prot · H30926 · 2015-11-12 00:00:00 — Då ska vi prova om de norska och danska modellerna i någon mening kan bidra till att förbättra situationen, det vill säga en kombination av personal med en professionell bas och personal som har en modern värnplikt som bas – ett parallellsystem. Det skulle vara ett sätt att stabilisera situationen och i förlängningen åstadkomma krigsförband som fullt ut kan efterfrågas och fungera, vilket inte kan ske . Utredningen ska också analysera de samhällsekonomiska konsekvenserna och konsekvenserna för Försvarsmakten. Det handlar då om ekonomin i sammanhanget. Vi anser att beslut att avveckla värnplikten är olyckligt. måste vi hitta en ny balans mellan frivillighet och plikt. Det är vad det hela går ut på. Det som sker på kort sikt och finansieras inom ramen för försvarsbudgeten och det anslag som vi har för övningsverksamhet är att vi aktiverar plikten och kommer att genomföra de första repetitionsövningarna. Det kommer att ske i och . Vi har kallat in personal till 193:e jägarbataljonen – 100 värnpliktiga . Vi har till P 4 kallat in 150 värnpliktiga i . Till andra amfibiebataljonen kommer 100 värnpliktiga, till F 21 kommer 16, till Ledningsregementet kommer 18 och till Trängregementet kommer 30. Det är alltså 524 vi har kallat in . Vi har också ett antal som har ansökt om uppskov. Det vi försöker göra nu är att inom den ekonomiska ram som är satt från sida genomföra de förändringar som är nödvändiga för att dels höja den militära förmågan i krigsförbanden, dels söka möjligheten att få en bättre stabilitet. Där är den här utredningen, som kommer att ge tydliga svar på alla frågor när det gäller ekonomin, också en del. 139 (V): Det är naturligtvis jättebra att det finns täckning inom ramen – om man hade lyckats rekrytera enligt planen. Men det borde rimligen generera ett ganska stort överskott att man inte har lyckats med det. Om det inte gör det kan man ju fundera på hur det skulle gå om rekryteringen var fullödig enligt planen. Jag tycker att åtgärderna som försvarsministern nämner är bra åtgärder. Det är en bra ansats i utredningen. Även om vi skulle vilja se en något bredare ansats är det gott så. Även i övrigt är det bra och klokt, det ministern berättar i interpellationssvaret om målsättningen med försvarsbeslutet : att det finns utmaningar i personalförsörjningssystemet – kanske något av ett understatement – och att det gäller att rekrytera men kanske framför allt att behålla personal. Utredningen ska titta på de danska och norska modellerna och på en mix av yrkesarmé och värnplikt. Vi hoppas att den ska kunna breddas en smula. Vi är väl överens om att beslut att lägga värnplikten vilande var olyckligt. Inom parentes kan jag återge syn på värnplikt i partimotionen: ”Införandet av könsneutral allmän och lika värnplikt är enskilt viktigaste försvarspolitiska fråga. Vi vill att alla män och kvinnor i ska mönstra och att alla som är lämpliga ska genomföra en kortare militär grundutbildning. En framtida pliktlag ska ge möjlighet till såväl militär som civil tjänstgöring. För dem som sedan önskar ska det finnas en frivillig möjlighet att fortsätta sin militärtjänstgöring och specialisera sig inom Försvarsmaktens olika delar.” Allt detta är gott och väl, men min interpellationsfråga var trots allt en annan. Vilka skulle budgetkonsekvenserna bli för Försvarsmakten om samtliga vakanser var fyllda? 140 Försvarsminister (S): Det vi nu planerar för och utvecklar – vilket vi tycks vara överens om även om beskriver att han har lite vidare ambitioner när det gäller personalförsörjningen – är en förändring av hela personalförsörjningssystemet som gör att vi återigen får in plikten i sammanhanget. När vi har gjort hela den här utredningen ska vi nog också kunna belysa alla de aspekter som ger på just budgetkonsekvenser av olika slag när det gäller hur en pliktorganisation kommer att dra pengar, hur mycket den kommer att kosta i praktiken, vad det kommer att kosta med ett fortsatt professionellt försvar och hur den balansen ser ut. Jag tror att det är bästa sättet att få frågan belyst i grunden. Det är klart att man kan stå här och ha olika uppfattningar om snitt och om det ena och det andra, men vår syn är att nu ska vi göra det här ordentligt och gå till botten med all ekonomi i sammanhanget. Utifrån det ska vi också hitta en bra plattform för hur vi agerar vidare. Försvarsmakten är en stor organisation och en trögrörlig organisation att förändra. Man måste göra det på ett systematiskt och genomtänkt sätt så att man inte skapar en orolig situation där det blir stora skavanker. Det är det vi upplever . Vi har bland annat ett personalförsörjningssystem som inte från grunden var fullt ut och helt genomtänkt. Det var en lång rad faktorer där det brast. Det gällde kopplingen till allmänna avtal och regelverk, det gällde ekonomiska bedömningar, det gällde rekryteringsmässiga förutsättningar och det gällde förmågan att behålla personal. När personal hoppar av innebär det naturligtvis en fördyring för Försvarsmakten. Om man slutar och det var tänkt att man skulle vara där i sex till , då har Försvarsmakten med omedelbar verkan en extra kostnad som den måste ta ställning till. Nyrekrytering och ny utbildning måste ske. Detta ska, om man resonerar som , sättas i paritet med hur det slår gentemot den personal som är krigsplacerad men inte krigsförbandsövad. Det vi gör nu är att höja kostnaden för den icke krigsförbandsövade men krigsplacerade värnpliktspersonalen. Den höjer vi genom att vi nu aktiverar krigsförbandsövningarna. Vi ökar alltså den kostnaden. Det finns många parametrar i de här beräkningsmodellerna. Men det krav som vi har från regeringens sida på Försvarsmakten är att den på ett kostnadseffektivt sätt håller sig inom de ekonomiska ramar som här har fastställts. Vår utredning är en del i att gå till botten med ekonomin, bland annat med det som efterfrågar. Då kan vi också från ekonomisk synpunkt belysa fördelar och nackdelar med olika typer av system. Då har vi ett mer fullödigt och grundligt material att ta ställning till. Utredningen har fått på sig, så vi ska inte behöva vänta så fruktansvärt länge på alla svar. Från regeringens sida är vi också angelägna om att snabbt kunna effektuera de här intentionerna. 141 (V): Jag håller helt med om att det stora problemet inte är att Försvarsmakten rekryterar för dåligt utan att avhoppen i genomsnitt är lite för tidiga. Men det är egentligen ett svårare problem att lösa. Annars kunde man tänka sig att några fler braskande reklamkampanjer skulle kunna strama upp rekryteringen. Men om man rekryterar i ganska normal omfattning och sedan får avhopp, då är det ett svårare problem. Jag tycker att utredningen har en bra ambition. Jag skulle gärna bredda den lite, men det är bra att den går ganska rappt. Att aktivera krigsförbandsövningar är jättebra. Man ska dock ha klart för sig att när man börjar öva blir det kostnader som man inte behöver ta så länge man övar i betydligt mindre omfattning. Jag brukar tänka så här: Jag tillträdde som kommunstyrelseordförande . Då beskrevs det att vi hade ett stort och akut problem med en ekonomi i haveri och ett kommande jättestort problem med att rekrytera personal. Jag försökte trösta mig själv och andra med att säga att det egentligen bara var ett problem. ”Har vi inga pengar behöver vi inte bekymra oss om att vi inte kan rekrytera personal, för vi skulle ändå inte ha råd att anställa dem. Får vi å andra sidan inte tag i personal kommer vi åtminstone att klara budgeten.” Jag är lite orolig för att Försvarsmaktens sätt att klara budgeten kan ha att göra med att det är så mycket vakanser. Det är en besparing, och det blir också betydligt mindre övat. Jag hoppas att det inte är på det sättet. 142 Försvarsminister (S): Övningsverksamheten ökar nu rätt rejält. Vi har ju anslagit betydligt större medel till just den verksamheten. I inriktningspropositionen har vi lagt 1 miljard extra på just den delen. Det innebär att alla förband ska övas . har vi dessutom aktiverat krigsförbandsövningsinstrumentet, den delen av pliktlagstiftningen. Ambitionen när det gäller övningsverksamheten är betydligt högre . Om det är något som vi följer så är det just den delen inom Försvarsmakten. Jag planerar att själv åka upp till och vara med på den första krigsförbandsövningen som genomförs. Det ska bli mycket intressant att se hur den faller ut. Jag brukar regelmässigt besöka olika typer av övningar inom Försvarsmakten och även den verksamhet på övningssidan som sker inom ramen för hemvärnet. Varje övning måste sättas in i ett större perspektiv. Det handlar inte enbart om vad de enskilda övande soldaterna utför, utan det handlar också om vad det i ett större perspektiv ger för säkerhetspolitiska signaler. Då blir varje övning väldigt viktig. Jag betraktar krigsförbandsövningarna och den ökade ambition vi har i övningsverksamheten också som en del i ett säkerhetspolitiskt signalverk. Det ska sedan läggas ihop med alla de övningar som sker i större och mindre format i våra grannländer och även med de övningar vi genomför tillsammans med våra grannländer, inom ramen för Natos partnerskap och andra enheter som vi deltar i. Vi har alltså en gemensam ambition, att övningsverksamheten är viktig för att öka den militära förmågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:76 om e-sportens möjligheter till likvärdiga utbildningar 143 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag kommer att göra för att ge e-sporten samma förutsättningar som andra sporter att kunna starta utbildningar på gymnasienivå. Jag vill inledningsvis uppehålla mig något kring vad e-sport egentligen är. E-sport är en förkortning av elektronisk sport och ett samlingsnamn för organiserade tävlingar som utförs på datorer. De tävlande spelar olika sorters dator- och tv-spel mot varandra. Många av spelen är lagspel. Tävlingar sker på lokal, regional, nationell och internationell nivå. För de skickliga spelarna finns möjlighet till mycket höga prispengar, bland annat på grund av sponsorer från spelbranschen. För mig är det viktigt att alla elever ska kunna utvecklas och få stimulans i gymnasieskolan. Gymnasieskolan ska finnas till för alla elever. För elever som är duktiga i idrott finns möjligheten att kombinera en gymnasieutbildning med idrottsträning som syftar till att utveckla en internationell elit. Det är som beslutar om var elitidrottsutbildningar får anordnas efter förslag från eller godkännande av ett specialidrottsförbund. Jag är övertygad om att detta ansökningsförfarande gynnar utbildningarnas kvalitet. är svensk idrotts samlande organisation som ska stödja, leda och företräda idrotten. Enligt förbundets stadgar är idrott fysisk aktivitet som vi utför för att kunna ha roligt, må bra och prestera mer. På förbundets webbplats kan man läsa om idrottens samhällsnytta och hur regelbunden motion främjar hälsan. har 71 självständiga medlemsförbund. E-sport är inte anslutet till ett förbund som i sin tur ingår i . bedömning är därför att e-sport inte är att betrakta som en idrott, varför elitidrottsutbildningar i gymnasieskolan inte kan ha inriktning mot just e-sport. Det betyder dock inte att datorspel inte hör hemma i skolan. Tvärtom ser jag en stor potential i att använda datorspel för att utveckla kunskaper, förmågor och värden hos elever, och jag ser det även som ett pedagogiskt verktyg för lärare. Det finns också stora förväntningar på att skolan ska ge eleverna en god digital kompetens. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. När det gäller gymnasieskolan och vuxenutbildningen ska förslag bland annat innehålla möjlighet att med hjälp av it stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och andra entreprenöriella kompetenser som efterfrågas i arbetslivet och som underlättar fortsatta studier. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att vid behov föreslå hur gymnasieskolans nationella program fortlöpande ska kunna anpassas till förändringar på arbetsmarknaden och i samhället (dir. 2015:31). Uppdraget ska redovisas . Jag vill avvakta och se vad utredningen kommer fram till innan jag verkar för att regeringen ska föreslå några större förändringar på gymnasieskolans område, men jag är övertygad om att digitala kunskaper och kompetenser kommer att ha en viktig roll i framtidens gymnasieskola. 144 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Tyvärr visar svaret vilken oförståelse ministern har för vad e-sport är och vilka möjligheter som finns. På detaljnivå kan man säga att e-sport handlar om långt mycket mer än enbart spel på datorer. Att jämföra dataspelande i lärandet och it-strategier i skolan med e-sport är lite grann som att jämföra geografi i skolan med orienteringsgymnasier. Det är helt olika saker vi talar om. Det är oroväckande att regeringen gör sina bedömningar utifrån vad tycker när det gäller vad en fristående organisation har för regler och riktlinjer för vilka som får vara medlemmar i den. Det är en organisation som vi inte kan kräva politiskt ansvar av. Det är en organisation som helt kan sätta upp sina egna regler. Förutom att det politiska inflytandet saknas har man dessutom ett egenintresse av att hålla andra och nya medlemmar utanför eftersom man fördelar statsbidrag till de medlemmar man har, och att då ta in fler medlemmar är såklart inte intressant. Hur demokratiskt tycker ministern egentligen att det systemet är? Eftersom ministern bygger sina svar på den organisationen antar jag att ministern är beredd att ta ansvar för de regler som finns. Eller är ministern beredd att ändra på reglerna? Låt mig ge ett exempel. För att vara ett medlemsförbund behöver du exempelvis ha en struktur som består av en lokal, en regional och en nationell organisation. E-sporten fungerar inte så. Som spelare kan du ha både lagkamrater och motståndare i , , och . Du behöver inte agera på din lokala arena. Du är betydligt större än så. Att byråkratisera något för byråkratiserandets skull, något som faktiskt fungerar, känns helt fel och helt förlegat, speciellt som e-sporten hjälper människor att överbrygga gränser, vilket vi definitivt behöver i dessa tider. Precis som ministern säger handlar idrott om fysisk aktivitet. Det skriver jag under på. Det är inte det frågan gäller. Här handlar det om likvärdiga utbildningar för olika typer av sporter, bland annat e-sporten. Ministern hänvisar till fysisk aktivitet. Ställer ministern då upp på att de kriterierna också ska gälla för den som vill starta ett dartgymnasium, som är en del av ? Det är en sport som handlar om koncentration och som kräver en god grundfysik för att kunna utövas. Precis samma sak gäller för e-sport. I e-sport ska du fatta ungefär 500 beslut och agera på kanske hälften av dem. För att klara av det krävs att du är alert både fysiskt och mentalt. Detsamma kan man hävda om sporter som boule och varpa, som också finns. I bilsport använder du till stor del simulatorer för att testa bilar och banor, kanske mycket mer än vad du faktiskt kör vid de stora tävlingarna. Vad är då skillnaden, anser ministern, mellan e-sport och annan sport som utövas på det sättet? Det skulle vara intressant att höra vad ministern tycker om de motsägelser som jag velat lyfta fram och om ministern är intresserad av att göra något åt det för att e-sport ska få möjlighet att bli en gymnasieutbildning på lika villkor. 145 Statsrådet (S): Tack, än en gång, ! Det är viktigt att poängtera att digitaliseringen av skolan i olika former välkomnas av regeringen. Det kan få skilda uttryck, bland annat genom att ha en nationell strategi för hur vi ska använda pedagogiska verktyg som gör skolan mer it-anpassad. Men det kan också handla om enskilda gymnasier och program som på ett eller annat sätt har ett digitalt uttryck, exempelvis e-sport. Jag är positiv till själva fenomenet och formen och uppmuntrar gärna den sortens verksamheter, men jag vill ändå hålla mig till gällande regelverk och de kvalitetskrav som vi har. Det finns faktiskt ett regelverk för hur olika idrottsgymnasier och program ska komma till. Det är ett rättssäkert system. Det är också ett system som ska främja kvaliteten. Vi kan inom det regelverket arbeta med den här frågan. Jag litar på den bedömning som och gör. Jag tycker dock inte att det känns riktigt bra när det kommer anklagelser om att har dolda intentioner eller mörka intressen. Det är lite starkt att hävda sådana saker och anklaga organisationer utan att ha belägg för det. Jag litar på att de gör ett korrekt och rättssäkert jobb, och jag vill följa det regelverk som finns, helt enkelt. Återigen: Jag är positiv till själva fenomenet och vill verkligen uppmuntra digitala uttryck inom skolan på alla sätt och vis. 146 (C): Jag förstår att statsrådet vill hålla sig till regelverket. Men när regelverket inte är anpassat efter verkligheten och inte fungerar i dagens samhälle med den folkrörelse som e-sporten faktiskt är – inte en ”företeelse” – är det kanske dags att ändra på regelverket. Statsrådet säger också att det är rättssäkert. Problemet är att om jag inte håller med om ett beslut som fattar, hur kan jag få det överprövat? Vem vänder jag mig till för att utkräva ansvar? Vilken domstol vänder jag mig till? Vilken politiker vänder jag mig till, som jag kan rösta bort i nästa val? Det skulle vara intressant att höra. Jag säger inte att gör en felaktig bedömning utifrån sina stadgar och grunder, men kanske borde politiken göra sina egna bedömningar av vad som är lämpligt att ha som gymnasieutbildning och inte. I statsrådets svar talas det också om att utveckla en internationell elit. Då får jag meddela statsrådet att vi fick en världsmästare i Hearthstone. Vi har elitlag i League of Legends, Counterstrike, Starcraft med mera. Många av de internationella världsstjärnorna är svenskar, men ändå finns inte möjligheten! Jag lovar dessutom att de tjänar betydligt av dem som någonsin har gått på ett idrottsgymnasium i . Man kan fundera på vad som är rimligt att ha som gymnasieutbildning och inte. Finalerna i de här eventen fyller hela arenor. De har betydligt fler tittare på tv än vad exempelvis hade, som gick här i för inte så länge sedan. Då kan vi jämföra vad vi ger för stöd till den sporten utbildningsmässigt och vad vi ger till e-sporten. Det ska sägas att det finns e-sportsgymnasier . De finns som utökad kurs. Men de har inte samma möjlighet att bedriva en bra och kvalitetssäkrad utbildning, för man får inte lika mycket tid och stöd som andra sporter får i de gymnasieutbildningar som finns. Det tycker jag är väldigt tråkigt. Jag återkommer till min fråga. Kommer ministern att vara beredd att, när en utredning kommer, också pröva om e-sporten kommer att få samma möjligheter som andra sporter att faktiskt starta utbildningar? Jag är också mycket nyfiken på att få höra om jag på något sätt kan låta överpröva det beslut som fattar utifrån sina regler om jag känner att det inte stämmer, och vem ska jag ställa till svars för att få en rättssäker prövning? 147 Statsrådet (S): Tack än en gång, ! Jag ska börja med att göra dig glad. När vi blickar in ska jag säga att jag är villig att se över hur det här systemet fungerar och är lyhörd inför nya utvecklingar. Jag tycker att vi ska ha ett utbildningssystem som speglar både det föränderliga arbetslivet och det civila samhället och även idrotten och sporten, hur den än manifesterar sig. Det jag hänvisar till är dock det regelverk vi har här och . Jag tycker att vi ska följa det. Jag tycker inte att vi ska avvika från gällande rätt. När det gäller frågan om överklaganden ska vi följa den förvaltningsrätt som gäller och det regelverk som gäller för . Jag förstår att det finns ett uppdämt behov här. Det jag kan säga här i talarstolen är att jag tar med mig frågan till departementet och kikar på det hela och för gärna en vidare dialog med om detta. Han pekar på något väldigt intressant som jag tror att vi har anledning att titta vidare på. 148 (C): Tack, statsrådet, för den öppningen! Jag kommer definitivt att följa frågan och ser fram emot de överläggningar som jag väntas bli inbjuden till. Självklart ska vi följa de regelverk som finns. Det är därför vi har regelverk. Men när de regelverken inte fungerar är det kanske dags att se över dem och förändra dem, så att de speglar den verklighet vi lever i. Det låter väldigt bra att regeringen är beredd att se över det hela. Jag kommer att vara den förste i kö för att trycka på så att också e-sporten kan få de gymnasieutbildningar som man har rätt till, enligt min åsikt. Det finns otroligt mycket engagemang här. Detta är människor som inte engagerar sig på andra ställen, men här engagerar de sig. De är tränare och ledare. Vi har en otrolig potential när det gäller att skapa förebilder på det nät som finns. Där har vi problem med att nå ut. Men här kan vi få in vuxna som är med på ett helt annat sätt, och vi kan få ut mycket bra av detta. Detta handlar ju inte bara om människor som sitter där hemma och spelar, utan det finns ett otroligt socialt engagemang. Många har mycket av sin bekantskapskrets i den här folkrörelsen, och då måste vi ta vara på det. Politiken får inte vara stelbent och tråkig och bara spela efter de gamla spelreglerna, utan vi måste anpassa oss till verkligheten. Jag ser fram att regeringen kommer att göra detta genom den öppning som gymnasieministern ger här. Det är jag mycket glad för. 149 Statsrådet (S): Jag vet inte om det var ett uttryck för din Göteborgshumor att du talade om att följa spelreglerna. Det var i alla fall väldigt roligt. Jag vill än en gång tacka dig för interpellationen. Du belyser en viktig fråga. Den är viktig även för mig. Jag kände till det här fenomenet , men jag ska villigt erkänna att det absolut inte var på det djupare vis som jag nu har fått förståelse för frågan efter din interpellation. Du har definitivt väckt en viktig frågeställning. Det jag refererar till är den nuvarande lagstiftningen och regelverken. Jag respekterar självfallet vad och säger, men jag tycker att det är viktigt att vi i skolan speglar den utveckling som finns på olika håll. Jag är villig att föra en vidare dialog med dig om detta för att vi ska se vad som kan eller inte kan göras, i alla fall så att vi tar tag i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:108 om situationen för elever inom gymnasieskolans yrkesprogram 150 Statsrådet (S): har frågat mig vilka reformer jag avser att ta initiativ till för att fler elever på yrkesprogrammen inom gymnasieskolan ska nå ett godkänt slutbetyg. Jag vill inleda med att säga att intresse för att fler ska ta examen från gymnasieskolans yrkesprogram gläder mig. Att fler ska välja yrkesprogram och att fler unga ska fullfölja en gymnasieutbildning är prioriterat i regeringens politik för gymnasieskolan. Allting börjar med en bra lärare, och lärarna är centrala för att fler ska klara gymnasieskolan. Regeringen genomför nu flera åtgärder för att stärka lärarnas kompetens och göra läraryrket mer attraktivt. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslår regeringen att satsningarna Lärarlyftet II och Matematiklyftet förlängs. Regeringen föreslår dessutom att satsningen på behörighetsgivande utbildning för obehöriga yrkeslärare förstärks, eftersom en stor andel av de lärare som undervisar på gymnasieskolans yrkesprogram inte är behöriga. Regeringen avser även att återkomma i frågan om huruvida yrkeslärare bör omfattas fullt ut av kravet på lärarlegitimation. Regeringen genomför även satsningar på att höja kvaliteten i yrkesprogrammen. Bland annat föreslås i budgetpropositionen satsningar för att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet, och uppdraget till att genomföra handledarutbildning bör förlängas. Elevernas rätt till särskilt stöd uttrycks tydligt i skollagen (2010:800). har emellertid i sin tillsyn konstaterat att huvudmännen har många brister när det gäller bedömningsområdet särskilt stöd. Jag menar att det är allvarligt att elever inte får det stöd som de har rätt till.