prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — Grunden för att vi ska kunna ha en levande landsbygd är att det finns jobb och sysselsättning i hela vårt land. Jag vet vilken otrolig betydelse jordbruket har för sysselsättningen och möjligheten att få ett jobb på den lilla orten. Det är ett viktigt första steg in på arbetsmarknaden för många unga människor, och det bidrar även till att byn kan leva och att andra företag kan växa upp i och kring jordbruket. Men jordbruket bidrar också till andra saker, till exempel till det öppna landskapet och till att vi har hagmarker som erbjuder en biologisk mångfald som ger plats till olika viktiga biotoper för olika djur och växter. Skulle vi på annat sätt bedriva den naturvård som det svenska jordbruket bedriver skulle det kosta statskassan otroliga summor. Med ett konkurrenskraftigt jordbruk får vi denna viktiga miljöfördel med oss på köpet. EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett av de kraftfullaste politiska verktyg som vi har för att kunna förbättra konkurrenskraften i de gröna näringarna. För mig är det självklart att denna politik ska stärka just aktiva bönder och att den gemensamma jordbrukspolitiken ska flytta fokus från markinnehav till faktisk verksamhet och aktivitet. Därför vill jag se att det införs en så kallad kopeng för att se till att just de människor som håller djur ska premieras. Jag vill också att vi med den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att stimulera unga människor så att vi får en ny generation som kan driva det svenska jordbruket vidare och framåt. Det ska vara roligt och enkelt att vara företagare, inte minst landsbygdsföretagare. För mig är det därför av största vikt att vi ser över reglerna för företagande så att vi minskar den administrativa bördan och ser till att det blir så enkelt som möjligt. En del i detta arbete handlar om att underlätta de myndighetskontakter som företagare ska ta. För min del menar jag att grundläggande uppgifter om företaget endast bör behöva lämnas in en gång och till ett och samma ställe – detta för att underlätta för företagaren. har på alliansregeringens uppdrag bedrivit ett förenklingsarbete som kallats "En dörr in" och som handlar om att myndigheten ska bedriva ett fördjupat samverkansarbete med andra myndigheter för att det ska bli enklare för vanliga människor i kontakten med myndigheter. Att vi både kan minska regler och underlätta i den administrativa hanteringen av dessa är av största vikt om vi vill se att fler människor startar och driver företag och på det viset bidrar till fler jobb i hela landet. En viktig del i regelförenklingsarbetet handlar om hur vi i tillämpar . Här är det viktigt dels med kunskap om vilka mer långtgående regler som finns, dels att vi i ser till att vi kan få till en tillämpning som inte bidrar till än mer krångel och administration. Jag, och Alliansen menar att det behövs en kartläggning av de regler som är mer långtgående än det som jag vill kalla för EU-standard och som styr de svenska företagen och verksamheterna – detta för att vi ska kunna förbättra och göra det enklare att upprätthålla den fantastiska kvalitet som vi har på våra livsmedelsprodukter. I detta arbete är det av vikt att vi ser över tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning så att den inte bidrar till mer hinder för företagande. Vi är många partier som säger oss vilja ha en nationell livsmedelsstrategi. Detta välkomnar jag givetvis, även om jag tror att vi alla har lite olika tankar om vad den ska innehålla. Arbetet med Matlandet är den vision som på allvar tog tag i mat- och livsmedelsfrågorna i . Den visionen och strategin är fortsatt viktig när man ska ta fram en nationell livsmedelsstrategi. För min och del menar vi att en svensk livsmedelsstrategi ska ha som främsta syfte att se till att vi kan öka matproduktionen i vårt land. Därför anser jag att en kommande nationell livsmedelsstrategi måste ha ett tydligt fokus på primärproduktionen, på bonden och på fiskaren. Här är det bara att beklaga att den nya rödgröna regeringen inte verkar ha för avsikt att fortsätta arbetet med visionen om Matlandet . Menar regeringen att en svensk livsmedelsstrategi helt ska ersätta visionen om det nya matlandet ser jag betydande risker med att livsmedelsstrategin blir alltför tunn och inte kommer att ta vara på den otroliga kunskap som redan finns när det gäller att ta tag i ett fördjupat arbete för att se över regler, skatter och avgifter i syfte att stärka den svenska primärproduktionen. För mig är det otroligt viktigt att vi har en konkurrenskraftig landsbygd där tillväxt gör att fler företag och jobb växer fram. Inte minst menar jag att vi måste fortsätta arbetet med att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Vi kan konstatera att från regeringen och regeringspartierna ekar det än så länge väldigt tomt på konkreta förslag till hur vi ska kunna lösa denna problematik. Det duger inte att de som innehar regeringsmakten i detta land numera inte gör någonting. Det blir då än mer viktigt att vi i denna kammare tar tag i och diskuterar dessa frågor och ser till att täppa till de tomrum och den idéfattigdom som den nuvarande regeringen har. Jag står bakom alla reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2. I detta anförande instämde , och (alla C). 68 (SD) replik: Jag lyssnade på ditt anförande, , och jag noterar att du nämner era förslag om förenklingsarbetet. Ni har förhoppningar på och på livsmedelsstrategin, även om du uttrycker en viss skepsis, vilket också mitt parti och jag gör. nämner att vi måste snacka konkurrenskraft. Men man kan ju fundera över vad , som medverkat i en alliansregering, har presterat . Det är ju litet av det resultatet som vi diskuterar . Man pratar om konkurrenskraft, men det ligger ett förslag om en dieselskatt. Återbetalningen ska sänkas till . Vi har bland högsta skatter för svenska jord- och skogsbrukare. Det måste man kunna lägga konkreta förslag om. Annars är man som parti inte trovärdig i den frågan. Sedan har vi det så kallade mjölklöftet, som lanserades för ungefär . Där utlovades till mjölkbönderna i form av mjölkpengen, eftersom handeln skulle höja priset. Det är säkert lovvärda initiativ, men frågan är om man ens är ärlig. Man lurar konsumenter, mjölkbönder och framför allt handeln i den här delen. Arla ägs till av svenska bönder. Med motsvarigheten till vad de har för mjölk skulle det göra per liter för varje svensk Arlaleverantör. har mjölkpengen inte varit så jättebra, utan den har gått vidare till åtta butiker i . Hur trovärdigt är ? Det är min fråga. 69 (C) replik: Tack för frågorna, ! Svaret på den sist ställda frågan är: Mycket trovärdigt. Låt mig säga att vi som jag innehade den statsrådspost som gällde jordbruks- och matfrågorna sänkte den allmänna arbetsgivaravgiften. Vi sänkte egenavgifterna i två omgångar. Det var mycket betydelsefulla åtgärder för att stärka lönsamheten för alla de företagare som vi har i och runt de gröna verksamheterna, vilka ofta är småföretagare. Vi sänkte därtill ungdomsarbetsgivaravgiften vid makten, så mycket att vi till och med halverade den. Det var mycket viktigt för en bransch där många unga människor jobbar; då tänker jag på trädgårdsverksamheten. Vi tog helt och hållet bort regelverket för den handelsgödselskatt som infördes av den majoritet som fanns för ett femtontal år sedan och som då såväl som var rödgrön. Vi tog bort delar av kontrollavgifterna på slakterierna, vilket i pengar motsvarar . Vi tog bort de avgifter som tidigare fanns för djurskyddskontrollen. Vi tog bort traktorregistreringsavgiften. Vi tog bort avgiften för att registrera djur i centrala djurregister. Det är några riktigt konkreta och substantiella åtgärder, sådana som faktiskt påverkar kostnadsbelastningen på de gröna verksamheterna. 70 (SD) replik: Tack för svaret, ! Om vi diskuterar traktorregistrering kan jag säga att det gjorde för min traktor hemma. Det hade jag nog kunnat betala in. som medverkande i alliansregeringen, och själv som landsbygdsminister, var med och tillsatte , vars tydliga skrivning bland annat var att inga skatter fick läggas förslag på. Det kommer att presenteras . Då ser vi en del av förslagen. Förhoppningsvis kommer vi att få se kraftfulla förslag. Jag vill hävda att om vi talar om konkurrenskraft kan vi inte bara diskutera de små delarna, även om de också är viktiga. Det handlar om att det svenska lantbruket måste konkurrera på likvärdiga villkor, och där är skatterna, framför allt för diesel, en hämsko. Jag kommer att återkomma till det i varje debatt. är trovärdigt endast om man medverkar till att lägga fram ett sådant förslag i . Det finns en majoritet i för att sänka dieselskatten för bönderna. Då är frågan hur trovärdigt är eftersom är med i decemberöverenskommelsen, den så kallade DÖ. Därmed har de valt att anpassa sin politik till , Socialdemokraterna och, vilket är det värsta, . Det är partier, åtminstone och , som jag upplever bedriver en direkt landsbygdsfientlig politik. Om man inte kommer att medverka, om man i stället kommer att stå upp för landsbygden, hur kan man i så fall släppa fram en rödgrön budget? 71 (C) replik: Låt mig börja med . Det fanns en annan utredning som arbetade parallellt med den och som har avlämnat sitt betänkande, nämligen . Den utredningen hade att se över skatter för det företagande som vi har i vårt land, inklusive det som vi kallar för det gröna företagandet. Därför gjordes ställningstagandet att inte utreda saker och ting två gånger. Det är riktigt att det vid sidan av direkta kostnader i form av skatter och avgifter är mycket annat som påverkar konkurrenskraften. Det var därför jag som jordbruks- och landsbygdsminister lade en oerhörd kraft på att minska regelbördan – och lyckades. Vi minskade regelbördan och de kostnader den förde med sig med i storleksordningen 35–under . Men ytterligare finns att göra på det här området, inte minst för att många av de gröna verksamheterna och företagen är riktigt små. Jag håller med om att det är viktigt att de svenska skogs- och jordbruksföretagarna har lika villkor i förhållande till den omgivning som de numera är en del av. Det är skälet till att vi gjorde mycket stora ansträngningar för att till exempel hålla igen på, och dessutom sänka, kostnader och avgifter så att verksamheterna skulle vara konkurrenskraftiga. Men mer finns att göra vad gäller att sänka kostnader och avgifter och på regelförenklingsområdet. Till detta kommer att intäkterna måste upp. Ett sätt att göra det är att på olika sätt promota de mervärden som finns i de svenska produkterna, genom till exempel mjölklöftet som är en frivillig åtgärd. 72 (V): var jag i och besökte bland annat den stora vintermarknaden där. är en av absolut största kommuner och också en av absolut rikaste kommuner om vi ser till vad producerar. Ungefär en tiondel av all el, nästan en fjärdedel av all vattenkraftsel, som används i kommer från kommunen . Där finns mycket skog, fantastiska områden för ekoturism, kulturarvet Laponia och så vidare. avfolkas kommunen och de andra inlandskommunerna. Vi ser en avfolkning av större delen av den så kallade glesbygden i medan människor flyttar in i landets stora städer. Det blir helt enkelt en klyfta mellan stad och land. Vi i vill bryta den utvecklingen. Vi tror inte att det behöver vara på det viset, men då behöver vi en medveten strategi för att landsbygden ska kunna leva och blomstra. Vi har lagt fram ett konkret förslag, nämligen vår motion En landsbygd att lita på, som finns med i det betänkande vi debatterar, bland annat i form av reservation 1. Där lägger vi fram förslag om att vi måste ha en väl fungerande samhällsservice. Det ställer vi emot den tidigare borgerliga politiken där det sägs att det är marknaden som ska bestämma var vi ska ha skolan, var vårdcentralen ska placeras, var apoteken ska finnas och så vidare. Det är en direkt passning till , , som talade fint om att det behövs en skola i varje by. Jag håller verkligen med om det, men om det är vinstintresset som ska bestämma var skolan placeras, om det är vinstintresset som ska bestämma var vårdcentralen ska öppnas, ja då vet vi att skolorna och vårdcentralerna öppnas i och i våra andra storstäder medan de läggs ned i glesbygden. Det handlar inte bara om att vi ska ha en väl fungerande samhällsservice. Vi måste också ge goda förutsättningar för företag att växa i glesbygden. Vi ser en enorm potential till exempel i det som brukar kallas ekoturism. Visste ni att turismen som sådan och besöksnäringen, om man ser dem som en enhetlig verksamhet, faktiskt är en industri som är större än något annat av våra största exportföretag sett till hur mycket pengar som omsätts? Vi behöver också se till att vi har möjligheter att producera mer livsmedel lokalt. Jag noterar att det läggs fram förslag om en livsmedelsstrategi, en exportstrategi för svenska livsmedel och så vidare. Jag tycker att det är vällovligt, men måste vi se sanningen i vitögat och utvärdera vad som egentligen har gjorts och om det har varit så framgångsrikt. från talade tidigare om Matlandet . Jag kommer ihåg när du lanserade detta, . Det skulle bli 20 000 nya jobb på landsbygden tack vare Matlandet . Men såg jag uppgifter från som pekade på att det försvunnit 10 000 jobb från det svenska jordbruket under tid som landsbygdsminister. Det har försvunnit jobb, men det har inte skapats nya jobb. Jag tror att man måste ha en mycket mer målinriktad livsmedelsstrategi. Tanken att vi ska se till att producera mer mat i är god. Men då ska vi producera sådant som vi behöver äta mer av , nämligen hållbar mat. Vi behöver mer av vegetarisk mat, ekologisk mat och lokalproducerad mat. Vi kan gå in från det offentliga med riktade medel, så att de verksamheterna kan få växa, anser vi i . från sa tidigare att inte är något bidragsparti. Vi i tycker inte att det finns något självändamål med bidrag som sådana. Men ibland kan de vara bra för att lyfta fram lokal produktion av mat, ekologiska livsmedel, vegetarisk mat och så vidare. Då gäller det att vi använder våra resurser rätt och ger bidrag till det vi vill ska växa och inte till andra saker. Jag tänker på bidrag som verkligen har varit med och fört fram, till exempel vårdnadsbidraget. Jag tänker på , ett avdrag som finns för att medelklassen och överklassen ska kunna köpa städtjänster. Det är inget fel med att köpa hushållsnära tjänster, men ska man få bidrag som belastar statens budget med för det? Jag tänker på . Ifall jag vill bygga en veranda hemma eller om vi ska lyxrenovera vårt kök kan vi få göra stora avdrag för det. Totalt sett belastar detta avdrag staten med . Det kan inte vara okej! De här pengarna måste användas klokt. När vi går in från det offentliga ska vi använda pengar till det som ger kollektiva nyttigheter, till det som bidrar till hela samhället på något vis. Pengarna ska bidra till minskade utsläpp. De ska bidra till lokala jobb och hållbar mat på landsbygden, så att människor kan bo kvar där. Det är svar i diskussionen om livsmedelsstrategin: en strategi för hållbar livsmedelsproduktion. Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till dem. 73 (M) replik: Det är intressant: När vi sänker skatterna blir det bidrag i Vänsterns värld. Låt oss då konstatera att det nog är lönsamt med och . Vi har fått bort en hel svart marknad. Det är också ett bra sätt att skapa många företag utanför storstaden. Jag tror kanske inte att det är den debatten vi ska ta här och , men jag tar den gärna. Något jag undrar är hur bedömer att handelsgödselskatten, som Vänstern står bakom, kan underlätta för ytterligare produktion av svenska livsmedel och för en ökad export, som vi alla hoppas på. Jag undrar också om anser att den kan göra att vi får en starkare hemmamarknad därför att man gör bra produkter som vi gärna vill ha. Men det stora slaget mot landsbygden är ändå kilometerskatten, som kommer att fördyra varenda transport med per mil. Skogen är ett jättebra exempel. Man kommer att få väldigt tuffa kostnadsökningar. Timret måste ut ur skogen med lastbil. Det finns inget annat alternativ. nämnde i sitt anförande. Det är ett mycket intressant exempel. av skog är avställd och får inte brukas och användas för att skapa sysselsättning. Möjligtvis kommer en och annan turist. Nästan all skog i hela kommun är avställd, och det finns krafter som ytterligare vill ställa av produktionsskog. Hur kan handelsgödselskatt och kilometerskatt få landsbygden att blomstra? Det är en fråga jag vill ha svar på, . 74 (V) replik: då parti och de andra borgerliga partierna var vid makten fick vi en utveckling som lett till att bara hälften av all mat som konsumeras i produceras i landet. Vi har tappat 10 000 jobb i jordbruket. Vi kan se att den borgerliga politiken inte har varit särskilt framgångsrik. En handelsgödselskatt är effektiv på så sätt att vi sätter ett pris på det som smutsar ned, nämligen handelsgödsel. Då blir det mer gynnsamt att bedriva jordbruk som använder lite handelsgödsel eller som kanske är helt ekologiskt och inte har något konstgödsel över huvud taget. Men vi har sagt att alla intäkter från en handelsgödselskatt ska gå tillbaka till jordbruket i form av forskning eller miljöinsatser. Pengarna stannar alltså kvar, men vi flyttar bort dem från det som smutsar ned och investerar dem i det som räddar vår miljö. Vi gör det här för att vi måste ställa om alla våra verksamheter i , inklusive jordbruket. Jag saknar dock starkt i arbetet för en omställning mot ett hållbarare . Vad gäller den så kallade straffavgiften på transporter kan jag säga att det verkligen är en sådan som de borgerliga partierna inför. Ni ska chockhöja banavgifterna för tågtransporterna. Det gör att det blir extremt mycket dyrare att transportera klimatvänligt på räls. Det vi måste göra är att flytta bort från väg till räls. Vi vill göra det lite dyrare att transportera på väg, så att vi får pengar att investera i mer järnväg och i ett bättre underhåll. Ni gör precis tvärtom. Ni straffbeskattar järnvägen och vill helt avgiftsbefria långtradartransporterna, som ger utsläpp och förstör vägbanan. 75 (M) replik: Jag undrar om har varit så mycket ute och åkt i . Man kan konstatera att det kanske finns en och annan banvall på rätt många ställen, men också ett stort problem: Det var väldigt rälsen togs bort. Att tro att man kan straffbeskatta lastbilstrafiken för att få över den på en järnväg som inte finns är ganska utsiktslöst, allra helst när man står bakom att den järnväg man ska bygga för kilometerskattepengar ska transportera stockholmare söderut i högre hastighet. Det är inte för godset, utan pengarna ska användas för att investera i järnväg söderut. Det har regeringen själv sagt, och då får jag väl ändå tro att det är sant. Men kan dementera det är jag den förste att bli glad över det. Hur som helst kommer det här inte att lösa det problem som man pekar på med kilometerskatten, utan precis tvärsom. Det kommer att ge stora kostnadsökningar. Jag kan se framför mig att investeringsviljan minskar. Man kommer i fortsättningen att investera närmare marknaden därför att det blir för dyrt att producera varor och tjänster till exempel i skogen i inland, där man verkligen behöver vartenda jobb. Det är det som är problemet med att vi har fått en urbanisering. Vi har inte tillräckligt med jobb kvar på landsbygden. Vi skickar ungdomar till universitet och högskola, men vill de flytta hem till eller andra ställen märker de att det inte växer akademiska jobb där hur som haver. Vi måste se till att vi får en ökad utflyttning också av de nya akademiska jobben, och ska vi se till att vi får en bra jordmån. Den jordmånen blir inte bättre med en kilometerskatt, precis tvärtom. 76 (V) replik: Jag noterar att inte med ett ord bemöter det jag sa om den verkliga straffskatten, nämligen chockhöjningen av banavgifterna på järnvägen. Den kommer att göra det extremt dyrt att transportera klimatvänligt på räls. Vi vet att utsläppen från transportsektorn växer. Det är ett av de områden där vi verkligen måste få ned utsläppen. Vad vill då göra? Jag ser inte ett enda konkret förslag för att man ska kunna flytta över transporterna från väg till räls. Det stämmer att vi inte kan ha järnväg som går fram till varenda skog och varenda industri, . Vi kommer att behöva lastbilstransporter. Vitsen med en kilometerskatt är att vi gör de långa lastbilstransporterna dyrare. Om du transporterar kort fram till en järnvägsnod kostar inte det särskilt mycket. Det är de långa transporterna som kommer att bli förhållandevis dyrare så att det blir lönsamt att flytta över till järnvägen. Att man har kilometerskatt på vägtransporter är egentligen inget konstigt. Det finns i flera länder nere på kontinenten. Man drar in mycket pengar som man kan välja att investera i ett bättre järnvägsunderhåll. Man kan också bygga snabbtåg, som du var inne på. Jag visste inte att var motståndare till snabbtåg. Jag ser egentligen ingen motsättning. Vi behöver ha stora investeringar både i järnvägsunderhållet och i att lägga ny räls. 77 (FP): hettade det till lite här i replikskiftet alldeles . Jag vet inte om det ska kännas betryggande när klargör att det bara är de långa transporterna som är problematiska. Det räcker att titta på hur ser ut och vår geografi. Man kan titta på en karta och förstå vilka det är som straffas. Det är inte eller jag om vi åker mellan och . Det är inte vi som straffas av skattehöjningarna. Om hela ska hänga ihop ska man inte bedriva en politik som väldigt dramatiskt och väldigt tufft slår mot specifika delar av landet. Tyvärr är det vad vår nya regering gör. Den för en politik som är direkt fientlig mot de mest områdena och en politik som tyvärr också drabbar de områden som ligger längst bort från städerna. Med tanke på det tidigare replikskiftet som berörde RUT-avdraget kan vi också notera att sju av tio som använder enligt nya siffror tjänar , och ökningen av användandet är allra störst i glesbygden. Det kan också vara värt att notera för . De gröna näringarna såsom jord- och skogsbruket kan fungera som en tillväxtmotor i . Det svenska jordbruket levererar förstklassiga livsmedel och bidrar till kollektiva nyttigheter såsom biologisk mångfald och öppna landskap. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle till exempel jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande med hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt. Genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden kan biotekniken rätt använd bidra till att få fram bättre skördar och likaså näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut till sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men också ersättas för kollektiva nyttigheter såsom naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Företagande är en förutsättning för en levande landsbygd. Företagare skapar arbetstillfällen, samhällsservice och öppna landskap. För landsbygden liksom för staden är därför ett bra företagsklimat avgörande. Det är positivt att det i regeringsförklaringen slås fast att en modern och aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet. Det finns således i varje fall någon form av insikt hos regeringen att företag och näringsliv är viktiga också för landsbygden. Men regeringen stannar dessvärre vid vackra ord.