prot · H30928 · 2015-11-17 00:00:00 — Det vore intressant om miljöministern ville brodera ut detta lite mer. 89 Klimat- och miljöminister (MP): Jag har gett ett svar på frågorna, och jag har varit tydlig med att skötseln inte är tillräcklig på de skyddade områdena. Det har myndigheterna varit tydliga med, och jag tycker att de har haft tydliga underlag för att påstå detta. Det är också det här som är underlag för regeringens ökade utgiftsposter. Vi tror att det är viktigt att sköta de områden vi skyddar, inte minst för att säkerställa de miljömål som skyddet är till för att uppnå men också för att öka människors möjligheter att ta del av en rik natur. Mycket av de åtgärder man gör i skötseln handlar om att märka upp områden, att ge kartinformation och sätta upp skyltar. Det kan vara spångar över myrmarker och vindskydd. Det kan handla om röjningar av kulturmarker och naturligtvis om kunskapsinhämtning, alltså inventeringar, för att kunna följa upp kvaliteten. Det har inte varit tillräckligt, och vi behöver öka det. Jag vet inte vad har för svar på det med tanke på den budget de stöder i riksdag. Men detta är regeringens ingång. Jag har gett ett svar när det gäller utvecklingsarbetet på att det också förbättrar statistiken. 90 (SD): Tack för svaret, miljöministern! Om man tittar igenom svaren ser man att ökade inköp också ger ökad skötsel. Det är ingen hemlighet att satsar betydligt mycket mindre. Vi väljer till exempel att halvera inköpen och även till viss del att dra ned på skötseln. Det beror på att vi anser att man måste prioritera i det här läget, speciellt under rådande förutsättningar. Då tror jag att det är ännu viktigare att vi prioriterar. Det handlar om vikten av att märka upp. Vi kan ta , som tar upp. Om man följer den och går in och tittar ser man att i 2 089 av de totalt över 4 000 skyddade områdena saknas gränsmarkering, till exempel. Man behöver märka upp ungefär 1 , och det skulle kosta ca . Man kan också titta på den rapport som miljöministern tar upp om återrapportering och åtgärder för biologisk mångfald från –2014. Där står egentligen ingenting om skötselplanerna. Man nämner friluftsanläggningar och liknande. Det är klart att också jag kan sakna den informationen till viss del. Man får inte in den rätta informationen. I miljöministerns svar finns skrivningar om att reservatsskötsel skapar jobb. Ja, så är det. Men man förlorar också jobb. Man förlorar arbetstillfällen, man förlorar skatteintäkter och man förlorar service. Det finns ett antal kommuner i som har en ganska stor andel skyddad skog. , till exempel, är i ett läge där av skogsarealen är skyddad. För kommun är det . Ur det perspektivet kan man fråga sig om inte detta snarare blir en död hand än någonting som gör att samhällena lever upp. Vi talar om skattefinansierad verksamhet. Man har dålig uppföljning, och det finns frågetecken och frågor som också jag kan ställa mig. Jag funderar på de långsiktiga ekonomiska effekterna, miljöministern. Som jag nämnde finns det kommuner som , och även andra där man har ganska mycket reservat. Vad är bedömningen där? Vad kommer att hända med dessa kommuner och samhällen? Jag tror att det är viktigt att man på något vis lyfter in detta perspektiv. Man tittar gärna på att det finns resurser – 1 miljard som vi pytsar ut där, 600 miljoner där och så vidare. Men det kanske är behoven som är de viktiga delarna i så fall. Det vore intressant att få höra hur ministern ser på de långsiktiga effekterna för dessa lokalsamhällen som ligger mitt i naturreservaten och som påverkas ganska mycket. 91 Klimat- och miljöminister (MP): Skötseln av skyddade områden är viktig, och den är en angelägenhet inte minst för lokalsamhället. Det skulle jag vilja understryka. Jag tycker att det är tydligt att de skyddade områden som behöver skötas allra mest också är de mest kulturmärkta naturområdena. Där behövs regelbundna skötselinsatser. Detta är också samhällsnära bygder, alltså där naturen typiskt sett ligger nära platser där många människor bor, till skillnad från en del av de större arealerna uppe i fjällvärlden där skötseln på varje kvadratmeter inte är för handen. Där handlar det i så fall mer om just spångar, kartor, skyltning och sådana saker. Jag blir inte riktigt klok på interpellantens ingång. Å ena sidan tar du fram många argument och säger att det finns många indikationer från myndigheterna på att skötseln behöver bli bättre och att den har stått tillbaka därför att man har haft resursbrist. Å andra sidan vill inte tillföra dessa medel och ifrågasätter om man över huvud taget ska ha skyddade områden i denna utsträckning. Jag skulle vilja säga att om vi ska ha växande samhällen och om vi ska klara av att låta ett land med allt fler människor frodas i behöver vi också säkerställa den biologiska mångfalden och att naturområdena är i gott skick och kan serva oss. Det handlar både om ekosystem och de tjänster som naturen ger och om det kapital som skogen står för när det gäller rekreation, jakt och bärplockning. Det handlar om områden där människor kan få dessa värden och behoven av dem tillfredsställda. Då är skötseln jätteviktig, som den ger ganska mycket jobb. Jag tror att vi kan återkomma i en interpellationsdebatt när det handlar om huruvida ett naturreservat som sköts av lokala krafter inte i högre grad ger betydligt mer tillbaka till lokalsamhället än det, som i interpellantens argumentation, lägger en död hand över samhällets utveckling. Jag tror snarare att det går hand i hand; de samhällen som kan utvecklas klarar också att integrera naturområden som är viktiga för lokalsamhället. 92 (SD): Jag tackar för svaret. Om man tittar till skogspolitiken som sådan är det klart att vi har olika syn. Men man kan också fundera på det som jag nämnde i den första omgången: Lite lätt räknat 24 miljarder har man satsat eller investerat under , och man kan fortfarande inte ta fram en statistik för naturreservaten. Hur har utvecklingen skett, och vad händer? Klarar man till exempel sina skötselplaner? Det kan jag tycka är oroväckande och häpnadsväckande. Från vår sida vill vi egentligen säga att de reservat vi har är en bra nivå. Vi anser att man framför allt behöver prioritera skötseln, frivilligheten och de frivilliga avsättningarna framför att staten ska gå in och ta över mark. Man kan också fundera på regeringens avsikter. Vi hade en interpellationsdebatt för . Då uttryckte miljöministern att man vill göra reservat av ungefär 1–1,skog. Det är egentligen ganska oroväckande om man ser till kostnaden både för samhället och för skogarna. Det som händer när man gör skog till naturreservat handlar inte bara om att man köper skog och att pengapåsarna försvinner till någon annan. Framtida skatteintäkter försvinner också. Det försvinner arbetstillfällen, som jag sa tidigare, och det försvinner andra delar som de kulturella värdena. Framför allt: Vi vill från vår sida lyfta fram att vi anser att det ska råda balans mellan miljö- och produktionsmålen och att vi prioriterar skötsel framför nya inköp. 93 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:141 om förluster för pensionssystemet 94 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag tycker att det är rimligt att börsen tillåts gynna högfrekvenshandlare, så kallad robothandel, på bekostnad av övriga investerare. Jag vill börja med att säga att det är en viktig och aktuell fråga som lyfter. Högfrekvenshandel och dess konsekvenser och påverkan på värdepappersmarknaden har uppmärksammats och debatterats flitigt . Enligt gällande regelverk finns allmänna krav på en börs verksamhet i lagen om värdepappersmarknaden. Börser ska tillämpa principen om neutralitet, som innebär att börsens regler ska tillämpas på ett likformigt sätt gentemot alla som deltar i handeln. Börsen har även en skyldighet att övervaka att handeln sker i överensstämmelse med nämnda lag, andra författningar och god sed på värdepappersmarknaden. Ytterligare regler som avser högfrekvenshandel behandlas i EU-lagstiftning som har antagits. I och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument, ofta benämnt Mifid II, finns en rad regler som direkt rör högfrekvenshandel och som syftar till att komma till rätta med de risker och problem som är förknippade med den typen av verksamhet. Förutom krav på tillstånd ställs även särskilda krav på effektiva system och riskkontroller hos de värdepappersinstitut som bedriver högfrekvenshandel. Det införs även krav på börserna att ha tillförlitliga system och funktioner för handelsstopp. Arbetet med genomförandet i svensk rätt av Mifid II-direktivet pågår inom , och de nya reglerna ska träda i kraft . Jag kommer därför att ha anledning att återkomma till frågan inom ramen för pågående lagstiftningsprojekt. 95 (KD): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Däremot kan jag konstatera att det som interpellationens rubrik anger om förluster för pensionssystemet tyvärr inte berörs i svaret över huvud taget. Det kan ju ses som en brist, eftersom det är det som frågan handlar om. Min första motfråga till statsrådet blir då, eftersom Första AP-fonden har varit eller är med i två rättsprocesser, om jag har förstått det hela rätt: Hur går det? Och vilka förluster anser man att man har eller tror man att man kommer att lida skada av? Det handlar om en förlust för vårt pensionssystem. Det här är och har varit ett problem länge, därför att många anser att det missgynnar dem som handlar på traditionellt sätt. I svaret från statsrådet sägs det att börser ska tillämpa principen om neutralitet som innebär att börsens regler ska tillämpas på ett likformigt sätt gentemot alla som deltar i handeln. Vi kan konstatera att när högfrekvenshandel används tillämpas reglerna inte likformigt. Ju närmare man har datorn som räknar ut det hela desto mer kan man gynnas av det. Det vet vi. Det står också i den utredning som statsrådet hänvisar till om värdepappersmarknadens infrastruktur. För- och nackdelar med algoritmisk högfrekvenshandel tas upp, och där sägs till och med att tekniken kan användas för marknadsmissbruk om man som högfrekvenshandlare har fått kännedom om kurspåverkande information, antingen om inkommande stora order eller prisförändringar på en handelsplats innan informationen har offentliggjorts. Frågorna som jag har skrivit i interpellationen kvarstår tyvärr – dels vilka förluster pensionssystemet har lidit på grund av detta, dels om man verkligen kan anse att handlare behandlas på lika villkor om det befinner sig på det här viset och kanske är om inte olagligt så i alla fall högsta grad olämpligt enligt svensk lagstiftning. Det är lite grann det som den här utredningen handlar om. Jag nöjer mig med detta nu och ser fram emot nya svar. 96 Statsrådet (MP): När vi från regeringens sida svarar på interpellationer tittar vi framför allt på den fråga som står längst ned i interpellationen. Där är skrivningen: ”Min fråga till statsrådet är därför: Är det enligt statsrådet rimligt att börsen tillåts gynna högfrekvenshandlare (så kallad robothandel) på bekostnad av övriga investerare?” Den frågan är inte specifikt kopplad till pensionssystemet eller pensionssystemets aktörer. Eftersom frågan var allmänt hållen är också svaret allmänt hållet. När det gäller AP-fonderna har ett fall avgjorts. stämde of Mellon. Det finns också med i interpellantens underlag. Då fick Första AP-fonden rätt på väsentliga punkter, och banken blev dömd att betala skadestånd på merparten av förlusten. Det är viktigt att notera att det här inte rörde högfrekvenshandel, utan det var andra frågor som det handlade om. Man ansåg att banken hade brustit i sin hantering av fondens mandat och agerat vårdslöst. Det var alltså inte kopplat till huvudfrågan. Däremot pågår nu en domstolsprocess, och jag kan inte uttala mig om en process som fortfarande pågår i domstol. Men om man tittar på de offentliga uppgifterna ser man att det här är en samfällig process där Första AP-fonden bara är en av flera aktörer. De anser att man har brustit i sina rättsliga skyldigheter genom att erbjuda fördelar till högfrekvenshandlare. Första AP-fonden menar att de har gjort en förlust på . Om det stämmer eller inte avgörs i slutändan av domstolen, och det är så vi måste se på de regelverk vi har. säger att algoritmhandeln och högfrekvenshandeln kan användas för marknadsmissbruk, och det stämmer, men fokus måste ligga på att det kan användas. Det finns många andra sätt att bedriva marknadsmissbruk, och de måste bekämpas oavsett vilken kanal och vilken teknik man använder. Om robothandel eller högfrekvenshandel används för marknadsmissbruk ska det självklart beivras och rättas till. Det är som på den svenska börsmarknaden har ansvar för tillsynen av börsens verksamhet och som ska se till att reglerna som gäller för börsen, det vill säga att alla aktörer ska behandlas lika, också följs på den svenska marknaden. är det nya regelverk på väg. Vi har en EU-lagstiftning som har antagits på EU-nivå och som håller på att genomföras i svensk lagstiftning. Det kommer att innebära skärpningar, bland annat ökade sanktionsmöjligheter och ökad tillsyn från när det gäller till exempel just algoritmisk handel. Man har till exempel ett krav på tillstånd som värdepappersinstitut ska ha för att få ägna sig åt algoritmisk handel. För att få ett sådant tillstånd ska värdepappersinstitutet uppfylla detaljerade och ganska långtgående krav. Ett tillstånd gör också att om man missbrukar högfrekvenshandeln löper man också en risk att tillståndet dras tillbaka. Det här innebär alltså en skärpning av regelverket i hela EU och kommer att gälla generellt för alla börser inom EU-systemet och minska riskerna att man använder den här tekniska lösningen för marknadsmissbruk av olika slag. Jag känner mig trygg med att vi har ett regelverk och en tillsyn , och har vi en process där reglerna som gäller på den svenska marknaden skärps ytterligare. Sedan får vi, när det gäller det enskilda fallet, se hur det går i domstolsförhandlingen. 97 (KD): Tack, statsrådet, för det mer detaljerade svaret! Det uppskattar jag mycket. När jag har plöjt igenom den här utredningen har jag tittat just på högfrekvenshandeln. Det har jag gjort för att se hur frågan om jämlikhet hanteras. Det är ett problem om många på börsen upplever att de blir orättvist behandlade och dessutom, som i fallet med Första AP-fonden, kan lida stora förluster. När det gäller pensionspengarna blir jag som medborgare och skattebetalare lite fundersam på om det här är det bästa sättet att fondera pengar till pensionen om de kan försvinna i ganska stor omfattning. Det var inte fråga om några miljoner, utan det var många miljoner i det senaste fallet. Det är ändå en fråga som kvarstår. När jag läser utredningen framkommer fördelar och nackdelar, men jag kan inte tycka att förslagen är tillräckligt skarpa. Vad jag förstår startade utredningen , och har det gått . Den tekniska utvecklingen går framåt på alla områden. Frågan är om de förslag som ändå kommer är tillräckligt up to date för att faktiskt hänga med i systemet. Det är något man kan fundera över i fråga om utredningar. De förslag som läggs fram måste ändå vara tillräckligt bra för att kunna bli en tillämplig lagstiftning. Jag funderar över om reglerna mellan och skiljer sig åt. Man kan titta på handeln med och våra pensionsfonder. Är det skillnad där? Hur ska vi då hantera frågan om högfrekvenshandel? Jag vet inte om statsrådet har tittat på detta. Det kunde jag inte utläsa av utredningen heller. Skicka med frågan om våra gemensamma tillgångar som finns i pensionerna när det gäller fonderingen. En annan fråga jag ska passa på att ställa handlar om att AP-fonderna ska göras om. Det finns också en utredning som bara tittar på AP-fonderna. Där ska hanteringen av kapital ses över. Ska det tillsättas något slags extra grupp som ska titta på placeringarna och inte ha organisationen kvar som den ser ut ? Gynnar det tillgångarna i pensionssystemet att tillsätta en extra grupp som tittar på investeringarna? Eller är det bättre att ha det som med tanke på den fråga vi diskuterar , det vill säga risken för en robothandel som inte riktigt fungerar? 98 Statsrådet (MP): Låt oss börja med den sakfråga som interpellationen rör, frågan om högfrekvenshandel kopplat till risker för pensionssystemet. Man kan alltid diskutera hur långt man ska gå i regleringen av börser. Det finns alltid en avvägning mellan att förutse och försöka möta alla risker, att ha fungerande marknader där parterna kan mötas och att det finns en viss effektivitet i handeln. Det finns en risk för överreglering och därmed stora kostnader som påverkar transaktionerna. I slutändan kan det leda till högre kostnader, till exempel för AP-fonderna som är stora aktörer på de svenska börserna. Här gäller det, som det ofta gör i politiken, att hitta en rimlig avvägning. Min bedömning är ändå att vi med en ny reglering tar ett stort steg framåt. Det är många skärpta regler när det gäller högfrekvenshandel. Det kommer att leda till betydligt större risker att ägna sig åt olika former av marknadsmissbruk. Det stämmer att det finns exempel på marknadsmissbruk, men det finns inte en entydig bild av att högfrekvenshandel bara är negativt för börserna. Det finns också de som hävdar att den leder till mindre så kallade spreadar på marknaden, det vill säga skillnaden mellan det pris som köpare är beredda att betala för att finansiera ett instrument och det pris som en säljare är beredd att sälja samma instrument för. Det finns också de som hävdar att det leder till ökad likviditet, det vill säga att det blir lättare att genomföra transaktioner. En del anser att det bidrar till mindre prisförändringar, en minskad volatilitet på börserna. Sedan finns exempel på olika typer av marknadsmissbruk som man kan använda högfrekvenshandel för. Man brukar tala om layering and spoofing, som är olika typer av system. Sedan har såklart systemrisker diskuterats. Vid extrema tillfällen kan högfrekvenshandel leda till stora effekter på börserna. Det som har diskuterats i det här sammanhanget är det som kallas front running. Det är i de flesta fall inte olagligt, utan det handlar om att vara extra snabb att snappa upp information som sedan kan användas för att göra vinster. Det sker just nu en domstolsprövning av om detta är en form av brottslig verksamhet eller om det är inom lagens ramar. Högfrekvenshandel har skett i . Vi styr inte över amerikansk lagstiftning i den här kammaren, utan det är amerikanska reglerare som får titta på den frågan. Jag vet att det pågår en intensiv debatt även på den amerikanska marknaden om fenomenen. Jag vet också att även amerikanska myndigheter följer frågan noga. I slutändan är det de som agerar på marknaderna, i det här fallet AP-fonderna, som får avgöra om de tycker att riskerna är större än nyttan av att agera på marknaden. lyfte upp frågan om AP-fonderna och den strukturförändring som diskuteras. Det är en pågående process. Vi har skickat ut ett förslag på remiss. Remissvaren har kommit in. Det är nu Pensionsgruppen som tar in synpunkterna och som sedan ska diskutera en gemensam väg framåt. Det stämmer inte att vi har tänkt att ha någon extragrupp som ska hantera frågorna. Det som diskuteras är att med hjälp av olika metoder försöka effektivisera och skapa större nytta för pensionärerna och pensionssystemet. Det har varit syftet med omställningsprocessen, som inleddes av den förra regeringen och som vi nu för vidare. 99 (KD): Jag läste att remissvaren avvisar i stort sett samtliga nya förslag till förändringar. Det är i sig intressant hur det kan komma så många förslag på förändringar och så många avslag från dem de berör. Man kan fundera över om det verkligen är värt att driva igenom något som faktiskt inte riktigt accepteras av dem som ska hantera förslagen . Det säger jag inte bara för att man alltid ska följa dem som berörs, eftersom det verkligen kan vara så att man inte vill förändras eller har skäl att inte vilja det. kan man konstatera att bara genom att se på organisationsskissen i handlingarna blir det helt plötsligt många fler aktörer för samma pengar. Frågan är hur mycket pengar man lägger ned på kringorganisation och för att hantera pensionsmedlen, men det är en sidofråga till den här interpellationen. Det är ändå intressant att konstatera att våra pensionsmedel kan påverkas i så hög grad av hur marknaden fungerar och hur börsen hanteras med de handelsinstrument som finns. Jag är glad över att finansmarknadsministern är intresserad av ärendet och följer det noga. Jag vill ändå passa på att påpeka att om en utredning började titta på frågan kanske det har hänt ytterligare fram till . Titta på den tekniska utvecklingen så att inte den nya lagstiftningen halkar efter! 100 Statsrådet (MP): Självklart följer vi frågorna noga. Det gör inte minst de myndigheter som är satta att övervaka frågorna, till exempel i . Jag vet att även den svenska börsen noga följer utvecklingen och ser om det behövs olika typer av åtgärder. Principen om neutralitet, övervakning av börserna och hur handeln går till gäller redan i dagens lagstiftning. Den kommer också att finnas kvar. Det vi gör nu är att ytterligare skärpa möjligheterna till tillsyn och lägga fram ett krav på tillstånd för att få bedriva högfrekvenshandel. Det kommer att leda till en större möjlighet för att bedriva tillsyn över den typen av handel. Det är ett bra och viktigt steg för att undvika missbruk av systemen. När det gäller pensionssystemet i sin helhet, som också tar upp i debatten, är det viktigt att komma ihåg att det är Pensionsgruppen – där även sitter med – som har initierat den här processen. Den har också beställt förslag från och därmed satt ramarna för hur promemorian som har varit ute på remiss ska se ut. Remissvaren har som sagt kommit in. Pensionsgruppens medlemmar har ett ansvar att tillsammans göra en avvägning av de remissynpunkter som har kommit in och komma fram till ett gemensamt förslag. Den processen pågår som sagt för fullt. Där är min och uppgift bara att se till att Pensionsgruppens önskemål tillgodoses. Jag tackar återigen för interpellationen. Jag tycker att det är en viktig fråga. Det är uppenbart att börserna har en väldigt viktig funktion för hela det svenska och det internationella finansiella systemet. Då är det också viktigt att vi ser till att handeln sker på ett bra sätt och att det finns transparens, tydlighet och centrala regler så att alla får samma möjligheter. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:128 om nya statliga myndigheters lokalisering 101 Statsrådet (S): har frågat mig om Statens servicecenters föreslagna utlokaliseringar kommer att omfatta även akademiska jobb. Vidare har han frågat mig om jag inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen kommer att verka för att nya uppdrag och AP-fondernas nya samordnande stödfunktioner utlokaliseras. Inledningsvis vill jag tydliggöra att utgångspunkterna för hur vi väljer att lokalisera statlig verksamhet är flera. Vi ska ha en rättssäker och effektiv statsförvaltning med god service och tillgänglighet, och vi vill värna landsbygdens arbetstillfällen och utveckling. Därför är det viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. När det gäller det aviserade uppdraget till Statens servicecenter att föreslå vilka myndighetsfunktioner som vore lämpliga att utlokalisera bereds ett sådant uppdrag inom . Det är således för tidigt att ange uppdragets inriktning och omfattning och vilka förslag som uppdraget kommer att resultera i. När det gäller har inga nya medel avsatts i budgeten . Det är vad vi kan säga . Som skriver handlar förslagen i departementspromemorian avseende ny reglering för AP-fonderna bland annat om en effektivisering, där AP-fondernas administration föreslås samlas i en av de tre framtida AP-fondsmyndigheterna.