prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — Fossilplaster bryts inte ned eller bryts ned mycket långsamt, och mikroskopiska kulor blir kvar i ekosystemen. De samlas i fiskar och i krävan på fåglar och orsakar slutligen en plågsam svältdöd. Undersökningar som har gjorts i visar att av fåglarna har plast i krävan. Användningen av mikroplaster i kosmetika måste också åtgärdas. Det är vidare viktigt att det blir lätt att vara miljövänlig i båtlivet och att det finns god avfallshantering finns längs våra kuster. Mikroplaster drar dessutom till sig miljögifter, som några kanske vet, vilket förvärrar problemen. nedskräpning är en global utmaning. måste därför även i fortsättningen vara drivande inom EU och globalt. Arbetet för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden behöver stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Jag är väldigt glad att utskottets majoritet tillstyrker motion 2541 yrkande 2, som bygger på Alliansens avfallspaket . Slutligen, herr talman: av förorenad mark är viktig för människors hälsa och för miljön. har i uppgift att tillsammans med länsstyrelserna finna och kategorisera områden som förorenats och som innebär allvarlig fara för människor och miljö i riskklass 1, potentiellt farliga områdena i riskklass 2 och övriga i riskklass 3. Det är bra att regeringen har gett flera uppdrag på det här området. Vi i Alliansen har dock uppmärksammat att ett annat viktigt intresse, nämligen bostadsbyggandet, ibland förbises. Vi har bostadsbrist i många kommuner i . Det kan därför finnas tillfällen när sanering av ett förorenat område behöver prioriteras upp i åtgärdslistan på grund av planerat bostadsbyggande på markområdet. Det är därför bra att detta ges regeringen till känna genom betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 1 från Alliansen, som handlar om slutna kretslopp, producentansvar, återvinning med mera och noterar att det blir ett tillkännagivande om nedskräpning och marint avfall, liksom om prioritering av områden för sanering av mark. 127 (MP) replik: När det gäller sanering av mark och vattentäkter som är förorenade har en plan för vilka projekt som är prioriterade. Det finns alltså en lista på vilka områden som är de mest farliga, och det finns också en plan för hur man ska beta av de områdena när man sanerar. I listan finns ett tusental områden som är bland de högst rankade, där vi har de största miljöbomberna. För att kunna beta av listan i snabbare takt ville vi anslå mer pengar. Det har jag pratat om i mitt anförande. Jag noterade att inte yrkade bifall till den reservation där också tycker att vi behöver mer pengar till detta. Det skulle vara intressant att höra hur resonerar. skar man ned anslaget. Man tog inte bara bort den extra satsning på 170 miljoner som vår regering ville göra, vilket skulle innebära 40 procents ökning, utan man skar ned ytterligare 13 miljoner. Jag förstår inte heller riktigt detta med bostadsbyggandet. Jag vill alltså ha reda på lite mer om hur man tänker att man ska prioritera. Om man till exempel ska bygga bostäder här i på någon mark, ska det i prioriteringslistan gå före de farliga områden som jag har hemma i min kommun? 128 (C) replik: Först och främst vill jag säga att och jag har diskuterat budgetfrågor tidigare. Jag vill återupprepa vad jag sa då. Vi tycker inte att det är bra – i ett läge med hög ungdomsarbetslöshet och stora integrationsproblem – att av 23–24 miljarder, som ni har sagt att ni vill använda för olika ändamål, plocka ut 17 miljarder genom höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar. Vi tycker faktiskt att det är ganska förskräckligt ur social synvinkel. Detta är jobb som finns över hela landet. I är det drygt 25 000 ungdomar som skulle beröras. Vi gick i stället in med ett förslag om att dra ned arbetsgivaravgiften för unga . Det innebär att ni – om och när era förslag kommer tillbaka till kammare och regeringen följer det säger – kommer att tredubbla arbetsgivaravgiften för unga människor, i ett sådant här läge. Jag tycker att det är oerhört ansvarslöst. För mig handlar hållbar utveckling om miljö, ekonomi och sociala faktorer. Jag är jättebesviken över att struntar i de sociala aspekterna av ungdomars arbetslöshet. Det är svaret på det. När ni gör på det viset innebär det att ni har mer pengar att lägga på olika budgetområden, inklusive detta. Men vi från Alliansens sida är mycket bestämda på att hållbar utveckling också handlar om sociala frågor, social trygghet och ungdomars möjlighet att bli anställda och få sina första jobb. Det gällde budgethanteringen. Sanering av de olika områdena får jag återkomma till i nästa replik. 129 (MP) replik: Jag vet att vi diskuterade den här frågan , jag och . Men blir det än märkligare i mitt huvud. ville nämligen regeringen anslå mer pengar till att sanera förorenade områden. Men , i det här betänkandet, vill man ge ett uppdrag till regeringen. Man säger att det ska finnas tillräckligt med resurser för att sanera områden och vattentäkter som påverkats av oaktsam användning av farliga kemikalier. Det var precis det vi ville göra , och det var den satsningen som var med och strök. Det blir väldigt inkonsekvent i mitt huvud. Jag återgår till min andra fråga som gäller bostadsbyggande kontra miljönytta. Jag hörde att var på gång att börja svara på frågan. Därför får väl jag utveckla hur jag tänker att man ska göra. Prioriteringsordningen handlar om att man ska ta de värsta områdena, som drabbar oss värst och där det är störst risk, i början. De områdena ska man ta i början, säger . Men om det finns ett attraktivt område längre ned på listan där man vill bygga bostäder vill Alliansen lyfta upp det, även om det inte gör samma miljönytta. Jag tänker också så här: Om någon vill bygga bostäder i ett attraktivt område finns det intressenter som är beredda att vara med och betala för saneringen av marken. När det gäller andra marker, i landsbygdskommuner, finns det däremot inte intresse av att bygga bostäder, och det finns inte intressenter som är beredda att betala för detta. Det ska bli intressant att höra hur får ihop det här med landsbygdspolitik. 130 (C) replik: Systemet med sanering av förorenade områden fungerar så att har kategoriserat tre grupper. Inom grupperna förhandlar man med dem som ska ta kostnadsansvaret, om det finns sådana, med kommuner, med länsstyrelser och med andra intressenter. I sista hand kan man använda en pott statliga pengar. Det här jobbet pågår , och det går framåt i ganska rask takt. Det innebär att vi mycket väl kan lägga till, i de regler som gäller för , att det också ska tas hänsyn till att man till exempel behöver sanera områden där det har funnits växthus och som man inte kan bygga bostäder på – men planeringen är klar, och det är en bostadsbrist. Det här gäller ett exempel: , alldeles utanför muren. Där har det varit växthus. Där behöver man plocka bort en meter jord. Och det kan vara bra att samla ihop intressenterna och göra det. Det är svaret på frågan varför vi tycker att det är vettigt att ta in bostadsbyggande. Bostadsbrist finns i hela landet. Det drabbar mest unga människor. Här är alltså den andra punkten där ger sig på unga människor. Förra gången handlade det om att vara utan arbete, och handlar det om att vara utan bostad. Det är också så att det som vi säger i yrkande, i vår motion, på det här området handlar om resurser. Och det är inte bara finansiella bidrag, utan det är ett mycket bredare angreppssätt. De gånger som vi i inte har kunnat använda de anslag som har funnits, utan det har blivit pengar över på det här kontot, har det handlat om människor med utbildning, planering av områden och planering, till exempel. Det har man inte hunnit med. Det handlar alltså om att ha ett bredare perspektiv på detta. Det finns ingen motsats mellan det och det som vi säger när det gäller vår gemensamma alliansbudget, som jag har redogjort för. 131 (V): Vi producerar mer sopor . Varje svensk skapar ungefär sopor . Lägg sopor ute på vägen eller utanför gården! Då ser ni att det blir en ganska rejäl hög. Och det är bara för en enda person. Det har ökat . I betänkandet har vi en hel del bra förslag på hur vi ska kunna hantera avfallsberget på ett bättre sätt . Men vi får aldrig glömma roten till problemet. Det är masskonsumtionssamhället. Vi konsumerar mer och mer. Vi reparerar allt mindre. Vi återvinner inte så mycket som vi borde göra. Vi lever på ett sätt som är helt ohållbart. Jag tycker att från tog upp en väldigt viktig aspekt på avfallsimporten till . Det är helt ohållbart att vi importerar enormt stora mängder avfall till som sedan bara bränns upp här. Självklart måste avfall i alla länder hanteras så nära källan som möjligt. Jag noterar också det som de borgerliga partierna tar upp i reservation nr 1, där man pratar om avfallsinhämtning från våra hushåll. Jag vet inte hur många här som brukar göra så här: Man tar en påse med papperskartonger och en annan påse med metallburkar, och sedan försöker man få med sig en tredje påse med glasflaskor och . Sedan kånkar man iväg med detta till de gröna igloor som finns lite här och där. När man kommer fram till dem är det smutsigt och överfullt. Där kan man inte göra sig av med tidningarna och förpackningarna. Man får helt enkelt kånka vidare ända tills man kan lämna detta någonstans. har vi den kommunala insamlingen av vårt avfall. Det är väldigt effektivt. Kommunen eller den entreprenör som kommunen uppdrar arbetet åt samlar in avfallet precis utanför dörren åt oss. Vi har haft en avfallsutredning som landat i slutsatsen att våra kommuner borde få det samlade ansvaret för allt avfall från våra hushåll. Det gäller då inte bara en del av det, utan även förpackningar och tidningar borde samlas in av våra kommuner, helt enkelt därför att det är det mest rationella och effektiva sättet. Jag tycker att det är märkligt att de borgerliga partierna inte vill detta. Det verkar som att de tycker att det viktigaste är att vi ska ha en marknad för det här. Det handlar inte om att det ska bli bättre för miljön och inte om att vi ska få en effektivare avfallsinsamling utan om att vi ska skapa marknader. Det tycker jag är ett väldigt märkligt resonemang. Om jag har fel får man gärna begära replik och förklara vad man menar i reservation nr 1. Sedan måste jag säga till , och alla de andra borgerliga partierna: Det är väldigt märkligt med marksaneringen. Vi har, som alla vet, ungefär 80 000 områden i vårt land som är förorenade. Ungefär 1 000 av dem är så förorenade att det är akut. De behöver väldigt brådskande åtgärder. De är så kallade riskklass 1-områden. Då säger de borgerliga partierna – och det har de tyvärr fått igenom i betänkandet – att man ska prioritera bostadsbyggande när man gör marksanering. Då har jag en konkret fråga till samtliga borgerliga partier. Till exempel kanske kan svara på detta. Låt oss säga att en kommun vill sanera mark för att man vill bygga en skola eller en förskola där – man tycker att det är prioriterat. Men med er skrivning blir det så att man måste prioritera just bostadsbyggande. Det är därför man ska sanera den marken. Det tycker jag blir ett väldigt märkligt resonemang. Sedan kan vi lägga på att de borgerliga partierna år har dragit ned budgeten för marksanering. I den budget som gick igenom, när de borgerliga partierna fick stöd av , var det nästan mindre till marksanering än det som var föreslaget av S, MP och V. Det är någonting som inte känns riktigt trovärdigt i detta värnande om marksanering. Jag tror ändå att det är genuint från de borgerliga partierna. Men man landar helt enkelt fel. Sedan skulle jag vilja ta upp frågan om kläder och textilier. Det är en del av det masskonsumtionssamhälle som vi lever i. Det är väldigt få som lagar det lilla hålet som kanske blir på knäet på barnens byxor. De flesta köper nya kläder när de gamla går sönder lite grann eller när man har tröttnat på dem. Det har lett till att vi svenskar slänger ungefär kläder . Det handlar om tiotusentals ton kläder i hela . Det är textilier och fibrer som skulle kunna återvinnas och återanvändas på något vis. Vi är några partier som vill att det ska finnas ett producentansvar för textilier för att vi ska kunna se till att våra textilier återanvänds och inte slängs och bränns upp. Jag noterar att det pågår ett utredningsarbete. Jag skulle önska att det arbetet gick lite fortare. Framför allt skulle jag önska att vi kunde vara överens redan här och om att vi behöver ett producentansvar för textilier, för det här har redan utretts. Vi borde egentligen kunna fatta beslut om det redan här och . Jag står bakom samtliga reservationer från , men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 9 från S, V och MP. 132 (FP): Då har vi kommit över till avfall och kretslopp. Jag pratade om att allting hamnar i vattnet förr eller . Jag kanske kommer in på det i den här debatten också. Avfallshierarkin har tagits upp här. Den är naturligtvis grundläggande. Det är vi nog helt överens om. Att vi ska ta till vara soporna i ett kretslopp är vi också överens om. Det är klart att soporna är ett problem. nämndes marknad här förut nästan som ett skällsord, men det kanske är så att även soporna kan bli en resurs i vissa sammanhang. Det kan man väl se i vissa pappersbruk och så om inte annat. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet förutom utskottets ställningstaganden under punkterna 1 och 2 samt till reservation 1. Jag står naturligtvis också bakom reservation 2, där är med. Det handlar återigen om motioner från den allmänna motionstiden. Jag kan börja med att lyfta de två tämligen viktiga tillkännagivandena till regeringen. I det ena skriver ett enigt utskott att regeringen ska ta initiativ till att utreda regelverk som gör att nedskräpning och spridning av mikroplaster minskar och upphör. Det är naturligtvis ett oerhört viktigt och tydligt ställningstagande från och utskottets sida. Tillkännagivandet om bostadsbyggande återkommer jag till, men jag tycker att det blivit om inte förvanskat så i alla fall lite överdramatiserat i diskussionen. Sedan har och övriga allianspartier ett förslag till ytterligare ett tillkännagivande. Det handlar om att hushållen ska ha tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem och om att det sammanhållna producentansvaret bör bevaras. Jag vet inte var motsatsförhållandet ligger där heller. Detta är det mångfaldssystem som vi har . En fråga som jag personligen tycker är intressant är matsvinnet. pågår det en del arbete kring det. En uppgift som jag tror är helt sann är att en tredjedel av det som köps slängs. Människor i gemen är ganska omedvetna om detta. Det visar att det finns en del informationsbrister i detta system. Jag tänkte återgå till det temat, som vi har haft . Då gäller det naturligtvis nedskräpning och marint avfall. Man kan väl generellt säga att nedskräpningen på land och i havet bekämpas dels med lagar och regler, dels väldigt mycket med attityder. Men när det gäller just marint avfall kan man väl konstatera att det internationella inslaget är väldigt stort. Därför måste det internationella arbetet prioriteras. Marint skräp är också prioriterat i EU:s havsmiljödirektiv. jobbar aktivt med frågan inom både Ospar och Helcom för att skapa regionala åtgärdsplaner som ska minska skräpet i havet. Det uppenbara och för ögat synliga är det skräp som hamnar på våra stränder. Det är dessutom oestetiskt och ett problem för det rörliga friluftslivet, den biologiska mångfalden, djurlivet och så vidare. Men något som jag kan tycka är ganska mycket mer skrämmande är mikroskräpet, främst mikroplastartiklarna. Det här har uppmärksammats alltmer . Det är ingenting som vi har diskuterat jättelänge. Det finns två källor till detta. Den första källan är avloppen. Det finns mikropartiklar som passerar reningsverken. Det kan vara på grund av att man tvättar en fleecetröja eller någonting annat. Partiklarna försvinner ut genom avloppet. Den andra källan är det plastskräp som ligger och bryts ned på våra stränder och sedermera sköljs ut i havet igen. Det är också en viktig del. Hur som helst hamnar dessa partiklar i ekosystemet på ett eller annat sätt. Partiklarna kan vara giftiga i sig. De kan också binda miljögifter som gör dem giftiga. I båda fallen skadas de djur som sedan tar upp partiklarna i sina system. Indirekt finns även en risk för människan när partiklarna lagras upp i systemen och hamnar i den fisk som vi kanske äter sedermera. Det är viktigt att vi nu gör det här tillkännagivandet. Det är mycket svårt att överblicka konsekvenserna av detta . När det gäller det synliga skräpet vill jag uppmärksamma kammaren på att Havs- och vattenmyndigheten och bedömer att det finns behov av att finna olika finansieringsformer för omhändertagandet av marint skräp på våra stränder. Det kom en rapport om det . Det har bedrivits en del projekt kring detta, bland annat kust, där elva kommuner längs jobbade med frågan. Erfarenheterna därifrån börjar man nu ta till vara. Som sagt är det bra att vi gör detta tillkännagivande . Man kan inom parentes säga att den frustration som finns i kommunerna naturligtvis bygger på att man känner att det inte är kommunens invånare som skräpar ned på stränderna. Jag kan dra en parallell – den kanske haltar något, men ändå: Längs våra riksvägar städar . Man anser inte att det skräp som hamnar längs Europavägar och riksvägar är lokalt producerat. Denna princip måste lätt kunna överföras även till stränderna. Det mesta är inte lokalt producerat skräp där heller. Jag ska ta upp ytterligare ett havsproblem, nämligen de fartygsvrak som finns längs våra kuster och är potentiella miljörisker. Här har pågått ett grundläggande och systematiskt arbete som inleddes av alliansregeringen , då Statskontoret fick i uppdrag att titta på ansvarsförhållanden när det gäller vrak och ägarlösa båtar. Detta har sedan följts av ytterligare utredningar. En viktig målsättning har varit att identifiera de vrak som verkligen är tickande miljöbomber och lägga fokus på dem. Jag kan väl tycka att den här processen kunde ha gått något fortare. Men å andra sidan gör den mängd fartygsvrak som finns längs våra kuster att man måste göra en tydlig prioritering och lägga resurserna på rätt vrak i rätt ordning, så att säga. Man kan inte börja sanera planlöst. Det finns faktiskt många vrak som man inte ska röra över huvud taget. Då kommer vi till detta med förorenad mark och förorenade områden. Där finns det ett tillkännagivande. Något som har tagits upp av en del talare innan är det här med att ta in bostadsbyggandet som en faktor. Men i de resonemang som förts tidigare i talarstolen tycker jag på något vis att man missat huvudgrejen. Det är klart att alltihop i botten bygger på en riskklassning gällande riskerna för människors hälsa och naturligtvis riskerna för miljön. Det är utgångspunkten. Sedan kan man klassa in det i olika typer av risker. Det finns riskklass 1 och riskklass 2, och det är drygt 1 000 i båda klasserna. Naturligtvis bör alla dessa saneras . Men det går inte att blunda för att det finns ytterligare angelägna samhällsfrågor. En av dem är bostadsbristen. Om det nu finns områden som är klassade i riskklass 2 kan man kombinera miljönytta med att man tar in bostadsbyggande som en styrande faktor i prioriteringen. Jag kan inte se några motsatsförhållanden i det som målats upp här. Här handlar det också om att sanera mark i rätt ordning och att det sedan blir dubbel nytta av marken. Precis som vi har skrivit bör det vara en styrande faktor i prioriteringen. Men om det är fråga om mycket förorenade områden som utgör en stor fara för människors hälsa och för miljön går naturligtvis de områdena alltid före. Bostadsbyggande kan aldrig prioritera bort ett sådant område. 133 (V) replik: Det finns ett tillkännagivande i betänkandet som handlar om att bostadsbyggande ska vara en styrande faktor vid prioritering av sanering av förorenad mark. Ingen av oss är emot bostadsbyggande i sig. säger att han inte ser en motsättning, men prioriteringen har varit att sanera marken, göra den ren, oavsett syftet med marken. Som det har sagts tidigare kan det finnas tunga finansiärer som är beredda att bygga och som kan gå in och sanera mark själva. Jag förstår inte varför man tar in frågan om bostadsbyggande över huvud taget. Jag har en fråga till . Är inte miljönyttan, att göra marken ren, det viktigaste? Jag har ännu en fråga. Vi vet att med den budget som de borgerliga partierna med stöd av röstade igenom får detta viktiga område, sanering av förorenad mark, som finns i utgiftsområde 20, mindre med den borgerliga budgeten. Om området är så prioriterat, , varför drar ni ned på området? Varför skjuter ni inte till mer pengar? Med den investeringstakt ni har i er borgerliga budget, vet vilket år de så kallade riskklass 1-områdena kommer att vara helt sanerade? Det finns en prognos utifrån er budget. 134 (FP) replik: Jag kan direkt säga att jag inte kan svara på den sista frågan. Den får inget svar på. Sedan var det frågan om prioritering av anslagen. Jag kan bara hänvisa till det resonemang som förde. Jag känner inte att jag behöver ta upp det igen. Jag tyckte att det var oerhört tydligt att det är klart att man måste prioritera inom de ramar man tycker är rimliga. Jag har i de tidigare diskussionerna sagt att det är fråga om en avvägning att samhället på lång sikt ska kunna skapa resurser för de åtgärder som samhället behöver vidta. Jag tycker nog att vi har diskuterat frågan noga, och jag har ingen annan uppfattning än i den frågan. Sedan har vi frågan om att det inte skulle råda något motsatsförhållande. Det är precis som säger, nämligen att huvudsyftet är att göra marken ren. Men om det finns en prioriteringsordning som innebär att det kan bli dubbel nytta genom att marken både blir ren och kan användas till bostadsbyggande är det inte konstigt. Det blir dubbel nytta av prioriteringen. Grunden är, precis som säger, att göra marken ren. Att kombinera miljönytta med möjlighet till bostadsbyggande kan inte heller vara fel. 135 (V) replik: Skälet till att jag frågar är att det självklart finns ett stort ansvar om det kommer in ett tillkännagivande i ett betänkande som röstas igenom i kammaren. Om man skriver in att bostadsbyggande ska vara en styrande faktor vid prioritering av förorenad mark då jämställer man bostadsbyggande med just att göra marken ren. Det är det som jag tycker blir helt fel ingång. För varje gång jag lyssnar på er borgerliga företrädare när ni försöker förklara blir jag inte klokare på vad ni egentligen är ute efter. Varje gång vi frågar er säger ni att det primära syftet är att rena marken. Då kan vi väl ha det kvar precis som det har varit? Det har varit syftet . Jag kan berätta för och alla som lyssnar på debatten att i till etappmål för efterbehandling av förorenade områden går man igenom de 1 300 så kallade riskklass 1-områdena. Det är alltså fråga om mycket akut förorenade områden i . säger att med nuvarande investeringstakt kommer dessa områden att vara sanerade till 2079. Prognosen har gjorts på den borgerliga budgeten. är långt fram i tiden. Jag vet inte om jag ens lever då. Det är därför vi behöver mer pengar på området, och det är därför det är så olyckligt att de borgerliga partierna med stöd av röstade igenom en budget som drar ned på investeringarna med ett. Tycker att det känns bra att de 1 300 absolut värst förorenade områdena som är i behov av sanering inte blir rena ? 136 (FP) replik: Det är naturligtvis . Jag tror att det kommer att krävas pengar , och det kommer att krävas kontinuerligt med pengar utifrån de prioriteringar som görs. Jag är helt övertygad om att vi även kommer att få en utveckling av nya metoder som gör att det på det sättet kommer att bli billigare att sanera områdena. Över tid bör de naturligtvis saneras. Låt oss återgå till frågan om bostadsbyggandet. Jag vet inte om det har varit otydligt. Av betänkandet framgår att det föreslås att bostadsbyggandet vid sidan om miljönyttan bör vara en styrande faktor. Miljönyttan går ju först.