prot · H30949 · 2015-12-18 00:00:00 — Man får väl peka ut asylboenden, HVB-boenden och stödboenden, som är den nya formen, och så vidare. Man kan inte straffa statliga myndigheter, kommuner och privata företagare som plötsligt inte vet i vilket landskap de lever. Ska de få avdrag för momsen eller inte? De kanske bygger om i sina anläggningar, stugbyar och annat, bygger ut tvättstugan eller vad det kan vara. Sedan vet de inte om de får lov att dra av momsen för den kostnaden. Det är helt otillfredsställande. Jag hoppas att finansministern håller ett stort öga på detta och börjar fundera på att göra snabba och tydliga förändringar så att det inte gäller hyresrätterna som sådana. I övrigt vill jag stämma in i att önska en god jul. Vi ses för nya debatter. 47 Finansminister (S): Jag vill önska en god jul och ett gott nytt år. Jag vill också tacka för att har tagit upp en angelägen fråga i interpellationsdebatten. Det är viktigt att vi riktar ljuset på den osäkerhet som finns. Jag tror att både jag och hoppas på att blir klart med sitt ställningstagande så att vi tydliggör situationen och vad som gäller för alla som funderar på om de kan upplåta sina fastigheter till asylboende eller boende för till exempel ensamkommande barn. Det vore naturligtvis väldigt bra. Vi kommer att titta på om det går att göra någonting i lagstiftningen. Men som jag påpekade är det komplicerat. Vi brukar i lagstiftning försöka att inte vara så specifika att vi radar upp exakt vilka boendeformer det ska gälla. Vi brukar försöka jobba med mer generell lagstiftning. Sedan är det upp till de rättstillämpande myndigheterna att bedöma det mer exakta innehållet i detta. Självklart kommer vi att titta på hur vi kan gå vidare med detta. Jag hoppas att det långt har klargjorts genom att blir klart med sitt ställningstagande. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:250 om kustrobotsystem i behov av en kompetent radar 48 Försvarsminister (S): har frågat mig hur jag resonerar i frågan om svensk kustrobot i enlighet med Försvarsberedningen. har även frågat mig om jag anser att det är rimligt att utrangera ett befintligt radarsystem som i stället kan uppgraderas och användas till ett kustrobotsystem, vilket Försvarsberedningen uttryckt ett behov av. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är av vikt att Försvarsmakten fokuserar på att bygga upp och materielförsörja de krigsförband som ingår i krigsorganisationen . Detta är en prioritering som vi enats om i en bred politisk överenskommelse – en överenskommelse som även har ställt sig bakom. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden för att kunna uppfylla statsmakternas krav på operativ militär förmåga. Försvarsmaktens försvarslogistikplan revideras varvid myndigheten genomför avvägningar avseende vilka materielsystem som ska vidmakthållas alternativt modifieras för att optimera krigsförbandens operativa förmåga. I detta ingår att ta ställning till om uppdateringar av system som inte är i bruk är viktigare än åtgärder på materielsystem som ingår i dagens krigsförband. Försvarsmaktens beslut att utrangera ett befintligt radarsystem är en del av den ständiga prioritering myndigheten genomför i verksamheten. Värt att notera i sammanhanget är att beslutet om totalavveckling genom försäljning av radarpatrullterrängbilen 740/T fattades – det vill säga under föregående regerings mandatperiod. På grund av uthyrning av systemet fördröjdes avvecklingen, och upphävdes totalavvecklingsbeslutet i syfte att kunna fylla telekrigsbataljonens fordonsbehov. Jag som försvarsminister kan och ska inte styra myndigheten i enskilda ärenden. Jag har fullt förtroende för Försvarsmaktens prioriteringar, och vår gemensamma målsättning är att höja krigsförbandens operativa förmåga här och . Försvarsberedningens rapport, Försvaret av – starkare försvar för en osäker tid, ligger till grund för utvecklingen av försvar. Jag har ingen annan åsikt än att Försvarsmakten bör analysera och pröva möjligheten att återinföra ett markbaserat kustrobotförband. Inom ramen för det ökade försvarsanslaget, fastställt genom en bred försvarspolitisk överenskommelse, finns dock inga ekonomiska medel avsatta för återinförandet av ett kustrobotförband. Det är viktigt att materielförsörjningen fokuserar på minskade kostnader och kortare leveranstid genom att så långt som möjligt använda och vidmakthålla befintlig materiel ingående i krigsorganisationen. När det gäller behovet av framtida materielsystem, efter försvarsbeslutsperioden, kommer en utredning att tillsättas för att se över Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. ska vara klar och utgör underlag för regeringens och Försvarsberedningens fortsatta arbete inför nästa försvarsinriktningsbeslut. 49 (KD): beslutade att höja försvarets förmåga. Det innebär att befintliga materiel ska behållas. I stället för att köpa nya dyra system ska man i första hand modernisera det man har. Det framgår också i ett regeringsbeslut från . I Försvarsberedningens rapport säger vi att Försvarsmakten bör analysera och pröva möjligheten samt den operativa effekten av att ny sjömålsrobot blir tillgänglig som markbaserad förstärkning på i form av kustrobot. Jag har därför intresserat mig för ett system som betecknas ArtE 740 som har kostat skattebetalarna 630 miljoner. Försvarsministern och jag hade en debatt om det här . Då sas det att ett av de fem systemen är intakt och att fyra är urmonterade och ligger på lastpallar. Bakgrunden är att fyra radarstationer har varit uthyrda till och , som har använt dem för att skydda sina trupper i . Till min kännedom har det kommit att de finns i ett varmgarage i örlogshamnen på . Försvarsministern sa då också att vi i stort sett bara fått tillbaka fordon med mast. Därför tänkte jag, fru talman, att jag skulle åka ut och titta på det här. Hur ser det ut egentligen? Det var ett väldigt intressant besök, som jag rekommenderar försvarsministern att göra. Det här är ett mycket kompetent system. När man öppnar pansardörren längst bak ser man att fordonet är fyllt av radarelektronik. Britterna har själva betalat en ombyggnad av kontrollrummet och graderat upp systemet till en modernare variant. All utrustning är fast monterad inne i vagnen. Vad som saknas för att köra igång radarsystemet i pansarfordonet är en radarantenn högst upp på fordonets mast. Den har britterna köpt och behållit för att använda själva. Enligt uppgift har det sagts att det skulle kosta runt 15 miljoner. Det sas också i debatten att det inte hade skett något underhåll . Men det fordon som jag fick tillfälle att åka runt i kan åka på motorvägar i 120. Det är följaktligen väldigt bra. Man kan flytta på dem och använda dem på olika sätt. Vi baserade det, när vi provade det där ute, och kunde få upp antennen. Det sas då att inget underhåll hade skett , men det som jag tittade på hade bara gått . Och det var besiktigat så sent som . I finns två liknande radarstationer som också har varit uthyrda till . De levererades efter genomgång och tester, så att allt skulle vara i toppskick, så sent som . passade på att sätta på sina egna antenner, 3D-antenner, för att demonstrera att radarsystemet fungerar. Experten som fanns där ute, på FMV, säger så här: Jag bedömer personligen att det krävs relativt små åtgärder för att återställa och utveckla systemets förmåga. Det blir billigare att bygga på det system vi har i stället för att köpa ett helt nytt radarsystem, vilket troligen blir mycket dyrare och tar . Då kommer jag tillbaka till frågan. Försvarsministern säger att materielutredningen ska titta på det här. Är det inte rimligt att se till att det här inte avvecklas utan att man först tittar på om detta kan passa in i det system som vi vill ha ? 50 Försvarsminister (S): Försvarsmakten har officiellt, på sin hemsida, gett sin bild av läget. Jag anser inte att jag har någon anledning att ifrågasätta den. Det man skriver är: ”Uppgifter i media gör gällande att Försvarsmakten vill skrota ett ’modernt’ radarsystem för .” Det är en sanning med modifikation. Man skriver vidare: ”Det mobila radarsystemet som kallas ArtE 740 togs fram för ledning av kustartilleri, men innan det blev driftsatt beslutade riksdag att kustartilleriet skulle avvecklas. Försvarsmakten hade därför inget behov av radarstationerna och systemet infördes aldrig i förbandsstrukturen utan blev kvar i FMV:s vård.” Det här är alltså ett system som inte ingår i dagens krigsorganisation. Man skriver vidare: ”Det gjordes analyser och försök i syfte att hitta nya användningsområden, men det visade sig att nyttan inte motsvarade kostnaden och fattades beslut om totalavveckling. Men eftersom och då hade leasat fyra radarsystem för insatsen i avvaktade FM med avvecklingen. Då det fanns ett avvecklingsbeslut fanns heller ingen anledning att installera svenska lednings- och sambandssystem eller att anskaffa radarantenner och identifieringsfunktion vid återlämnandet efter insatsen i . upphävdes beslutet om total avveckling för att använda investeringen i fordonen i systemet – de tolv pansarbilarna har omfördelats till andra förband som behöver splitterskyddade fordon. I media har antytts att ArtE 740 skulle behövas på om Försvarsmakten, , eventuellt uppdras att återinföra ett kustrobotförband. Media har även hävdat att systemet blir lika modernt som luftvärnssystemet 23 som används , bara man monterar en ny antenn. Detta är en alltför förenklad bild och de prisuppgifter på anskaffning av nya radarantenner som har florerat i media är inte korrekta. Kostnaden är betydligt högre. Radarmottagare och sändare i ArtE-systemet är i bra skick, men det är långt ifrån ett komplett system. För att kunna driftsättas och integreras i dagens förbandsstruktur eller i ett eventuellt nyutvecklat kustrobotförband krävs att radarantenner, identifieringsfunktion samt lednings- och sambandssystem tillförs. Vidare krävs att personal avdelas, utbildas och övas. Modifieringen bedöms vara kostsam och kan inte rättfärdigas under nuvarande omständigheter. Utveckling, materielförsörjning och bemanning av dagens krigsförband är prioriterad framför modifiering av materiel som inte ingår i krigsorganisationen. För att summera är det Försvarsmaktens bedömning att kostnaden för att driftsätta systemet inte motsvarar den operativa nyttan. Den fasta sensorkedjan tillsammans med korvett typ , luftvärnets UndE-23 och flygvapnets flygande radarstationer bedöms lösa det nuvarande behovet.” Det här är vad Försvarsmakten säger officiellt. Det finns på deras hemsida, så att man kan ta del av detta. När det gäller det konkreta innehållet ser jag ingen anledning att ifrågasätta substansen. Detta är väl i så fall en diskussion som får föra vidare med Försvarsmaktens representanter. När ArtE 740 återlämnades till Försvarsmakten var det utan antenn. Således var påståendet helt riktigt: Det var ett fordon med en mast men inte med en antenn som återlämnades. Antennen är en central del av radarsystemet, och en stor del av intelligensen sitter just i antennen. ArtE 740:s sambandssystem togs ur fordonen före uthyrningen, och det finns inget uppdaterat ledningssystem, ingen identifieringsfunktion eller något gränssnitt för att kunna använda ArtE 740 som målanvisning för skjutande förband. Så är läget, som jag har uppfattat det. Det är väl där vi står . Och detta ingår inte i krigsorganisationen. 51 (KD): Det är faktiskt så att det som behövs är en antenn och sambandsutrustning. Jag noterar nu att försvarsministern är inne på det som han var sist. Då lät det nästan som att det var något slags skrot på pall. Men det är faktiskt ett mycket kompetent system. Sedan kan man påpeka att Försvarsmaktens beslut går stick i stäv med det behov av sensorer som Försvarsmakten har visat på i sin egen sensorstudie . Att Försvarsmakten fortfarande vill skrota det som man själv förklarar är helt nödvändigt är någonting som i varje fall bör kunna diskuteras. Så kommer att ske. har beslutat att ta in representanter från Försvarsmakten, FOI och FMV för att få information om det här och för att gå till botten med detta. Är det så att vi faktiskt kan använda det här systemet ? Försvarsministern säger att han inte ska eller kan styra myndigheten i enskilda ärenden. Det är naturligtvis så. Men faktum är att Försvarsmakten måste ha regeringens medgivande för alla materielinvesteringar som överstiger . måste man kunna diskutera om Försvarsmakten har fria händer att avveckla materiel som skulle kosta närmare 1 miljard att nyanskaffa. Är det verkligen rimligt? Om det nu är fordon man behöver finns det förmodligen andra sätt att lösa det på än att skrota 740-systemet. Om man nu skrotar ArtE 740 och den kommande materielutredningen kommer fram till, som man gjorde i sensorstudien, att rörliga skyddande sensorer behövs kommer vi att konstatera att det blev fort och fel, i likhet med en hel del av de tidigare avvecklingsbesluten. Vad är då ArtE 740? Ja, det kan användas till generell sjöövervakning, under förutsättning att man implementerar ytkanal. Det kan användas till luftmål och länka luftmål – absolut. Kan det användas för att ge information till markstridsförband för luftlandsättningar och landsättningar? Ja, absolut, på samma sätt som UndE 23. Är det ett bra komplement och en reserv? Det innebär förtätning av sensorkedjan, ersättning vid bortfall, riktade insatser – ett multikompetent system. Det är alltså viktigt för sjörobotsystemet som vi säger att vi vill ha , men det är också någonting som kan användas allsidigt. Det har sagts lite föraktfullt att den här klarar . Faktum är att i 3D-utförande på en Mod C-instrumenterad räckvidd handlar det om och upp i luften. Det här är ett system som har förmåga att titta på sjömål och flygplan och kan ge de underlag som man behöver. Detta är i grunden samma system som UndE 23, vilket är samma system som skyddade när han var i . Det användes också under i för att skydda. Jag vill återigen uppmana regeringen att göra halt här nu och vänta på materielutredningen innan vi slaktar ett system som med stor sannolikhet kommer att behövas . 52 Försvarsminister (S): Jag vet inte om har en framtida karriär som försäljare av artillerisystem framför sig. Han talar väldigt entusiastiskt om detta, och jag har ingen anledning att ifrågasätta engagemanget. Det jag läste upp tidigare om Försvarsmaktens syn på detta är ingenting jag behöver upprepa. Är det sedan så att försvarsutskottet vill gå djupare i frågan är det helt fritt fram. Det är inget jag har några synpunkter på eller över huvud taget i någon mening skulle försöka agera i. Det är bara att begära att Försvarsmakten och andra myndigheter kommer och redovisar sitt, och sedan får ni väl diskutera frågan då. Jag har redogjort för det förhållande som gäller för nuvarande prioriteringar. Jag vill dock bara understryka ytterligare att detta är ett system som inte ingår i krigsorganisationen. Ska man föra in ett sådant här system behöver alltså försvarslogistikplanen justeras. Då är det rätt stora belopp som måste omfördelas från andra planerade materielprojekt, för då kommer frågan upp vad det är man i så fall måste plocka bort, senarelägga eller omprioritera. Det här är alltså inte bara någon enkel operation, utan det har en effekt även i den delen. Man kan därför fråga sig vilka krigsförhand Försvarsmakten ska nedprioritera till förmån för det här ArtE 740-systemet. Jag vill också markera att detta inte var någonting som ingick i den försvarspolitiska uppgörelse som har ställt sig bakom. Det här är en ny fråga om ett system som inte ingår i nuvarande organisation, som i så fall kommer utifrån. Dessa saker ska man ha klara för sig när man bedömer ärendet så att inte entusiasmen gör att den typen av fakta försvinner ur resonemanget. 53 (KD): Jag tycker att man i politiken måste vara ärlig och kunna säga att ibland blir det inte rätt, för vi vet inte allt. När fakta kommer upp måste man kunna ta till sig det och göra en omprövning och se att det inte blev bra. Det var ju så, försvarsministern, att detta inte var uppe i Försvarsberedningen. Vi fick ingen information i förhandlingarna om att det här systemet skulle avvecklas eller inte kunde användas. har det kommit upp på bordet, och ser vi också en allt tuffare miljö. Vi ser att vi behöver varje system vi kan tänka oss för att försvara folk och ge trygghet. Då måste vi tänka till så att vi inte gör något dumt, som att vi bestämmer oss för att ha ett kustrobotförband. Det första man behöver då är en sensor, och då har vi skrotat ett system som vi har lagt hundratals miljarder på. Det duger inte! Man måste ju vara så pass öppen för att ta in fakta. Det här är alltså ett system som och var jättenöjda med i . Man satsade 1 miljard. är det uppgraderat. Det behövs en 3D-antenn, och det behövs ett sambandssystem, men jämför man det med att börja om på ny kula blir ju det senare alternativet oändligt mycket dyrare. Jag tycker därför att det finns all anledning att vi tittar på det här, vilket också kommer att ske i försvarsutskottet. Min förhoppning är att vi kan göra halt med avvecklingen och se: Är det här någonting vi kan använda? Är det någonting som behövs för att få ett kustrobotsystem på plats ? Då ska vi inte avveckla det. Då ska vi använda skattepengarna på ett bra sätt och få ett tryggt och bättre . 54 Försvarsminister (S): Jag tror inte att det är rimligt att påstå att det är någon som står här och är oärlig på något sätt. Det blir lite väl högstämt att börja med den typen av debatteknik. Jag har redovisat de fakta som föreligger, de prioriteringar som är gjorda och det som är grunden för Försvarsmaktens ställningstagande i det här sammanhanget. Då måste väl även fundera på hur öppen han är för att ta in fakta. Det gäller ju inte bara att se det man helst vill se utan även kanske se de svårigheter som finns. Jag kan bara säga att de här nytillverkade 3D-antennerna som fanns med var någonting som kunderna behöll efter att man avslutade leasingen, så bara det är en uppgift som man bör ha med sig inför fortsättningen. Det här systemet ingår inte i dagens krigsorganisation. Därför är det inte bara att säga att det är någonting som man enkelt kan föra in. Det är klart att det skulle ha effekter och leda till omprioritering. Det kostar pengar, och i så fall skulle det bli andra fordon och annat som måste bekostas för att klara ut det här exempelvis med telekrigsbataljonerna. Sedan måste man också se de kapaciteter som Försvarsmakten har och som man anser fyller det här behovet. Det handlar bland annat om korvett typ , det handlar om luftvärn UndE 23 och det handlar om flygande radarstationer. Detta är vad man har bedömt löser det nuvarande behovet. Här någonstans står vi . Processen får fortsätta i försvarsutskottet, så får vi väl se vad som kommer ut av det. Det finns också en möjlighet för att ta kontakt med Försvarsmakten centralt och fortsätta detta resonemang om intresse föreligger. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:252 om försvarsmaktsresurser till polisen 55 Försvarsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att skyndsamt ställa ändamålsenliga försvarsmaktsresurser tillgängliga för polisen. Av 22 § skyddslagen framgår att det är den som äger eller nyttjar ett skyddsobjekt som ansvarar för att objektet bevakas. Av 9 § skyddslagen följer att för bevakning av ett skyddsobjekt får polismän, militär personal eller annan särskilt utsedd personal anlitas. Den som bevakar ett skyddsobjekt och som inte är polisman benämns skyddsvakt. Vilka befogenheter en skyddsvakt har följer av 10–17 §§ skyddslagen. Försvarsmakten sköter bevakningen av militära skyddsobjekt och, enligt särskilda bestämmelser, statschefens residens. Jag kan konstatera att det inte har funnits behov i den rådande situationen att utnyttja Försvarsmaktens personal för bevakning av civila skyddsobjekt i större utsträckning än som sker. Det ska tilläggas att Försvarsmakten har möjlighet att lämna stöd till polisiär verksamhet i enlighet med lagen och förordningen om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning och förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. I dessa författningar är det reglerat när polisen kan begära stöd från Försvarsmakten, under vilka förutsättningar stöd ska respektive får lämnas samt på vilket sätt en framställning om stöd ska ske. 56 (KD): Tack för svaret! Bakgrunden till min interpellation är att efter regeringens beslut att införa gränskontroller samt den höjda beredskapen är polisen hårt ansträngd. Det har framkommit på många olika sätt. Inrikesminister har sagt att gränskontrollen utgör en betydande belastning på polisens resurser och att det finns en risk att annat polisiärt arbete kommer att bli lidande. är det viktigt att se över om det finns andra resurser som kan nyttjas i samhället för att hjälpa till i den uppkomna situationen. Jag har mycket kontakt med Försvarsmakten. Det vet jag att försvarsministern också har. Där råder en stor frustration, som jag är säker på att försvarsministern har känt av, bland anställda och i ledningen att de inte används i sådana här situationer. Vi befinner oss på , och bakom oss finns . Det har stått i många . Redan på tid fanns högvakten. Faktum är att sedan tid har Försvarsmakten ställt upp med högvakten. I det läge som råder efter de förfärliga terrorhandlingarna i , det förhöjda säkerhetsläget i , beredskapen vid och runt de olika departementen är det lite märkligt att vi inte använder Försvarsmakten. Det finns heltidsanställda soldater som skulle kunna få ansvaret för att hjälpa till med bevakningen av till exempel på samt . har det sagts mig, fru talman, att det tragiska som hände i spökar för Socialdemokraterna; polismakten får inte blandas ihop med Försvarsmakten. Men de händelserna skedde för länge sedan. De var förfärliga, men finns det ingen anledning att tro att sådana problem skulle uppstå igen. måste de resurser som finns nyttjas. Det är därför jag har skrivit interpellationen. Hur ser försvarsministern på denna fråga framöver? Vi närmar oss jul, och fridens högtid närmar sig. är det tyvärr ett dystert läge i världen och ett dystert säkerhetsläge i , även i vår egen huvudstad. Vi kan påminna oss vad som hände på med en självmordsbombare. Tack och lov misslyckades han med vad han hade tänkt sig. Annars hade det blivit en krater i . Vi ser ett ökat säkerhetshot. Kan försvarsministern tänka sig att använda Försvarsmakten så att soldater kan hjälpa till med bevakningen så att det inte bara är som får uppgiften? Då kan det bli en avlastning så att gemensamma resurser används på ett bättre sätt för att skapa trygghet. 57 Försvarsminister (S): Jag måste förhålla mig till gällande lagstiftning. Jag tänker inte stå här och spekulera om eventuella scenarier när det ena eller det andra kan användas. Den förordning som gäller är Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Den kallas stödförordningen. Försvarsmakten får efter begäran lämna stöd till statliga myndigheter samt kommuner. Stödförordningen gäller inte sådant stöd från försvarsmakt som regleras i särskild lag eller förordning. Exempel på sådana författningar är skyddslagen, lagen om skydd mot olyckor och författningarna om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Stöd får lämnas endast om Försvarsmakten har lämpliga resurser för uppgiften och det inte hindrar den ordinarie verksamheten eller dess medverkan i räddningstjänst enligt lagen om skydd mot olyckor. Försvarsmakten får lämna stödet enligt förordningen, men det finns ingen skyldighet att göra det. Det är myndigheten själv som bestämmer om stöd ska lämnas enligt stödförordningen. När Försvarsmakten lämnar stöd får myndighetens personal inte användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka våld eller tvång mot enskilda.