prot · H20972 · 2015-03-13 00:00:00 — Detta har också en viktig demokratisk aspekt. 23 (FP): Jag tackar för svaret, statsrådet. Utnämningsmakten är ett viktigt medel för regeringen att styra statsförvaltningen, myndighetsstyrelse, bolagsstyrelse med mera. I ett land som med en omfattande offentlig sektor är det av yttersta vikt för välfärden, för förvaltningen och för institutioner att de präglas av både hög kvalitet och effektivitet. Om detta råder inget tvivel. Jag kan utläsa av statsrådets svar att vi är helt eniga om dessa fundamenta i utnämningsmakten. Frågan om vem som blir utnämnd till olika uppdrag från tid till annan har varit föremål för en ganska omfattande debatt, oavsett färg på regering. Mycket av diskussionerna har kretsat kring om tjänsterna tillsätts utifrån det som regeringsformen anger som förtjänst och skicklighet, eller om det finns andra mer politiska motiv bakom olika utnämningar. Min oro och min fråga grundar sig på det som statsrådet enligt olika medier har utryckt. ”Det är ett nytt läge i svensk politik. Men jag har utnämningsmakt, 400 personer kan jag utse. Vi kommer att göra skillnad, vi har en annan politik.” Om ministern är rätt citerad stämmer det naturligtvis att utnämningsmakten är ett maktredskap som är mycket effektivt. För landets långsiktiga bästa behöver vi väl fungerande myndigheter och institutioner. Dessa två motpoler motverkar ibland varandra i sitt synsätt och syfte. I har man ett professionellt sätt att utse personer till höga statliga uppdrag. Regeringen har självklart, som ministern påpekar, ett slutligt avgörande och ansvar för utnämningar. Men syftet måste väl ändå vara att underlätta för utomstående att lämna bidrag till och i processerna. Vi är nog många här i kammaren – kanske inte för tillfället, men som har säte här – som har lagt ned många timmar på att arbeta i olika valberedningar, och jag är säker på att ministern också har gjort det. Vi vet därför hur viktigt det är med många olika inspel och vinklar i diskussionerna för att kunna göra ett gott arbete och lämna bra förslag. Min fråga kvarstår: På vilket sätt kommer politiska överväganden att inverka, som statsrådet ger uttryck för i olika intervjuer, vid utnämningar till statliga kulturmyndigheter och kulturinstitutioner? 24 Kultur- och demokratiminister (MP): Förtjänst och skicklighet är tre mycket vackra ord som bildar en härlig gemenskap. Även om det finns en väl utvecklad och bra policy i vid tillsättande av chefer och vid förordande av ledamöter i styrelser lyckas vi inte leva upp till våra krav. Vi är hyfsat bra på jämställdhet mellan män och kvinnor, men inte när det gäller mångfaldsperspektivet. Några av statsråden i den tidigare regeringen har uttryckt till medierna att de misslyckats i fråga om de statliga bolagen. Före detta näringsminister har sagt: Detta var en av de frågor som jag ville att ledningar och valberedningar skulle jobba med, men det var inte lätt att få genomslag. Vi lyckades inte i mångfaldsdelen. , före detta finansmarknadsminister, har sagt: Det finns för lite folk med annan etnicitet än den svenska eller den nordiska, och det vore utvecklande för bolagen att få in dem. Jag och regeringen vill nu se till att det blir en förändring så att vi lever upp till våra målsättningar. Vi inom har ett alldeles särskilt ansvar eftersom det finns så oerhört många kulturinstitutioner, myndigheter, styrelser och insynsråd. Självklart ska kompetens alltid gå före lång och trogen partipolitisk tjänst. Den grundinställningen är för mig en hygienfaktor. För mig är det också självklart att om vi på allvar menar att vi vill ha den bästa och mest kompetenta på varje post som ska tillsättas måste vi bredda urvalet. Tyvärr är den hållningen inte självklar för alla, inte ens för alla dem som glatt skriver under på de vackra orden. Tvärtom har jag blivit varse – inte minst efter att jag har gjort bland annat det uttalande som interpellanten citerade – att jag nu ruckar på rådande strukturer. Jag har blivit varse att när jag nu går från fina ord till handling hotar jag den förtursmedvetenhet som många i maktpositioner tydligen vet att de besitter. Jag menar att det är en förkastlig tanke och till och med förkastliga ord – ord som jag har fått mig tillskrivna – när man säger att om det hade funnits oerhört kompetenta personer i till exempel rullstol hade det funnits fler rullstolsbundna personer i ledande positioner i samhället. Men jag tror inte att det är så enkelt. Jag är övertygad om att det som ofta hindrar oss från att se den mest kompetenta för ett visst uppdrag alltför ofta är en bild av en person som inte alls till exempel sitter i rullstol, och därför letar vi inte heller bland rullstolarna. De som är oroliga över att jag kommer att leta efter den mest kompetenta till varenda post som regeringen ska tillsätta ska vara oroliga. 25 (FP): Det gläder mig oerhört, statsrådet, att vi är helt överens om det fundamentala i synen på vad olika kompetenser kan bidra med. Oaktat vilket funktionshinder, vilken bakgrund eller någonting annat man har är det inte styrande för vad man har innanför pannbenet. Om det är vi helt överens. Jag menar att alliansregeringen under sina vid makten jobbade ganska mycket med att avpolitisera processerna, vilket lett till öppnare rekryteringsprocesser och bredare representation. Vi kan konstatera, precis som statsrådet gör, att man inte nådde ända fram, men man har trots allt slagit in på en god väg. Jag tror att det är viktigt att fortsätta på den vägen. En ökad öppenhet kring processerna borde kunna vara ett första steg mot ett i mitt tyckte mer professionellt tillvägagångssätt när det gäller tillsättningen av de högsta tjänsterna och uppdragen i staten. Det är viktigt att i det jag kallar valberedningsprocessen eller utnämningsmakten inte luta sig åt endast ett håll utan lyssna på flera röster, att inte bara ha en röst hur viktig och relevant den rösten än är. Man ska alltid ha mer än ett rekryteringsbolag, om jag får uttrycka mig lite vulgärt. Det är mångfalden i urvalet och professionaliteten i processen som jag är ute efter. De är viktiga att diskutera. En följdiskussion kan omfatta på vilket sätt myndighetsledningarna, styrelserna och de utnämnda utvärderas. Dessa utvärderingar är sedan ett utmärkt underlag för kommande utnämningar och för valberedningsarbetet. Vilket underlag tas fram för ett eventuellt omval eller ett nyval? Vilken roll har utvärderingsprocessen i det valet? Vi måste komma ihåg att myndigheter, institutioner och organisationer i statens tjänst är till för befolkningens bästa, inte för att, som man ibland kanske önskar, vara ett partipolitiskt stöd för regeringen, oavsett färg. Det är viktigt att påpeka att genomförandet av politiken ligger i ledning, styrning och uppföljning, i alla fall enligt min ringa mening. Frågan gäller de politiska övervägandena. Vid alla överväganden kommer förstås våra politiska ståndpunkter, våra ideologier och vår egen bakgrund, den så kallade ryggsäcken, in i utnämningsmakten. Hur kommer statsrådet att inom sitt ansvarsområde verka för en öppnare process där många röster kommer till tals på ett konkret sätt? 26 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att understryka vikten av och lovorda det arbete som Alliansen gjorde beträffande utnämningarna, liksom den uttalade ambition som Alliansen hade att förändra och bredda urvalet. Jag vill verkligen understryka det. Det är en av flera positiva insatser och något som jag känner att jag nu kan jobba vidare med. Det känns som en fantastisk möjlighet att ta det vidare så att vi efter mandatperioden har kommit ännu längre och att det är en självklarhet för oss alla att vara färgblinda och våga leta efter den bästa. Men vi måste också vara modiga i insynsrådet, i styrelsen och beträffande generaldirektören och våga ifrågasätta vad som är rätt kompetens vid rätt tillfälle. Vi måste vara tuffa. Det finns mycket som bevisar att vi alltför ofta klär makt och kompetens i samma kostym. Här krävs det mod. Självklart ska vi alltid utgå från kompetens och skicklighet för att få väl fungerande chefer och styrelser, kompetens som är relevant för just den specifika verksamheten. Våra verksamheter är väldigt olika. Inte minst under finns en mångfald av verksamheter. Därför är det viktigt att jag nu driver detta och inleder ett samarbete med Rättviseförmedlingen. Interpellanten oroar sig för att jag enbart skulle lyssna till en röst. Det vore inte så klokt. Jag tror att det är oerhört viktigt att ha processer som i möjligaste mån är transparenta och som självklart består av en mångfald av röster. Sedan måste man slutligen sätta ned foten och fatta beslut. Det gör jag gärna. Därför inleder vi samarbetet. De ska utbilda oss. Där finns oerhört kompetenta tjänstemän som har rutiner för hur vi gör de olika tillsättningarna. Kravprofilsarbetet är alltså mycket viktigt. Det är viktigt att vi på ett djupare plan diskuterar vad god kompetens innebär. Risken är annars stor att vi alltid väljer samma kompetenser eftersom det är enkelt och man inte blir ifrågasatt. Interpellanten skulle gärna få ta del av alla de samtal och mejl jag har fått efter att jag annonserade detta. Många känner sig väldigt hotade av ökad konkurrens. Det är uppenbart. Här har vi mycket att göra. Interpellanten frågar också om uppföljning och utvärdering. Det är en mycket viktig fråga, och jag är glad att jag får tillfälle att svara på det. Jag tror att vi behöver förbättra våra utvärderingsprocesser. Vilka frågor ställer vi när vi eller utvärderar en styrelse eller ett insynsråd? Vad har fungerat och vad har inte fungerat? Jag har själv suttit i statliga styrelser, och alltför ofta följer man samma mall med samma frågor. Det finns absolut mycket att göra även där. 27 (FP): Jag tackar återigen statsrådet för genomtänkta svar. Jag tänkte avsluta med att räkna upp mina tre huvudfrågor för en kommande debatt. Men låt mig först kommentera det som statsrådet sa om korrespondensen som hon fått sedan debatten rullade igång. Möjligen ska statsrådet offentliggöra den så att vi får en offentlig debatt om hur man ser på personers olika uppdrag och hur en del känner att hotbilden vältrar sig över dem. Jag tror att det kan vara ett nyttigt sätt att lyfta upp frågor som är så viktiga, för egentligen är det grundläggande frågor om mänskliga rättigheter som ligger i botten. När kommer de politiska övervägandena att leda till personer som i enlighet med förra regeringens avpolitisering, och den nuvarande regeringens arbete med det, kan komma i fråga för kulturmyndigheter och kulturinstitutioner? Vilka personer kan inte komma i fråga? Det är frågor som vi behöver fortsätta att debattera. På vilket sätt utvärderas myndighetsledningarna, och då menar jag styrelser och institutioner? På vilket sätt kommer politiska överväganden att vägas in i utnämningsmakten inom statsrådets ansvarsområde och ideologiska grunder? 28 Kultur- och demokratiminister (MP): Utnämningsmakten är ett av de instrument som regeringen har för att genomföra sin politik. Öppenhet och tydlighet ska vara ledord i rekryteringen av chefer, liksom kompetens och skicklighet. Det gäller även vid rekryteringen till och tillsättandet av styrelser och insynsråd. I den bästa av världar kommer de olika ledamöterna i våra styrelser, insynsråd och nämnder att ha erfarenheter och kompetenser från olika håll i samhället och kunna bidra med skilda kunskaper. I lever vi inte alltid upp till vår egen policy. Den säger att urvalet av kandidater till exempelvis styrelser ska göras utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara kompetensen hos såväl kvinnor och män som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. vill jag gå från ord till handling. Därför har jag inlett ett samarbete med Rättviseförmedlingen. Jag menar att vi inom har ett särskilt stort ansvar eftersom vi ansvarar för så oerhört många myndigheter och institutioner. De kulturpolitiska målen förpliktar och ska inte bara vara vackra ord utan genomsyra vår verklighet. De ska kännas och de ska synas. De kulturpolitiska målen ställer höga krav på oss. Om vi lyckas ta fram ett brett urval av kandidater har vi möjlighet att i än större utsträckning skärpa konkurrensen. Förhoppningsvis leder det till att vi får än bättre kompetens hos de personer som tillsätts. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:245 om statliga jobb som försvinner från landsbygden 29 Statsrådet (S): har ställt fem frågor till landsbygdsministern avseende statliga jobb som försvinner från landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis vill jag tydliggöra att regeringens avsikt är att bedriva en politik som utvecklar landsbygden och möjligheterna för kvinnor och män att bo och verka i hela landet. Det är av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Regeringen har stort förtroende för sina myndigheter, och det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utifrån medborgares och företags behov. Ett eventuellt minskat antal statliga arbetstillfällen måste bland annat vägas mot effektivitetsaspekter och behovet av lokal närvaro. Detta innebär att det i hög utsträckning är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska indelningen av sin verksamhet. Jag vill även framhålla att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående. Det är myndigheterna som anställer, lönesätter, utvecklar och avvecklar sin personal utifrån gällande regelverk i form av författningar och kollektivavtal inom givna ekonomiska ramar. Regeringens vilja är att myndigheter som är lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regeringens utgångspunkt är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Regeringen har ännu inte någon samlad bild av vilka myndigheter som har prövat möjligheten att lokalisera delar av sin verksamhet utanför . för statistik över antalet statliga jobb regionalt och lokalt. redovisar statistik på regional nivå. Jag kommer att överväga om det finns behov av en mer samlad bild av myndigheters lokalisering och fördelningen av statliga jobb. 30 (V): Jag har ställt min interpellation med anledning av de oroväckande signaler vi har fått om att statliga jobb försvinner eller riskerar att försvinna från landsbygden. Det gäller statliga jobb inom både myndigheter och bolag. De statliga jobben har totalt sett ökat med ca 5 700 arbetstillfällen –2012. I mindre kommuner har dessa jobb minskat med ca 4 000 arbetstillfällen. Dessa jobb har i stället koncentrerats till större kommuner, vilket betyder att de stora kommunerna har fått ett tillskott på ca 10 000 statliga jobb, medan de 100 minsta kommunerna har blivit av med statliga jobb. Jag vill tacka statsrådet så mycket för svaret. Det känns bra att vi har en regering som har en vilja att sprida staten över hela landet. Även om har en långtgående delegering till myndigheterna i fråga om var varje kontor ska ligga, som statsrådet är inne på, har statsrådet ansvar för helheten och summan av alla myndighetsbeslut. Som riksdagsledamot skulle man vilja ha en åtgärdslista från ministern för hur han konkret tänker angripa problematiken. Hur ska regeringen driva igenom sin vilja och säkerställa att myndigheter lokaliseras i hela , även i de mindre kommunerna? Vad tänker statsrådet göra för att bryta trenden, så att det blir fler och inte färre statliga jobb i de mindre kommunerna? Statsrådets kollega i regeringen, landsbygdsminister , sa i att han kan tänka sig utlokalisering av statliga myndigheter som en möjlig väg att gå. Tycker statsrådet detsamma? Tycker statsrådet som landsbygdsministern att utlokalisering är rätt väg att gå? Statsrådet lyfter själv i sitt svar vikten av effektivitet, såväl ekonomiskt som servicemässigt. Här är det viktigt att påpeka att fler statliga jobb på landsbygden kan innebära en ökad effektivitet. Dels är lokalkostnaderna lägre utanför storstäderna, vilket gör att resurserna kan fördelas till annat, dels stärks de lokala arbetsmarknaderna, varigenom man bidrar ekonomiskt till tillväxten i hela . En del av min frågeställning handlar om hur ministern avser att följa utvecklingen framåt. Det här är långsamma processer som är svåra att följa men som får stora konsekvenser . Jag undrar hur statsrådet ska skapa sig en samlad bild över läget och på vilket sätt statsrådet kommer att följa frågan. menar att en bättre samordning inom av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är helt nödvändig. Regionalpolitiska konsekvenser för landsbygden av nya lagar, reformer och förändringar av myndighetsorganisationer eller uppdrag bör alltid redovisas. Vi tycker att regeringen ska samordna alla dessa landsbygdsfrågor inom bättre. vill att politiken här i riksdag i ska sluta vända landsbygden ryggen. För mig blev det väldigt tydligt i förrgår när jag såg Uppdrag gransknings reportage Leva och dö i . I kommun, där jag själv arbetat , har antalet statliga jobb minskat . Polisen har öppet mellan 10 och 12. Arbetsförmedlingen är öppen , och . Posten var öppen mellan 8 och 18 när jag kom till . är den öppen –10 och sedan 16–18. Det här är givetvis bara ett litet exempel, men situationen ser likadan ut på många håll i vårt land. Därför är frågan om statliga jobb både en fråga om de lokala arbetsmarknaderna och en fråga om statlig service på landsbygden. 31 Statsrådet (S): Jag vill tacka för både interpellationen och ett bra anförande som verkligen visar att det är väldigt viktiga avvägningar som måste göras när det gäller regeringens förvaltningspolitik. Vi vill ha en förvaltning i världsklass, och vi har en förvaltning i världsklass för att vi har haft en tradition av att delegera och decentralisera beslutsfattandet till de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Vi har kunnat ge myndigheter förutsättningar att ständigt jobba med effektivisering, modernisering och utveckling av metoder. Vi har följt upp myndigheternas effektiviseringsarbete och kunnat se i internationella jämförelser att vi gått före när det gäller modernisering av offentliga verksamheter. Detta är i grunden något otroligt positivt. Ska vi ha en stark offentlig sektor som når de målsättningar som politiken sätter upp är det väldigt viktigt att den offentliga sektorn ständigt jobbar med modernisering, och då är decentralisering av beslutsfattandet inom den statliga förvaltningen en väldigt central fråga. De här politiska principerna måste naturligtvis även innefatta en förståelse för att den offentliga förvaltningen ska ge en god service till medborgare i hela landet. Det finns anledning att sprida de statliga jobben, så att vi får positiva regionalpolitiska aspekter och på så sätt också får möjlighet att effektivisera verksamheterna. Regeringen kommer för det första att följa upp beslut från de myndigheter som är placerade i och se hur de lägger ut delar av sina verksamheter till andra delar av landet. Vi ser positivt på att myndigheter gör detta. Det kan dessutom innebära kostnadsbesparingar ur ett lokalt perspektiv. Vi kommer för det andra att följa upp det arbete som vi aviserat om att stärka Statens servicecenter och därmed koncentrera statens administrativa uppgifter till denna relativt nybildade myndighet. Dels handlar det om att effektivisera och se till att frigöra resurser, så att vi kan satsa mer resurser på kärnverksamheterna, dels kommer administrativa uppgifter att förläggas till , och andra orter som kan lokalisera servicecentrets verksamheter. Det är otroligt viktiga frågor. Det handlar om både förvaltningens effektivitet och förvaltningens legitimitet. Vi har anledning att ständigt jobba med att ha en service som är nära medborgarna och en spridning av de statliga jobben. 32 (V): I den budget som regeringen förhandlade med står det: Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras till en annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför . Än så länge har den nya regeringen bara tillskapat en ny myndighet efter sitt tillträde, och det är . Det är en myndighet som är lokaliserad till . Statsrådet är själv ansvarig minister för . Har du gjort någonting för att inte hela deras verksamhet ska lokaliseras just till ? Har statsrådet prövat möjligheten för denna att lokalisera delar av verksamheten till andra delar av landet? Du är inne på att vi ska ha en förvaltning i världsklass. Jag kan inte annat än att hålla med statsrådet i det. anges att det är kompetensbrist som är skälet till en centralisering. är det en självuppfyllande profetia. Genom att statliga jobb centraliseras försvinner möjligheten för människor att bo och verka på landsbygden då de inte vet om det finns olika myndigheter i deras närområde som de kan söka sig till med den kompetens de har. Det är därför viktigt att staten utlokaliserarar både jobb som kräver akademisk utbildning och jobb som inte kräver akademisk utbildning. Det är viktigt att vi utlokaliserar generaldirektörer och handläggare i hela landet. Du nämner själv Statens servicecenter, som enligt min mening har lite enklare arbetsuppgifter. Även om de har en del jobb som kräver kunskap kan man lätt tänka att det kan vara en del administrativt enklare uppgifter. Jag tror att det är viktigt att man från statens sida inte ger bilden av att det bara är enkla jobb, växeltjänster eller enklare hantering, som ska ut på landsbygden utan att det även gäller generaldirektörerna. Den logik som många generaldirektörer verkar ha är att är man i är man per automatik närmare makten här i riksdag men också regeringen där du sitter. Är det alla typer av jobb som statsrådet vill utlokalisera? Jag tänker på de positiva exempel som finns av utlokaliseringar. För egen del bor jag i som fick utlokaliserade statliga myndigheter ungefär 2003–2004. En av de myndigheter som vi fick till oss var . Generaldirektören och jag har talat med varandra . Han var väldigt positiv till flytten från till . Han menade på att även om inte alla de som jobbade i kom med till fick han ändå med sig kompetens som kanske tidigare hade jobbat på och fanns på andra myndigheter eller andra platser i vårt samhälle och som valde att återvända till när man valde att etablera sig i . Det visar på att vi får tillbaka kompetens till staten och därför också blir en bra arbetsgivare. Staten kan möta de stora varsel vi ser runt om i vårt land. Huvuddelen ska kanske inte vara att utlokalisera statliga jobb. Men det kan finnas i de paket som regeringen ändå måste göra för orter som drabbas hårt av varsel. senast är det . Jag själv vet mycket väl att grannkommunen haft en mängd varsel i industrin. Det går inte att ersätta jobb inom industri eller teknik med statliga arbetstillfällen. Men man måste ändå ge de orterna en injektion så att de kan möta de svåra utmaningar de står inför när de får stora varsel. Jag hoppas ändå på att man kan ha med tanken på att utlokalisering av statliga jobb kan hjälpa till. 33 Statsrådet (S): Vad gäller är det frågor som vi noga tittade på när vi skulle bilda den nya . Man ska känna till bakgrunden att den förra regeringen genomförde en stor organisatorisk förändring av upphandlingsstödet. Den flyttade bland annat verksamheter från Kammarkollegiet och in i och genomförde nyanställningar .