prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Inte minst gör vi en ordentlig satsning på solceller som ger såväl konsumenter som tillverkare och distributörer rimliga tidsmässiga förutsättningar. En viktig förutsättning för att alla ska få tillgång till el är att den kan distribueras från den plats där den produceras till den plats där den ska konsumeras. I de sammanhangen är elnäten och deras kvalitet och kapacitet helt centrala. Tiden medger inte några längre utläggningar om elnäten i dagens debatt, men jag vill ändå peka på den oerhört viktiga och stora satsning som finns i det här betänkandet och i budgetpropositionen och som görs i form av Svenska kraftnäts investeringsplan. 3,4 miljarder och drygt 11 ½ miljard kronor för perioden –2018 ger en tydlig och viktig signal om omfattningen av de investeringsbehov som finns på detta område. Vi får anledning att återkomma till elnäten och deras betydelse i kommande debatter. Här i riksdag råder det trots allt en ganska bred enighet om att energipolitiken måste bygga på de hörnstenar som flera av de tidigare talarna lyft fram: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Vi socialdemokrater ser också tydligt behovet av att ska kunna ha ett energisystem förnybar energi. Vi ser det som en förutsättning för byggandet av ett gott och hållbart samhälle. Det är glädjande att höra att allt fler partier delar uppfattningen att målet är förnybar energi. För att det ska kunna bli verklighet kräver energipolitiken, så långt möjligt är, långsiktiga spelregler. Som många har nämnt i debatten här är elpriserna historiskt låga, konsumentvänligt låga, i varje fall i ett kort och medellångt perspektiv. Det gör nu också att allt fler börjar tala om att vi kanske behöver diskutera en fjärde hörnsten i energipolitiken, nämligen investeringsvilja eller investeringsförutsättningar. Utmärkande för den svenska energipolitiken är också, till skillnad från vad vissa har sagt, ett allt större internationellt beroende. Förutsättningarna för att forma den framtida politiken på det här området blir alltmer beroende av vår omvärld och allt mindre nationella. Med insikt om detta har regeringen tillsatt . uppdrag är enligt direktivet att ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter 2025–2030. Till detta och den mer långsiktiga energipolitiken får vi anledning att återkomma framöver i denna kammare, herr talman. Till dess har vi att jobba med energifrågorna med den nu aktuella budgetpropositionen som ett alldeles utmärkt fundament. Än en gång yrkar jag bifall till betänkandet och avslag på samtliga motioner. 174 (C) replik: En av de största utmaningar vi har på energisidan är hur vi ska ställa om vår transportsektor till mer förnybart. och Alliansen överträffade vida de målsättningar som satts av , men sedan den här regeringen tillträdde har det varit ganska beskedliga besked. Vi väntar fortfarande på besked om eventuell skattebefrielse för biodrivmedel. Men framför allt sänker regeringen hela den svenska etanolsatsningen med sin klumpiga skattehöjarpolitik. Det kom en inte så önskad julklapp från regeringen, och det kommer ytterligare en skattechock . kostar etanol och diesel i stort sett lika mycket vid pumpen, och bensinen är bara en femtioöring dyrare. Men då drar också etanolen mer på grund av det lägre energiinnehållet. Vem som helst kan då räkna ut att regeringens skattehöjningar är en judaskyss. Detta är slutet för den svenska etanolsatsningen. De volymer som produceras i kommer att exporteras till andra länder i stället. Det kommer inte att tankas någon etanol i den svenska personbilsflottan. Den kommer att ha gjort sitt. Det tycker jag är sorgligt, då den svenska etanolen hör till de bästa bränslen vi har att driva våra bilar med. Varför agerar regeringen på det här sättet, ? Och vad kommer man att göra för att fortsätta omställningen i transportsektorn nu när etanolen tas bort ur kalkylen? 175 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Det märks med all önskvärd tydlighet att har en fot i Miljömålsberedningen och en fot i miljö– och jordbruksutskottet, där många av de här frågorna diskuteras. Jag har stor respekt för det. Men det märks ganska tydligt på att det är en viss skillnad på att vara i majoritet och att vara i opposition. då och hans parti befann sig i majoritetsställning i riksdag fick de uppleva svårigheten med att hantera de här frågorna. gjorde den dåvarande alliansregeringen försök att införa ett kvotpliktssystem, men man fick backa hela vägen tillbaka för att det inte var möjligt. vet mycket väl att den huvudsakliga orsaken till de förslag som den nuvarande regeringen lägger fram är EU-regler och EU:s syn på frågan om alternativa drivmedel. Vi har en skatteproblematik som är väl känd, och i stället för att försöka göra denna till inrikespolemik vore det bättre om vi gjorde gemensamma ansträngningar för att påverka den på EU-nivå. Det här är inte en fråga som vi avgör själva, och det vet mycket väl. Mitt svar blir att detta inte i första hand är en fråga att diskutera i den här kammaren utan i första hand en fråga att påverka på EU-nivå. 176 (C) replik: har rätt i att det här till stor del beror på , vilket borde ändras. Men att då inte göra vad man kan inom existerande regelverk är inget annat än tjänstefel. Det brukar vara ett genomgående tema att man skyller på EU när man själv inte klarar av att behandla sin politik. Sanningen är att etanolen inte är överkompenserad. Titta vid pumpen! Det är skillnad. Det borde vara om etanolen skulle vara överkompenserad. Om det är något som är överkompenserat med regeringens politik är det fossila bränslen. Felet ligger i regeringens beräkningsmetoder. Man tittar bakåt för att styra framåt. Det funkade väldigt bra när vi satt i regeringsställning med ett ökande oljepris. Det gynnade till och med det förnybara. Det fanns en anledning till att vi hade de beräkningsmetoderna. Men sjunker oljepriset som en sten, och i stället för att ändra sina beräkningsmetoder väljer regeringen att sticka huvudet i sanden och kasta etanolen över bord. Självklart ska vi förändra på EU-nivå. Det finns otroligt mycket vi borde förändra på EU-nivå när det gäller överkompensationsregler, statsstödsregler, förnybarhetsdirektiv och annat som är stora hinder inte minst mot den kvotplikt som nämnde. Men att inte göra vad man kan inom det regelverk som finns, när branschen dessutom har lösningar på hur man skulle kunna göra som regeringen inte har tagit till sig, är inget annat än dålig styrning och dålig miljöpolitik. Regeringen borde ta till sig detta och ändra i beräkningsmetoderna, för det är faktiskt någonting man kan styra på egen hand. 177 (S) replik: Det finns säkert en del vi kan göra på hemmaplan, som säger. Men jag tror att vi måste börja i rätt ände, och rätt ände är i det här fallet att se till att få rimliga och jämlika konkurrensförutsättningar för olika alternativa drivmedel. Det finns det inte förutsättningar för om vi inte i första hand löser det på EU-nivå. Jag ser precis som stora möjligheter till utveckling, inte minst för den svenska skogsindustrin, inom produktionen av alternativa drivmedel. Men för att kunna klara det och för att kunna ge den industrin rimliga förutsättningar måste man veta att det finns långsiktiga spelregler, och detta kräver att vi får en ändring av EU:s syn på det svenska skogsbruket och den svenska skogspolitiken. Om man inte förstår den cirkulära svenska skogspolitiken kommer vi aldrig att få accept för att ge rimliga förutsättningar till de alternativa drivmedel som ska tas fram med skogen som råvara. Det är den krassa sanningen. Därför måste vi börja på EU-nivå och inte börja i fel ände. 178 (L) replik: är ordförande i . Fackordföranden värnar om kärnkraften. Han betecknar det som blåögt att anse att kärnkraften skulle kunna läggas ned utan att det får konsekvenser för klimatet eller att drabbas av elbrist. Löfven leder en regering med och är i full färd med att medverka till kärnkraftens nedläggning. såg vi lite velande och tvekande i valdebatten, med röda och gröna kort om vartannat. Eller var det gröna och röda kort? Ingen vet, allra minst nuvarande statsminister. Det är mycket oroväckande att Socialdemokraterna väljer fel väg för framtida energiförsörjning. Vi står nu inför ett läge där vi har sex reaktorer kvar av de tolv som byggts i . Hälften av det svenska kärnkraftsbeståndet har alltså stängts ned av politiska skäl, av Socialdemokraterna som en eftergift till . Vi vet att elpriserna är historiskt låga och sannolikt kommer att förbli det under framöver. Vi vet också att den kvarvarande kärnkraften baxnar under dagens effektskatt. Liberalerna är det enda parti i riksdag som förespråkar att effektskatten helt ska avskaffas. Det gör vi för att vi ser signaler från kraftbolagen, och de signalerna är tydliga. Om effektskatten inte sänks eller tas bort kommer fler reaktorer snart att behöva stängas. Min fråga till Socialdemokraterna och är enkel: Hur många fler reaktorer är ni beredda att offra innan ni kommer att ta bort effektskatten? 179 (S) replik: Jag tackar för frågan. Hon inledde retoriskt med att konstatera att den nuvarande statsministern var ordförande för 2011 och att han då hade en syn på saken. Sedan antyder hon att han i egenskap av statsminister har en annan 2015. Jag skulle kunna travestera det och säga att priset på el var väldigt högt 2011 och är väldigt lågt 2015. Normalt sett brukar det vara Liberalernas paradgren att hylla marknadsekonomin, men detta visar vad som händer när marknaden fungerar. Sanningen är att tillgången på el är betydligt större än efterfrågan, inte bara ur ett svenskt perspektiv och i en svensk kontext. Sanningen är att priserna är historiskt låga av det skälet att efterfrågan har minskat av olika anledningar. Efterfrågan har minskat på grund av en finanskris som har gjort att en stor del av den europeiska industrin inte har återhämtat sig och inte konsumerar på samma nivå. Efterfrågan har också minskat på grund av energieffektivisering både inom industrin och på konsumentsidan. Det gör att priset på el är så oerhört lågt att det egentligen inte finns något produktionsslag som bär sina egna kostnader . Frågan är: Vad är alternativet? Är det att vi ska ha konjunkturbaserade skatter? Det är troligtvis ett alternativ för Liberalerna eftersom den dåvarande alliansregeringen höjde effektskatten ganska kraftigt för . Om det var av fiskala skäl eller inte förtäljer inte historien. Jag vet i alla fall inte varför. Det är dock klart och tydligt att det som avgör konkurrenskraften för kärnkraften, i det här fallet, är marknadspriset på el, och det är historiskt lågt. Som socialdemokrat kan jag inte se det som ett misslyckande, för vi har varit ganska överens om att vi ska ha en avreglerad elmarknad i . 180 (L) replik: Det är ingen överraskning att elpriset är lågt. Det visste regeringen om när man valde att höja effektskatten; det var de förutsättningarna som fanns. Trots det och trots de varningar vi alla fick av kraftbolagen valde man ändå att höja effektskatten. Ett alternativ hade varit att låta den vara på den nivå som den var eller att sänka den. Man gillar att prata om marknaden. pratar om konjunkturbaserade skatter. Men det är ett högst politiskt beslut att höja effektskatten, och det har bidragit till att reaktorer har fått stänga. Att prata om marknaden tycker jag är missvisande i det här sammanhanget. Det intressanta är att det finns en skiljelinje mellan Socialdemokraterna och . Socialdemokraterna erkänner inte att det var en politisk viljeyttring att stänga reaktorerna, men från har vi fått många olika signaler om att det var en tydlig politisk linje att man ville stänga så många reaktorer man kunde. Jag har också fått olika argument från energiministern för varför man valde att höja effektskatten. i näringsutskottet fick vi höra att det var ett rent fiskalt beslut. fick vi i höra att det var rättvist; vattenkraften hade höga skatter, och därför skulle också kärnkraften beskattas mer. För oss är det alltså oklart vad beslutet bottnar i och hur man har kommit fram till det. Jag upprepar den fråga jag ställde och som jag gärna vill ha svar på: Hur många fler reaktorer är ni beredda att offra innan ni kommer att ta bort eller sänka effektskatten, ? 181 (S) replik: Vi har i Socialdemokraterna bekänt oss till och ställt upp på att vi har en avreglerad elmarknad i . Vi var själva med och genomförde den . Detta är en del av konsekvensen. När lönsamheten blir låg kommer vissa kraftslag att få det svårare än andra att överleva i konkurrensen. Vi har inte för avsikt att avveckla det som inte är avreglerat . Det finns ingen anledning. Vi har ingen målsättning att minska antalet kärnkraftsreaktorer i det avseendet att man minskar produktionen. Jag har inte hört någon uttala det. Däremot tror jag – utan att veta – att huvudskäl för att höja eller justera en skatt brukar vara av fiskal karaktär, det vill säga man behöver intäkter. Det är ingen tvekan om att det fanns ett avsevärt hål att fylla när vi tog över regeringsmakten, på grund av de skattesänkningar som alliansregeringen hade genomfört. Budgetunderskottet låg på 75 miljarder, och då behövs ett antal intäktsförstärkningar i statsbudgeten. Den beräknade skatteintäkt som höjningen innebär är naturligtvis ett bidrag till att stärka statens finanser, för att genomföra andra viktiga investeringar som vi behöver göra. 182 (M) replik: Jag väljer att följa upp min kollega frågor till . Jag ska formulera mig på ett annat sätt så kanske vi kan få ett bättre svar. Kärnkraften står för av vår elproduktion. planerar man att stänga fyra av tio reaktorer . Det kan vi troligtvis hantera. Men det kommer varningssignaler från branschen om att ytterligare reaktorer riskerar att stängas . Vi står inför en kaosartad situation. Vi får en okontrollerad avveckling av kärnkraften, något som inte skulle gynna den svenska industrin, den svenska konkurrenskraften eller de svenska hushållen. I förlängningen skulle det heller inte gynna omställningen till ett förnybart energisystem, vilket Socialdemokraterna säger att de vill ha. Skatteinkomsterna skulle bli radikalt lägre på grund av att industrin troligtvis flyttar ut, jobben försvinner och vi inte har tillräckligt med el i systemet. Låga elpriser har tagits upp här, och säger att vi har ett marknadsbaserat system. Vi har en mycket manipulerad energimarknad , med gröna elcertifikat och ett extremt högt skattetryck på både vattenkraft och kärnkraft. Jag undrar därför: Är , för att undvika en kaosartad avveckling av den svenska kärnkraften, villig att ge kärnkraften de förutsättningar den behöver för att kunna producera el under hela sin livslängd, så att vi får en kontrollerad kärnkraftsavveckling? Är och beredda att sänka effektskatten på kärnkraft för att undvika kaos och få en kontrollerad avveckling på vägen mot ett 100-procentigt förnybart system? 183 (S) replik: Det finns lite olika förslag från olika borgerliga partier i det här avseendet. Det finns en ganska tydlig skillnad mellan åtminstone tre av partierna. Jag minns inte exakt, men jag tror att parti har föreslagit att delar av effektskatten ska slopas. Vi kommer inte att föreslå någon förändring i det avseendet. Jag vill påminna om vad branschföreträdare sagt och vilka reaktioner som höjningen av effektskatten har fått på elmarknaden. Effekten blev en prishöjning på när man taxerade in konsekvenserna av hur elmarknaden påverkas – ! Det avgör inte kärnkraftens överlevnadsförmåga, utan kärnkraften måste klara sig på helt andra meriter. Att justera effektskatten skulle inte påverka ett dugg i det här fallet. Om man skulle sänka med lika mycket som man höjde med skulle lönsamheten fortfarande vara negativ för dagens kärnkraft. Kärnkraften har helt andra kostnadsproblem. Den måste naturligtvis ta hand om konsekvenserna av de höjda säkerhetsåtgärder som kommer att krävas till följd av . Det är ett större bekymmer rent kostnadsmässigt enligt de kalkyler som branschen själv visar fram. Att tro att en sänkning, helt eller delvis, av effektskatten skulle rädda kärnkraften är ett alldeles felaktigt sätt att resonera på. Vi har inte för avsikt att göra några förändringar i det avseendet. nämner några andra saker. Gröna elcertifikat framstår, när du beskriver det, som någon sorts manipulering av marknaden. Det har alla andra tidigare hyllat som det mest marknadstillvända systemet för att få in ny produktion på marknaden. Hur kan det helt plötsligt vara något som manipulerar marknaden? Jag känner inte riktigt igen ordvalet. 184 (M) replik: Jag tolkar det så att inte ser de utmaningar som kärnkraftsbranschen står inför. Vi hade ett möte med representanter för energibranschen i . De var mycket tydliga. De står, som sa, inför säkerhetsinvesteringar på runt 1,5 miljarder, oberoende härdsmälteåtgärder. var den senaste höjningen. Min fråga till , som jag väljer att upprepa, är: Om vi nu står inför en kaosartad, okontrollerad avveckling av våra kärnkraftsreaktorer , där vi riskerar ett elbortfall i det svenska systemet på , något som inte kan kompenseras av höjningen i elcertifikatssystemet, är då och villiga och beredda att rädda den svenska konkurrenskraften, rädda den svenska elförsörjningen och rädda de svenska skatteinkomsterna genom att sänka inte med utan sänka mer eller – som från Liberalerna sa – ta bort effektskatten på kärnkraft för att kunna få en kontrollerad avveckling, för att våra kärnkraftsreaktorer ska kunna producera under hela sin livslängd och för att kunna få en omställning till förnybart? Är Socialdemokraterna villiga att sänka effektskatten på kärnkraft, eller är Socialdemokraterna beredda att offra av vår elproduktion och tillsammans med det offra den svenska konkurrenskraften, industrin och de svenska jobben? 185 (S) replik: Det är lite grann av vargen-kommer-stämning över det sättet att resonera. Om effektskattens vara eller inte vara skulle avgöra den svenska energipolitiken och dess framtid tror jag att överskattar effektskattens betydelse – så stor är den inte. Det intressanta är att branschen, när jag träffar representanter för den, säger att effektskatten är ett problem men att de har andra bekymmer. Vad de kommer tillbaka till är att om inte de låga elpriserna förändras, om inte förutsättningarna förändras på marknaden, då har de inga möjligheter att konkurrera. Den typ av produktionsslag som kärnkraften utgör kommer inte att kunna konkurrera över huvud taget. En kapitalintensiv verksamhet som har investerat har naturligtvis betydande problem. Du nämnde själv skatten på vattenkraft. Ja, det är en rätt fiskal skatt som höjdes ganska kraftigt . Jag tror inte att vi kan ha ett skattesystem som ska flyta som en kork på hur konjunkturen ser ut. Men vi sitter båda i – och det är väl bra – och får anledning att återkomma till den diskussionen, för jag tror att man måste se detta som en helhet och inte nu bryta ut en enskild fråga, det vill säga effektskatten på kärnkraft, som den fråga som ska avgöra svensk energipolitik. Så är inte fallet, och så kommer det inte att vara. Det vet du mycket väl, . Jag ser med tillfredsställelse fram emot de fortsatta diskussionerna inom ramen för . Det är där vi gemensamt har till uppgift att lösa de långsiktiga frågorna för svensk energipolitik. Det tror jag också att vi kommer att lyckas med, när vi har tonat ned debattonen lite grann till en mer konstruktiv diskussion. Det vet jag att du kan bidra med, och det tror jag att du kommer att göra också. 186 (MP): Just nu pågår slutförhandlingarna på klimattoppmötet i . Där har miljö- och klimatminister viktiga positioner att förhandla om när det gäller klimatanpassning och finansiering. Signalerna just , under den här debatten, är mycket hoppfulla om att man tycks kunna nå ett ganska ambitiöst avtal. Vi följer utvecklingen med stort intresse. Klimathotet är globalt, men alla utsläpp sker lokalt någonstans i ett land, en region eller en kommun. har i förhandlingarna i just nu med sig den största klimatsatsningen någonsin i en svensk budget. Regeringen fastslår att klimatet är vår tids ödesfråga. Jag är stolt över att tillsammans med Socialdemokraterna och lägger fram en budget med stora satsningar på energi. Det har hänt mycket för att ta närmare ett hållbart energisystem. I regeringens budget för utgiftsområde 21, Energi, satsas och sammanlagt för perioden . Regeringen har antagit målet om förnybar energi. Som ett direkt resultat av det beslutet steg i global rankning över länders attraktivitet för investeringar i förnybar energi. görs stora satsningar på solenergi. I budgeten avsätts för solcellsinvesteringar. höjs anslaget från till , och därefter blir det hela för solinvesteringar. Många privatpersoner, kommuner och företag har ansökt om medel från de pengarna, och det bildades en lång kö . I kön hos länsstyrelserna finns nu ansökningar på motsvarande . Alla de kommer att få pengar utbetalda . När solenergin börjar växa storskaligt aktualiseras , frågan om hur stor anläggning man kan bygga utan att betala skatt. Om ingen reglering görs riskerar företagen att bli återbetalningsskyldiga. Det är en risk som inte vill utsätta dem för. Efter hårt arbete lyckades vi höja nivån från till . All produktion upp till är alltså fri från skatt. En förbättring som har gjorts jämfört med tidigare system är att alla nu är skattebefriade upp till , även om man skulle sälja eller mer över det. blev man beskattad för hela produktionen om man hade ett överskott mer än den egna produktionen. Men det finns en viktig fråga kvar att lösa. Det handlar om dem som äger flera anläggningar. Det vore bättre om skatteplikten gällde per anläggning och inte per juridisk person. Regeringen aviserar nu i budgeten att man kommer att se över hur man skattemässigt kan gynna dem som äger flera anläggningar. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för solenergi. Det är första gången som kommer att få en strategi för solenergi. Syftet är att öka användningen av solel. Det är viktigt att nu ta ett samlat grepp för att skapa goda förutsättningar för fortsatt utveckling av solenergi. Vindkraften har vuxit kraftigt och levererar av vår elförsörjning. Havsbaserad vindkraft är en nyare teknik som är lite dyrare än landbaserad vindkraft. Vi behöver båda. Att bygga vindkraft ute till havs kan ha många viktiga funktioner. Den kan byggas i stor skala och i kopplas in på stamnätet där befintlig kärnkraft finns. Vindarna till havs är jämnare, och vindkraft till havs kan producera med högre effekt och hjälpa till i fråga om effekt . Det är mycket positivt att regeringen har uttalat ambitioner för att utveckla havsbaserad vindkraft och att nu har fått uppdraget att ta fram ett förslag på hur även skulle kunna stödja den nya tekniken. Det blir nu en fråga för alla partier vilka som stöder myndighetens förslag att satsa på havsbaserad vindkraft. Jag hoppas att vi kan få en uppslutning i och en riksdagsmajoritet för att satsa på havsbaserad vindkraft. En annan viktig fråga i budgeten är satsningen på batteriteknik. De tekniska möjligheterna att lagra energi utvecklas snabbt, som kostnaderna rasar. I ett smart och modernt energisystem, med en växande andel sol- och vindkraft, kan batteriteknik ha en viktig roll. Regeringen avsätter och därefter för att utveckla den tekniken. har tekniken kommit så långt att det är läge att testa den ute i verkligheten, i kombination med andra lösningar för företag eller hushåll. har historiskt saknat ett strategiskt arbete med energieffektivisering. Även det är en fråga där regeringen har gett ett viktigt uppdrag till att utreda hur även skulle kunna använda så kallade vita certifikat. Det är ett system för ett systematiskt arbete med energieffektivisering som hälften av EU:s medlemsländer har. Myndigheten föreslår att ett sådant system ska kunna införas i . Man säger också att det beror på vilket mål man politiskt sätter upp.