prot · H20960 · 2015-02-13 00:00:00 — Min fråga gällde det faktum att man inte visste reglerna när bönderna planerade sin växtodling . Det är ganska många nya regler i framför allt förgröningsstödet. Man för av gårdsstödet till tre nya stöd, nämligen stöden till förgröning, unga lantbrukare och nötkreatur. Man har också ganska många nya regler om att det ska vara ekologiska fokusarealer, olika grödor och så vidare. Det här är alltså väldigt svårt. I svaret står det att reglerna redan är beslutade. Ja, de beslutades . Då är växtodlingsplaneringen redan över, om man säger så. Jag tycker att det här är tråkigt. Ett av villkoren är att man ska ha fem grödor. När man sitter och planerar kan det vara rätt så kärvt att veta detta. Det tillkommer alltså ett antal villkor och ökad administration. Man kan undra om det till och med kan leda till försämrad miljö. Men de här förgröningsåtgärderna ska genomföras trots att regelverkets tekniska detaljer inte var klara när bönderna satt och planerade. Den enskilde företagaren kan inte heller räkna ut när han ska få sina pengar. Jag var inne och tittade på . Där talas det om delutbetalning . Jag tycker att det är ett lite luddigt interpellationssvar. Jag undrade i min interpellation om man kan få reglerna för kommunicerade . I svaret står det ””. ”” borde betyda i förväg. Annars har man ju om igen problemet att man inte vet reglerna när man planerar. Mina frågor är: Tycker statsrådet att det är okej att besluta om regler för det som ska gälla året efter? Vad tror statsrådet om att kunna få reglerna kommunicerade eller möjligtvis och inte ? 26 Statsrådet (S): I sak är vi överens. Det är väldigt viktigt att man får regler och spelregler på plats så fort som möjligt. Så är det inom all näringslivsverksamhet. Vet man spelreglerna är det mycket lättare att agera. Men vi måste också se hurdan situationen är. Alliansregeringen lämnade in ansökan väldigt sent . Den var inte komplett. När jag tillträdde som statsråd var det 330 frågor från om detta. Jag lovar att vi på departementet och , som också är involverat, inte har sparat någon möda för att hitta snabba lösningar, komma till skott i förhandlingarna och lösa ut alla de 330 frågorna med kommissionen . Jag har själv lagt ned oerhört mycket tid på de bitarna. Det är viktigt att vi så fort som möjligt får spelreglerna på plats. Jag träffade också kommissionär som är ansvarig för frågorna och diskuterade dem. Det finns tydliga löften att vi ska kunna komma i mål om detta . När slutförhandlingen är klar kvarstår det vissa formella beslut innan det antas . Men vi kommer att känna till spelreglerna väldigt tydligt. Det ska väldigt mycket till om det ska bli några förändringar efter en slutförhandling. Detta är ett jobb som varit väldigt intensivt. Vi har inte sparat någon kraft på det. Det garanterar jag. 27 (M): Det låter mycket bra. Jag tror på statsrådet när han säger att man har jobbat. Jag har följt och vet att också det jobbar hårt. Det skriver till och med på sin hemsida: Vi beklagar att det är så här. Det finns ingen misstänksamhet alls om det. Det är stora skillnader när man går in i nya stöd, varav förgröningsstödet är ett. Det är det jag har ställt frågan om. Det innebär att de så kallade stödrätterna minskar i värde och går över till stöden. Kan man bara söka ett av stöden, det vill säga om man inte är ung lantbrukare och inte har nötkreatur, och bara får förgröningsstödet får man ungefär 80–. Det är en neddragning. Vi har talat om det här innan. Jag var på en debatt om mjölkbönderna på i går. Jordbrukare och mjölkbönder i synnerhet står inför jätteproblem och behöver snarare få in sina pengar tidigare och gärna i förskott. Det gäller även mjölkbönderna, och dem ska vi tala mer om . kommer de att få pengar . Har de då gjort fel och bara har fyra grödor i stället för fem, eller någonting av den typen, kan de bli återbetalningsskyldiga. När reglerna ska kontrolleras har de ändrats sedan bonden satt och planerade sin växtodling . Vi är helt överens om att det inte är okej. Vi har en näring som har problem. Detta underlättar inte livet för dem. Frågan är om man kan göra något. Det låter bra att man har någon generell överenskommelse , även om den ska antas. Det vore bra om man på något sätt kan skynda på arbetet så att de kan få pengarna. Det fanns lite pengar , men det var inte mycket. De utnyttjade dem, men det var inte så mycket pengar över. De flesta är i det nya systemet med nya regler som de inte visste om när de planerade. Jag undrar om man kan tänka sig att ha en generös inställning om det vid kontroll visar sig att de har missat och kanske har fyra grödor i stället för fem, till exempel. 28 Statsrådet (S): Stödnivåerna är beslutade av alliansregeringen. Det finns ingen möjlighet att ändra dem . De ligger fast. När det gäller utbetalningarna är det precis samma sak. Där är vi också överens. Det gäller att försöka snabba på utbetalningarna så mycket det går. Jag har fört de diskussionerna med vid ett flertal tillfällen. Jag vet att gör allt för att snabba på det. Det finns ingen där som vill fördröja. Alla inser den pressade situation som branschen är i. Vi måste blicka tillbaka. Varför blev det så här? Nästa programperiod 2021 är kanske inte så långt borta. Vi har redan i departementet börjat föra resonemang. Vi måste redan nu titta på hur vi ska ha det nästa programperiod. Det får inte bli som det är nu att man kommer i sådana situationer att branschen får stora problem för att man inte tar tag i frågor . Det är någonting som jag kommer att börja jobba med ganska snabbt. Hur ska vi agera nästa programperiod? Den diskussionen måste givetvis föras vid ministerrådet för att man inte ska hamna i den här problematiken. 29 (M): Det låter bra att statsrådet har tagit det på allvar. Det tror jag verkligen att du gör. LRF har uppvaktat och skrivit brev, i varje fall från mina delar av landet med , och . Jag hoppas att de har fått svar. De var väldigt oroliga för detta. Jag hoppas att det är klart , som jag tar upp i min fråga, och möjligtvis , så att man får en chans. Jag förstår att jobbar. Det är olika regler, och det är också som är inblandad och så vidare. Jag förstår det. Men jag hoppas att man kan ha en generös bedömning om det är någon som kan ha missat och till exempel har fyra grödor i stället för fem, eller någonting sådant. Jag hoppas på det. Jag blickar framåt. Det är viktigt att vi stöder jordbruket . Vi har minskade arealer. Det talade vi om i förra debatten. Det är viktigt att vi har ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk som jobbar på samma villkor som i övriga EU-länder. Jag hoppas på att statsrådet bevakar frågan och har en generös inställning. 30 Statsrådet (S): Mycket är redan sagt. Vi är ändå överens. När det gäller brevet från LRF har de fått till svar att vi beklagar detta. Jag vill lyfta upp en annan sak i mitt slutanförande. Det är oerhört viktigt att vi får förenklingar i detta byråkratiska regelverk med den myriad regler som finns. Den frågan lyfte jag också upp med kommissionären när jag träffade honom . Vi måste sätta igång en process kring det. Jag pekade också på det goda arbete som i har gjort med Förenklingsresan. Det gjorde att kommissionären blev väldigt intresserad av att komma till . Vi kommer särskilt att titta på de sakerna. Som jag sa i mitt förra inlägg måste vi börja titta på vad vi vill med programperioden och framåt. Tack för en bra debatt, ! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att statsrådet (S) skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellationer. § 7 Svar på interpellation 2014/15:207 om gårdsförsäljning 31 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Då är statsrådet på plats, och kammarens sammanträde återupptas. Innan vi inleder debatten vill jag erinra statsrådet om att det åligger honom att hålla koll på när interpellationer ska behandlas i kammaren och se till att infinna sig i kammaren vid rätt tillfälle. Det är viktigt för att vi ska kunna planera och genomföra kammarens arbete. 32 Statsrådet (S): har frågat mig vilka intresseorganisationer, förutom , som enligt min mening är ”vi” med regeringen och varför jag vill stänga dörren för gårdsförsäljning och därmed hindra landsbygdsutvecklingen och framväxten av nya jobb, trots att utredningen (SOU 2010:98) visat att gårdsförsäljning är möjlig att förena med såväl principerna för svensk alkoholpolitik som gällande EU-rätt. och andra idéburna organisationer och intresseorganisationer är viktiga aktörer i samhället då de bidrar till att öka det demokratiska deltagandet och det folkliga inflytandet. Jag avser att ha en bra dialog och ett inlyssnande sätt visavi alla aktörer inom det civila samhället. Att jag, som ansvarig minister, tillsammans med en idéburen organisation skriver om en fråga där våra åsikter sammanfaller med varandra är därför på intet sätt anmärkningsvärt. Det kommer förhoppningsvis att hända igen. Det visar att relationen mellan regeringen och idéburna organisationer är öppen och präglas av ett inkluderande förhållnings- och arbetssätt. Utredningen (SOU 2010:98) kom fram till att gårdsförsäljning, det vill säga försäljning av egenproducerat vin på svensk landsbygd inte var förenligt med . I stället föreslog utredaren att begreppet gårdsförsäljning skulle utvidgas till att gälla alla typer av alkoholprodukter som produceras lokalt, alltså även öl och starksprit. Vidare skulle gårdsförsäljning inte begränsas till den egna produktionen, utan tillverkaren skulle ha möjlighet att sälja alkoholdrycker som tillverkats av andra, både svenska och utländska producenter, och det skulle inte finnas några geografiska begränsningar. Försäljningen skulle vara förenad med någon form av upplevelseaktivitet. Vad upplevelseaktiviteten skulle innebära var oklart. Den här bredare definitionen ger vid handen att gårdsförsäljning riskerar att dels bli en försäljningskanal som vidgas på sådant sätt att den blir ett reellt och jämförbart alternativ till Systembolaget, dels skapa större utrymme för privata vinstintressen i kommersiellt syfte. Det är väl belagt inom alkoholforskningen att privata aktörer styrs av bevekelsegrunder som till exempel försäljning av stora volymer och inriktning på varor med hög vinstmarginal, det vill säga bevekelsegrunder som ökar tillgängligheten till alkohol och i förlängningen leder till en ökad totalkonsumtion. Ekonomisk och fysisk tillgänglighet till alkohol är viktiga faktorer för konsumtionens omfattning. Detaljhandel med ensamrätt, och andra begränsningar i tillgänglighet i vissa miljöer och sammanhang, är ett av de viktigaste verktyg vi har att arbeta med när det gäller att främja folkhälsan och minska alkoholens skadeverkningar. Om vi skulle öppna för en ny försäljningskanal för svenska, och utländska, tillverkare finns risk för att vi kan behålla vårt detaljhandelsmonopol, som har mycket stor betydelse för folkhälsan. Det är också viktigt att komma ihåg att enligt EU-rättsliga regelverk kan monopolet inte skiljas från den svenska alkoholpolitiken i övrigt. Den så kallade rättighetsgrundsprincipen kräver att hela den svenska alkoholpolitiken måste vara systematisk och sammanhängande. Skälet till att jag stänger dörren till gårdsförsäljningen av alkoholhaltiga drycker är alltså att det inte har varit möjligt att finna en lösning som möjliggör för svenska vinproducenter på landsbygden att sälja direkt till besökare utan att den svenska alkoholpolitiken riskerar bli mindre sammanhängande och systematisk ur EU-rättslig synvinkel. Därigenom riskeras även Systembolaget. Eftersom Systembolagets ensamrätt till detaljhandel är ett av de viktigaste alkoholpolitiska verktyg vi har är det viktigt att vi inte försätter oss i en situation som på något sätt kan äventyra det svenska monopolet. Att regeringen har valt att inte gå vidare med gårdsförsäljning innebär inte att landsbygden åsidosätts. Regeringen vidtar flera andra åtgärder för landsbygden med ett bredare angreppssätt. Bland annat kommer en strategi för hela livsmedelskedjan att tas fram. 33 (M): Jag tackar statsrådet för att han till slut har haft möjlighet att komma hit och svara på interpellationen. Detta är en interpellation som jag ställde redan för drygt en månad sedan. Det har varit ett allmänt dröjsmål här i kammaren, och det blev ytterligare ett dröjsmål . Det är kanske ett uttryck för hur styvmoderligt regeringen behandlar frågan och vilken nonchalant inställning statsrådet uppenbarligen har till dessa entreprenörer. De lever under tuffa villkor på den svenska landsbygden och försöker utveckla en produktion av hantverksmässiga drycker, i regel, riktad till konsumenter som efterfrågar mer än billigt bag-in-box-vin från Systembolaget. De är i stället intresserade av en produkt vars historik man känner och en produkt som man kanske har fått möjlighet att följa produktionen av. Inledningsvis tycker jag självfallet att det är bra att statsrådet har en dialog med och ett inlyssnande förhållningssätt till och andra organisationer från civilsamhället liksom till branschorganisationer och så vidare. Men jag tycker att det är minst sagt problematiskt när regeringen går från att ha en dialog till att bli ”vi” med en enskild intresseorganisation som har en tydligt uttalad politisk agenda. Det är anmärkningsvärt och faktiskt också en smula förvånande, tycker jag, att statsrådet inte har någon vidare självkritik. Jag kan förstå misstaget och frestelsen att göra gemensam sak med en organisation som det socialdemokratiska partiet, i alla fall statsrådet , står nära. Men att man i efterhand inte ser det problematiska tycker jag är minst sagt förvånande. Om vi går till själva sakfrågan måste jag, efter att ha tagit del av statsrådet svar på interpellationen, konstatera att statsrådet tycks läsa utredningen 2010:98 som fan läser – ursäkta uttrycket! Utredningen hade i uppdrag att undersöka om gårdsförsäljning är möjligt att förena med . Utredningens slutsats är kort och gott att ”det går”. Därför blir det minst sagt märkligt när statsrådet säger i sitt svar att utredningen kom fram till att gårdsförsäljning inte är förenlig med . Det är förvisso riktigt att den modell för gårdsförsäljning som utredningen föreslår innebär att även utländska producenter ska få sälja sina produkter vid gårdsförsäljning eftersom kräver att man inte diskriminerar olika aktörer. Vad utredningen föreslår är dock en modell som är oerhört begränsad och oerhört kontrollerad och som innebär att Systembolagets monopol på intet sätt äventyras, vilket statsrådet insinuerar. Man föreslår som sagt en oerhört strikt reglerad, begränsad och kontrollerad försäljning. Det är en försäljning som bara får göras av aktörer som har en egen produktion av alkoholhaltiga drycker. Dessutom får försäljningen bara ske i samband med till exempel en guidad tur på vingården eller i samband med en föreläsning om hur man ett lokalt öl. Systembolaget ska alltså även i fortsättningen vara den enda aktören dit jag och statsrådet kan vända oss när vi vill köpa en flaska vin till räkorna. Gårdsförsäljning skulle vara något helt annat. Därför vill jag fråga statsrådet om han på fullaste allvar menar att den modell för gårdsförsäljning som utredningen har föreslagit skulle innebära ett reellt alternativ till Systembolaget. Det var nämligen det statsrådet sa i sitt interpellationssvar, men jag finner det mycket märkligt. Därför vill jag ställa den kontrollfrågan. 34 Statsrådet (S): Mitt svar på den sista frågan är: Självklart! Jag tycker att det interpellationssvar som jag lämnade här i kammaren alldeles var uttömmande på den punkten. Vi ser detta som ett reellt hot mot Systembolagets ensamrätt för försäljning av alkohol. Det har bland annat att göra med att vi inte vet hur en prövning av detta skulle kunna utfalla i . Det finns också andra invändningar. Några av dem räknade jag upp. En är att man ytterligare kommersialiserar försäljning av alkohol, vilket motverkar syftena med den svenska alkoholpolitiken där folkhälsan ska stå i första rummet. Mot bakgrund av den debatt som har förts tidigare i landet, de utredningar som har gjorts och inte minst de exempel som finns tycker jag sammantaget att Systembolagets ensamrätt för försäljning skulle vara allvarligt hotad. Och vi kan inte under några omständigheter riskera monopolet som är grundbulten i den svenska alkoholpolitiken. 35 (M): Jag tycker att det svaret är minst sagt anmärkningsvärt. Om statsrådet har gått igenom hela utredningen, vilket jag hoppas och tror, har statsrådet tagit del av de förslag till begränsningar och regelverk som utredaren föreslår. De två grundläggande kraven som jag nämnde i mitt första inlägg måste vara uppfyllda, det vill säga att man måste ha en egen produktion av alkohol och att försäljningen bara får ske i samband med till exempel guidning. Det är krav som inte direkt gäller för Systembolagets försäljning. Därutöver ställs en lång rad krav på försäljningen:  Den som vill arrangera gårdsförsäljning måste erhålla särskilt tillstånd från kommunen. Det handlar egentligen om att man ska uppfylla samma villkor som den som söker utskänkningstillstånd.  Man måste avlägga ett särskilt prov för att visa att man har kunskaper om svensk alkohollagstiftning och anslutande föreskrifter.  Polisen måste yttra sig om ansökan innan tillstånd får ges.  En prisreglering är föreslagen som innebär att man inte får rea ut alkoholhaltiga drycker, utan priserna måste täcka såväl produktionskostnaden som skatter och därtill ett rimligt pristillägg.  Dessutom måste man ta betalt för den upplevelsetjänst som är en förutsättning för att försäljningen ska få bedrivas. Konsumenten måste alltså genomgå en guidad visning innan några flaskor lokalproducerat vin får köpas.  Det finns också en stark begränsning för hur mycket vin man får köpa. Utredaren föreslår också att den som har tillstånd för gårdsförsäljning endast får sälja 100-procentig alkohol , vilket motsvarar vin. 10 000 vin låter ganska mycket. Men man kan jämföra det med att en genomsnittlig Systembolagsbutik säljer alkoholhaltig dryck. Ska de 10 000 litrarna som utredningen föreslår att en gård ska få lov att sälja jämföras med de som en genomsnittlig Systembolagsbutik säljer ? Det finns inga som helst begränsningar för vilka volymer Systembolagets butiker får sälja. Det är minst sagt absurt att påstå att det förslag till gårdsförsäljning som utredningen har skisserat skulle innebära att man öppnar för ett reellt – jämförbart, som statsrådet uttrycker det – alternativ till Systembolaget. Det är inte alls det som det är frågan om. Det är fråga om en ytterst strikt begränsad, kontrollerad gårdsförsäljning från små aktörer som säljer en produkt som i mångt och mycket handlar om en upplevelse. Det är något mycket mer än att bara köpa en flaska vin. Det handlar om att köpa en upplevelse, att till exempel få möjlighet att besöka och där testa det lokalproducerade mousserande vinet som är gjort på björksav. Det handlar om att besöka , ta en cykeltur till det lokala musteriet, gå omkring i äppelodlingen, få lära sig mer om hantverket bakom och sedan kanske kunna köpa med några flaskor mousserande vin. Det är detta frågan handlar om. Det är minst sagt anmärkningsvärt och tråkigt att statsrådet inte har en konstruktiv ansats i frågan. Statsrådet stänger dörren helt för gårdsförsäljning och är inte öppen för en diskussion om hur man kan hitta former för hur gårdsförsäljningen ska vara förenlig med de alkoholpolitiska principerna som vi alla värnar varmt. 36 Statsrådet (S): Grundfrågan är den svenska alkoholpolitikens vara eller icke-vara. Som jag angav i mitt svar är anledning till att vi stänger dörren för gårdsförsäljning att vi ser att den hotar det svenska alkoholmonopolet och därmed själva grundbulten i den svenska alkoholpolitiken. Det skulle vara ett mycket allvarligt hot mot folkhälsan. Det är viktigt att se att vi inte kan experimentera med Systembolagets ensamrätt på området. Risken är att vi får en EU-dom emot oss och därmed ett slut för hela alkoholmonopolet och den svenska alkoholpolitiken i den tappning som vi har . Det är grundfrågan, och det är det som ligger bakom beslutet att inte påbörja försök med gårdsförsäljning. 37 (M): Återigen utnyttjar statsrådet inte hela sin talartid. Det är väl ett uttryck för att argumenten tryter. Utredningen har kommit fram till att en modell med gårdsförsäljning är förenlig med såväl de svenska alkoholpolitiska principerna, som Systembolagets detaljhandelsmonopol. De argument som ministern framför håller alltså inte. Utredningen har också tittat på de folkhälsopolitiska aspekterna. Om man ska göra en förändring är det naturligtvis oerhört viktigt att titta på de eventuella effekter som förslaget skulle ha på folkhälsan. Man har kommit fram till att det med största sannolikhet inte skulle ha någon negativ effekt. Man talar om att konsumtionen av alkoholhaltiga drycker i eventuellt skulle kunna stiga med . Det ska jämföras med den totala konsumtionen av alkohol i på och person . När det gäller Systembolaget tror jag att statsrådet silar mygg och sväljer kameler. har Systembolaget tyvärr bara en försäljning på av den alkohol som konsumeras i . Och gårdsförsäljning skulle vara ett sätt att i större uträckning faktiskt legitimera Systembolagets monopol eftersom många av de små producenterna känner sig väldigt styvmoderligt behandlade av Systembolaget. Jag delar verkligen inte ministerns verklighetsbeskrivning om att Systembolagets ensamrätt är ett välfungerande system. Systembolagets monopol har försvårat för framväxten av de små producenterna som bidrar till att utveckla svensk besöksnäring och skapa nya jobb på landsbygden. Jag kommer att fortsätta verka för att försöka övertyga regeringen och statsrådet om att gårdsförsäljning är en viktig del av utvecklingen av den svenska landsbygdspolitiken och är förenlig med svensk alkohollagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:218 om utrikesfödda akademikers etablering inom vård och omsorg 38 Statsrådet (S):  när jag och regeringen kommer ta fram en nationell valideringsmodell för utrikesfödda akademiker  vilka åtgärder som jag tänker vidta så att myndigheter, till exempel och Arbetsförmedlingen, kan agera snabbare i integrationsarbetet för exempelvis läkare som är nyanlända  om jag och regeringen är beredda att kompensera eller ta andra initiativ så att landstingen blir bättre på att erbjuda läkare som är nyanlända yrkeshandledning eller yrkespraktik. Inledningsvis vill jag säga att ansvaret för de frågor som lyfter fram i sin interpellation spänner över flera departement och flera ministrars ansvarsområden, och mitt svar fokuserar framför allt på de delar som berör mitt ansvarsområde som folkhälso‑, sjukvårds- och idrottsminister. Jag instämmer i mycket av de synpunkter framför. Att nyanlända skyndsamt ges möjlighet att arbeta är en stor vinst för både samhället och individen. Men för att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste man självklart ställa höga krav på de läkare som ges legitimation och därmed rätt att arbeta här. Det har visat sig att det kan uppstå långa väntetider för att få svensk legitimation på grund av bristande tillgång till lämplig svenskundervisning och svårigheter för läkarna att få plats för provtjänstgöring eller praktik inom sjukvården. har i rapporten för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16) granskat regeringens styrning och uppföljning av insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning samt ansvariga myndigheters genomförande. Den övergripande slutsatsen är att de statliga insatserna kan göras mer ändamålsenliga och effektiva. Men rapporten pekar även på att svårigheter med språket, brist på praktikplatser och problem med studiefinansiering medverkar till att det är svårt för hälso- och sjukvårdspersonal utbildad i land utanför EU/EES att erhålla legitimation i .