prot · H20996 · 2015-05-06 00:00:00 — Här kommer också alla de frågor som tas upp i de motioner som här behandlas och många fler att diskuteras, vändas och vridas på. Låt oss ta den tid som kommissionen har för sitt arbete så att den kan göra de omvärldsstudier, analyser och scenariobeskrivningar som direktivet föreskriver. Då får vi också med säkerhet ett ännu bättre underlag för långsiktiga och förhoppningsvis brett politiskt förankrade beslut om den så viktiga energipolitiken. viktiga uppgift blir att analysera och bedöma hur förutsättningarna ser ut och vilka behov som finns från ca 2025 fram mot 2050 och vad som krävs av oss för att även då ska ha konkurrenskraft, leveranssäkerhet och en elproduktion med låg inverkan på miljö och klimat. Det är därför, herr ålderspresident, som vi avstyrker de motioner som handlar om elmarknadens funktionssätt, om omfattningen av och investeringsbehovet i utlandsförbindelser och om olika typer av teknikvalsfrågor. Jag är nämligen övertygad om att fortsatta arbete kommer att tillfredsställa de många frågor som motionerna är ett uttryck för. När det gäller motioner om elområden konstaterar en bred majoritet i utskottet det faktum att den viktigaste åtgärden för att minimera elområdenas prispåverkan, Sydvästlänken, nu successivt tas i drift och är i full drift inom en relativt snar framtid. Vi kan också konstatera att prisskillnaderna mellan elområdena varit betydligt mindre än befarat och att regeringen följer frågan noga. Sammantaget gör det att även dessa motioner avstyrks. När det gäller frågan om elcertifikatssystemet får vi chansen att debattera det systemet fullt ut med anledning av den proposition som ligger på bord. Det är en proposition som föranlett en rad motioner, så vi kan säkert se fram emot en både spännande och spänstig debatt . Bland annat av det skälet avslås därför motioner som handlar om elcertifikatssystemet i detta betänkande. När det gäller motioner om elnätsutbyggnad och tillståndsprocesser är syftet och ändamålet utan tvekan gott. Det förtjänar dock att påpekas att vi i har nya regler på detta område . Därför finns det anledning att avvakta och se hur dessa nya regler faller ut. Det har gått mindre än , och så många möjligheter att testa regelverket har man av naturliga skäl inte haft. När det gäller kostnadsfördelningen mellan nätbolag och berörda producenter har vi också på detta område ett nytt regelverk för att komma till rätta med de så kallade tröskeleffekterna, som har utgjort en hämsko för produktion av förnybar el. Med tanke på den korta tid som har gått anser utskottets majoritet att de aktuella motionerna ska avslås. Energipolitiken har under vissa tider kidnappats av både politiska och andra aktörer för att kunna användas som ett relativt ofarligt tillhygge i det skyttegravskrig som de som förordar en konfrontativ blockpolitik tycker sig behöva. Det är ofarligt därför att inget dramatiskt sannolikt kommer att inträffa . Så har man kunnat resonera länge, kanske alltför länge – det är lite ”trygga hörnet”. Vi socialdemokrater har inställningen att energipolitiken är en alltför viktig fråga att bråka om på det sättet. är ett litet land, och om vi ska klara de utmaningar som en ökad globalisering innebär för vår konkurrenskraft måste energipolitiken vara långsiktig och stabil. Detta förutsätter ett samarbete över blockgränserna i denna riksdag. Jag hoppas nu att alla ansvarsfulla partier, som ser behovet av att skapa dessa långsiktiga, stabila spelregler som såväl producenter och näringsliv som privatkunder och samhället behöver, på ett område som är så extremt långsiktigt som energipolitiken, tar chansen att inom ramen för bidra till vad behöver, nämligen en långsiktig, bred överenskommelse om den svenska energipolitiken. Jag skulle vilja påstå att de till och med är goda. Om inte kan käbblet och pajkastningen säkert pågå ett tag till, men sedan är risken att vi inte längre har någon politisk handlingsfrihet. Se några länder i som varnande exempel. Jag tycker att det vore både tragiskt och närmast förödande om vi inte gemensamt kan ta till vara ett av världens bästa utgångslägen för en klimatsmart, konkurrenskraftig och säker el- och energiförsörjning i , där vi också kan bidra till en positiv utveckling på det här området i vår del av och världen. Vi har verkligen chansen att göra något riktigt bra. Låt oss ta den chansen gemensamt. Jag yrkar än en gång bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 45 (M) replik: Återigen hör vi att Socialdemokraternas svar på de utmaningar som vi har här och är , som enligt sitt uppdrag ska ta fram lösningar för efter 2025. Jag blir väldigt orolig när Socialdemokraterna och åter lämnar detta besked nu när vi ser att vi står inför utmaningar som behöver få ett svar här och . Om vi ska göra som föreslår och vänta med att göra något över huvud taget tills har lämnat sitt betänkande om vad som ska hända efter 2025 kommer vi att leva i ett vakuum, herr ålderspresident. Detta vakuum kommer att leda till höga elpriser. Det är, som sa, oroande för effektbalansen i . Vi kommer att få se den elintensiva industrin flytta ut. Jag måste därför fråga : Har inte de rödgröna för avsikt att göra någonting nu åt den uppkomna situationen, som föranletts av de rödgröna regeringspartiernas politik? Om de rödgröna har för avsikt att göra något, vilket de förhoppningsvis har, kommer de då, som de själva bett om så länge, att söka en bred överenskommelse i riksdag? Eller kommer de, som de har gjort , att köra solo med de negativa konsekvenser som resultat som vi nu ser? Jag tycker att industrier och invånare förtjänar ett svar. Är det ett vakuum som väntar oss, med de problem det leder till, eller kommer ni att göra rätt och söka lösningar i en bred överenskommelse i riksdag, ? 46 (S) replik: är en av ledamöterna i och har en alldeles utmärkt chans, både som person och som företrädare för sitt parti, att bidra till de lösningar som behövs. Vi kanske skulle behöva göra någonting här och . Det är nämligen så, med tanke på det anförande som höll, att både och är ur produktion, om jag inte är helt felunderrättad. har ganska allvarliga problem. Vi klarar oss nog i det korta perspektivet. Regeringen har redan signalerat att man i det korta perspektivet kommer att föreslå att förlänga effektbalansen. Det är precis den typ av åtgärder som i så fall behövs. Jag sa i mitt anförande att vi behöver fatta beslut här och på kort sikt och att vi behöver fatta beslut på lång sikt. Det är precis det som är uppgift. Vi sitter inte i någon akutsituation, utan vi konstaterar bara att när höll sin presskonferens påverkades prisbilden på Spot med . Det var marknadens avvägning av konsekvenserna av det beslut som kablades ut från presskonferensen. Jag är övertygad om att vi har ett så bra utgångsläge att vi klarar den typen av störningar. Det viktiga är att vi hittar en uppgörelse om hur vi långsiktigt ska lösa de svårigheter och utmaningar vi står inför, precis som jag beskrev. Det förändrar inte uppdrag. är välkommen att bidra i det jobbet. 47 (M) replik: Jag blir inte lugnare av det besked ger. 2025 och 2018 – kan två reaktorer som producerar av elförsörjning sättas ur produktion för gott. Det är , där vi inte har tillgång till av den basproduktion som vi har . Jag tycker att Socialdemokraterna borde vara lite oroliga för vad som kommer att hända med elförsörjning och effektbalansen. Effektreserven, säger . Det är klart att den kan lösa några av problemen, men vi kan inte basera det hela på att effektreserven ska gå in och producera de som går förlorade. Jag undrar därför: Har Socialdemokraterna någon plan för hur man ska täcka upp för de som kommer att försvinna? Med tanke på att inte verkar orolig alls över besked undrar jag också om Socialdemokraterna var beredda på beskedet. Var ni medvetna om konsekvenserna av besluten om höjd kärnavfallsavgift, höjd effektskatt och höjd ambitionsnivå i elcertifikatssystemet, så att vi får in mer el i systemet som på kort sikt trycker ned priserna och försämrar konkurrenskraften för den övriga elproduktionen? Var ni beredda på att er politik skulle få dessa konsekvenser? Om svaret är ja, vad har ni då för åtgärdsplan för att täcka upp för den förlust som väntas uppstå 2018? uppdrag gäller 2025. 48 (S) replik: Jag vill bara säga att det du gör just , , är att totalt underkänna det ni bejakar i så många andra sammanhang, nämligen en fungerande marknad. Om vi nu ska ha en fungerande elmarknad i är detta resultatet. vd konstaterade att lönsamheten är så låg i elproducentsbranschen att det inte går att driva reaktorerna vidare rent företagsekonomiskt. Det var hans utgångspunkt. Han sa också – eftersom tog upp ett antal saker i sitt anförande – att effektskattehöjningen bidrog på marginalen. av produktionskostnaden är effektskatt – . Det var det marknaden taxerade in till höjning i ettårsperspektivet. Kärnavfallsfondens avgift är ett beslut som värks fram av den ansvariga myndigheten och som är en konsekvens av en utveckling som vi själva inte råder speciellt mycket över. Som mycket väl känner till är de ökade säkerhetskraven, i den mån de implementeras, en effekt av händelser runt om i världen som aktörerna har tagit in. Vi har, möjligtvis till skillnad från och , haft kontakt med producentbranschen och fått väldigt tydliga signaler från flera aktörer om att lönsamheten är extremt låg när det gäller kärnkraftsproduktion. Det kommer den att vara , enligt de prognoser som finns för hur denna marknad utvecklas. Om det är en reglerad marknad som vill ha, om det inte är den fria marknaden, där tillgång och efterfrågan styr priset, som är det önskvärda för just den här sektorn, är det kanske en annan energipolitik som vi kommer att ha i framöver. Men det är det vi tillsammans ska diskutera och se om vi hittar lösningar på inom ramen för arbete. 49 (C) replik: Om vi backar tillbaka bandet till anförande: Jag tycker att det är en ganska cynisk bild av politik som Socialdemokraterna målar upp. Att vissa frågor medvetet skulle hållas olösta för att man skulle kunna ha politiska tillhyggen tror jag kanske säger mer om Socialdemokraterna än om något annat. Jag som centerpartist är inte här för att jag vill ha politiska tillhyggen och hålla debatter. Jag är lösningsfokuserad och vill skapa ett bättre samhälle och en bättre värld. Jag är inte här för att jag tycker att det är fantastiskt roligt att stå i den här kammaren och bedriva politiskt taktikspel. lyfte fram och sa att startåret ska vara 2025. Det pratades om någonstans . Vi i har hävdat att det riskerar att bli åtminstone fem förlorade år. Elcertifikatssystemet vet vi hur det fungerar , inte . Vi vet att flera av EU:s målsättningar också passerar bästföredatum 2020. Aviseringen om eventuella nedläggning innebär att detta aktualiseras ytterligare. Jag vill ställa en fråga till . Är inte dessa olika besked något som borde göra att regeringen överväger att tidigarelägga startåret för , så att vi kan börja diskutera situationen och perspektiven därifrån, just med tanke på nya, förändrade omvärldsfaktorer, och faktiskt gå tillbaka till den position som har haft ? 50 (S) replik: Till : Det är klart att det kan upplevas som en cynisk bild. Men jag har faktiskt varit med till och från på den politiska arenan sedan vi hade kärnkraftsomröstningen här i landet 1980. Att påstå att frågan om svensk energipolitik och kärnkraftsfrågan inte har använts som ett politiskt tillhygge i debatten tycker jag är på gränsen till naivt, eller också är det någon sorts verklighetsförfalskning man ägnar sig åt. Det har inte varit ett kärnvapenkrig, men det har varit ett kärnkraftsslag – det är ingen som helst tvekan om det. Det har varit till och från och inte bara från politiska företrädare, vilket jag också sa, utan också från en del andra aktörer. Visst har detta varit ett slagträ i diskussionen. Apropå förlorade år: Jag tycker att är väldigt öppna, och det tycker jag är en fördel. Jag hälsar det med tillfredsställelse, för det ger stora möjligheter. Det är inget som hindrar kommissionen här. Det var också därför jag sa att vi behöver fatta ett antal beslut i relativ närtid för att hantera de frågor som vi ser dyker upp , 2025, 2030 och så vidare. Vi kan inte vänta till 2025 – det är inte avsikten. Vi kommer att tvingas fatta beslut här och . Om det är några förlorade år eller inte kan diskuteras. På temat en fungerande elmarknad kan vi konstatera att den så ofta omtalade energiuppgörelsen, som den forna alliansregeringen träffade 2010, i vart fall av marknaden väl är bedömd som fyra förlorade år, för det har inte hänt ett enda dugg på den marknaden , så de har i praktiken underkänt den uppgörelsen. 51 (C) replik: De öppna direktiv som talade om säger att man först och främst ska diskutera el och inte värme- och transportsidan, vilket jag tycker är ett problem. Men framför allt står det tydligt vilka startår det ska vara och vilka perspektiv vi ska ta ställning till, och där står det inte . Jag välkomnar att vi uppenbarligen ser en öppning här, där vi också kan diskutera elcertifikatssystemet och vad som ska hända med det efter 2020 till exempel och vilka målsättningar som ska gälla. Sedan blir jag lite frågande. En regering som säger sig vilja ha förnybar energi borde välkomna de resultat som vi har sett tack vare Alliansens klimat- och energiöverenskommelse, där vi ser att vindkraften har växt exponentiellt . Under alliansregeringen tiodubblades vindkraften. Att säga att det är att marknaden har underkänt överenskommelsen har jag väldigt svårt att se. Vi ser att bioenergin har gått om oljan. Vi har som också handlar om biokraft i kraftsystemet. Vi ser också för transportsektorn att energieffektiviseringen har ökat och att biodrivmedlen har kommit in med en hastighet som vi inte har sett tidigare över huvud taget. Att säga att den överenskommelsen var ineffektiv och underkänd av marknaden har jag väldigt svårt att acceptera. Jag tycker snarare att den energiöverenskommelsen har varit en förutsättning för mycket av det som vi har sett när det gäller miljöbilar och när det handlar om den förnybara energin, där vi har sett att den energin har blivit mer och mer konkurrenskraftig. Det är, precis som sa tidigare, de effekterna vi har sett på hela kraftmarknaden i , hur omställningen har skett. Då tycker jag att det är lite förmätet att säga att marknaden har underkänt överenskommelsen. Det är snarare så att vi har skapat många förutsättningar för att vi ska nå fram till där vi är . 52 (S) replik: Jag kan ge rätt såtillvida att utbyggnaden av det förnybara, som handlar om både vindkraft och bioenergi, i grunden har varit positiv. Men vad debatten kretsar kring är det som av en del kallas baskraft och av en del kallas något annat. Det är det krig som jag tidigare beskrev, som handlar om kärnkraftsdebatten. Där har marknaden gett ett underkännande, vilket gör att vi har problem på investeringssidan. Vi har inte i det här replikskiftet diskuterat nätutbyggnaden. Men det är ett annat område som inte accepterar den uppgörelse som finns eftersom man inte är beredd att investera. Lönsamheten är låg, och osäkerheten om hur den framtida produktionen ska se ut är alldeles för stor, och därför kommer inte nödvändiga investeringar fram. Visst har man underkänt stora delar av uppgörelsen – det är alldeles tydligt. Jag vill avsluta med något som jag vill skicka med till . Jag tycker att du i ditt anförande hade ett par positiva anslag på det här området. Jag tycker att det finns anledning för kommissionen att titta på tidsschemat. Det vet jag att vi har full möjlighet att göra. Du har ett antal intressanta anslag kring havsbaserad vindkraft och annat, där jag tycker att det finns all anledning att föra dialogen vidare. Jag ser fortfarande stora möjligheter att hitta de breda uppgörelserna, om vi kan lämna skyttegravsdiskussionerna, och det tror jag faktiskt att och är garant för att vi kan göra. 53 (SD) replik: Ledamoten inlägg är många vackra ord som han klär regeringens politik med och de avsikter som finns med det arbete som ska göra. Det finns mycket som både jag och tror är positivt, att man kan få någon form av långsiktighet och något ramverk som kan främja investeringar långsiktigt. Men jämte det sker mycket i den ekonomiska politiken och även inom energipolitiken som både föregår och föregriper det arbete som sker inom och som snävar in det handlingsutrymme som kommer att ha framöver för vad som ska komma ut. Det är liksom att under matchen börja ändra i spelreglerna och ändra förutsättningarna för den match som redan pågår. Det påverkar också förutsättningarna för att man ska kunna nå fram till något långsiktigt. Jag tänkte beröra en sak som har varit uppe lite grann innan. Alla känner till att det är låg lönsamhet generellt sett för kraftproducenter. Säger man sig ha god kontakt med producenter och det inte kommer som någon överraskning framstår det åtminstone för mig som än mer märkligt om man känner till konsekvenserna av den ekonomiska politik man vill föra och ändå genomför den, där det får energipolitiska konsekvenser. Då kan man fråga sig: Är det rimligt att man genom den ekonomiska politiken raserar förutsättningarna för en fortsatt god driftssäkerhet och leveranssäkerhet i det kortare perspektivet? 54 (S) replik: Det är möjligt att jag lyssnade för dåligt. Jag vet inte om jag uppfattade frågeställningen, om frågeställningen gäller om det är rimligt att man för den ekonomiska politik man för om man känner till den bristande lönsamheten i energiproducentbranschen – jag tolkade frågan på det sättet. Jag misstänker då att i första hand avser diskussionen kring effektskatten. Jag har tidigare berört den i mitt replikskifte med och kan konstatera att både företrädare för branschen och andra säger att den har oerhört liten betydelse. Problemet är inte effektskatten, utan problemet är att hela energiproduktionsområdet har extremt låg lönsamhet. Det är ingen svensk företeelse. Det är en europeisk företeelse. Det är likadant överallt. Min fråga till är: Vad vill och ? Vill ni ha en reglerad marknad där vi stänger nationsgränserna? Du var nämligen i ditt eget anförande mycket skeptisk till utlandsförbindelser och överföringsförbindelser med andra länder. Ser ni el och elproduktion som en vara och en tjänst på en marknad, eller vad ser ni det som? Det tror jag är en viktig utgångspunkt. Du är också en av ledamöterna i . Det är en viktig utgångspunkt hur vi definierar el. Vad är el i detta sammanhang? Är det en vara och en tjänst som ska röra sig fritt över gränserna, eller är det någonting annat? I så fall, med vilka regler ska den prissättas? Det tror jag är mycket viktigt för att klara ut hur den här diskussionen och debatten ska kunna tas vidare. Jag får ingen tydlig bild av vilken typ av energipolitik som och förespråkar i detta fall. 55 (SD) replik: När det gäller utländska förbindelser har redan tangerat det mål som har satts upp för energiunionen. Det har betalats av marknaden på marknadsmässiga grunder. Det som kanske kommer att ske mer inom energiunionen är att genom de medel som skattebetalarna har betalat in och som går vidare in i EU ska finansiera delar av de utlandsförbindelser som byggs mellan andra medlemsländer. tycker inte att det är en bra lösning att våra skattemedel ska finansiera denna utbyggnad, eller riskera att finansiera denna utbyggnad. Men skatt måste tas ut efter bärkraft. har själv kunnat konstatera att denna bärkraft inte har funnits. Ändå återkommer man med skattehöjningar på , och man försämrar villkoren ytterligare. Även om man har en ren energimarknad måste man förhålla sig till det fysikaliska fenomenet att den energimängd som ska ställas till förfogande måste balanseras direkt av det som efterfrågas. Det måste finnas balans i varje givet ögonblick. Det råder bekymmer med att en ökad produktion av intermittenta kraftslag kommer att äventyra leveranssäkerheten och den goda driftssäkerhet som vi har haft och som åtminstone jag ser som en förutsättning för att vi ska kunna upprätthålla en god industriell konkurrenskraft framöver också. Då kan man inte blunda för detta. Det framstår för mig som mycket märkligt att man, trots att man vet om den svaga lönsamheten, återkommer med skattehöjningar på och att man med den ekonomiska politiken raserar förutsättningarna. Hade man behov av dessa medel rent finansiellt hade man kunnat ta ut dem på andra kraftslag också där det inte finns någon form av produktionsskatt eller någon skatt på den effekt som finns installerad. Det är bara vattenkraften och kärnkraften som har det. I sådana fall är diskussionen snarare att det kanske ska åläggas även intermittenta kraftslag. Men frågan är: Är det rimligt att man genom den ekonomiska politiken påverkar förutsättningarna för driftssäkerheten? 56 (S) replik: Vi kan säkert diskutera skatter hur länge som helst. Jag kan bara konstatera att senast den termiska effektskatten höjdes var 2008 under den dåvarande regeringen. Den höjdes då . Men jag fick inget svar på vilken typ av marknadslösning som och står för. Jag förstår det som att de är mycket angelägna om att värna kärnkraftens roll i detta sammanhang. Det kan jag ha respekt för. Det är dock problematiskt att om vi ska ha en avreglerad elmarknad i , där produktionsvillkoren ska vara enligt marknadens spelregler, blir det oerhört problematiskt. De nuvarande kärnkraftsägarna är nämligen mycket tydliga med att lönsamheten är så dålig att deras anläggningar med de driftskostnader som de har inte klarar att konkurrera. Vill man titta på förutsättningarna för en fortsättning på detta kan jag rekommendera ett studiebesök i eller i för att man ska få se hur de framtida marknadsmässiga lösningarna ser ut för detta kraftproducentslag. De ser inte speciellt ljusa ut. Alltså måste vi diskutera om det finns andra lösningar. Därför kommer jag tillbaka till diskussionen om utlandsförbindelser. har vi ett produktionsöverskott på 10–i . Om vi har tillräckligt många utlandsförbindelser kan vi ligga på den nivån även . Då kommer vi till stor del att kunna klara de effektfrågor som tar upp i detta fall, om vi har en så stor produktion. Men det förutsätter att vi har fungerande utlandsförbindelser och fungerande överföringskapacitet. Då kan vi gynna oss själva och se till att vi har en klimatsmart, leveranssäker och konkurrenskraftig elproduktion i . Men vi kan också bidra till en positiv utveckling i vårt närområde i denna del av . Det tycker jag är en bra och klimatsmart energipolitik. Jag hoppas att också kommer till denna slutsats inom ramen för arbete. 57 (MP): , som just har startat sitt arbete, kommer att hantera många av de frågor som berörs i denna debatt, exempelvis stödsystem för förnybar energi, sammanlänkning med andra länder genom elkablar och hur elmarknaden fungerar. Jag ser fram emot dessa diskussioner. Det är mycket positivt att regeringen har bjudit in alla partier för att diskutera långsiktighet och spelregler för energisektorn för tiden . är det viktigt att frågor inte parkeras där, eftersom det finns många frågor som behöver beslut i närtid. Jag hör i denna debatt både oppositionens rop på att regeringen ska agera nu och fatta beslut för att hantera aktuella energifrågor och sedan att beslut inte ska tas innan arbete är klart. Det blir mycket inkonsekvent. Jag hoppas att oppositionen kommer att landa i enligt vilken linje som man vill argumentera gentemot regeringen. Ska vi ha en mer aktiv politik nu för att hantera de frågor som finns på bordet , eller ska frågor läggas i arbete för beslut senare? Regeringen kommer förstås att fortsätta regera och ta ansvar för de energifrågor som finns på bordet , som man har bjudit in samtliga partier för att diskutera långsiktigheten. Det finns en unik möjlighet att skapa långsiktighet för alla aktörer på energimarknaden. arbete kommer att inledas med en kunskapsinhämtning. Det är mycket viktigt eftersom energisystemet både i och i vår omvärld genomgår en förändring.