår att tillhör dem som vill värna om denna grupp. När det gäller den arbetsmarknadspolitik som den förra regeringen genomförde, där man flyttade in personer i fas 3 och lade dem i någon sorts förvaringslåda, kan man inte säga att det har bidragit till att människor nu står närmare arbetsmarknaden, inte heller det faktum att man kan se hur sjukskrivningstakten har ökat. Det påbörjades och fortsätter att öka. Den grupp där takten ökar är unga kvinnor, där den psykiska ohälsan ökar. Just nu är det budget som gäller, och därför måste man dra slutsatsen att det är dessa effekter vi får av er politik. 55 Finansminister (S): När man lyssnar på får man lätt intrycket att han är mycket nöjd med sakernas tillstånd. Det är däremot inte jag. Det är bra att det råder ett högt arbetskraftsutbud och högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i , men jag är ändå inte nöjd. Jag anser att det finns många områden vi behöver jobba med för att fler kvinnor ska få en mer jämlik lön och att färre kvinnor ska tvingas vara ofrivilligt deltidsarbetslösa eller helt arbetslösa. Det finns en rad satsningar i budgeten som har påverkan på kvinnor och kvinnors möjligheter att arbeta. Jag tog upp två förra gången, men ställde frågan igen – och jag svarar igen. I regeringen finns tre områden som vi jobbar särskilt mycket med för att få ned arbetslösheten och få upp sysselsättningen.