prot · H30910 · 2015-10-01 00:00:00 — Vi har socialsekreterare ute i kommunerna och oerhört många kommunala tjänstemän som jobbar för att mottagningen, inte minst av ensamkommande flyktingbarn, och placeringarna ska fungera. Det är en otroligt stor apparat igång för att säkra ett bra mottagande. Sedan har vi hela integrationsfasen och hela etableringsfasen med arbetsmarknadens parter och så vidare. Det är alltså ett väldigt stort arbete. Det är ett arbete som vi måste skala upp. Vi är medvetna om det. Vi jobbar också med att medvetandegöra det i hela . Vi gör det även i EU. Jag tror att det var tydligt att statsministern och migrationsministern på senaste gjorde vad de kunde för att få till ett bra beslut i EU. Men det behövs fler, även där. 45 (M): Min fråga går till statsrådet . Hedersrelaterat våld och förtryck mot kvinnor och hbtq-personer har fått ökad uppmärksamhet. Det har hållits seminarium här i , och från utsatta förorter kommer rapporter om att hedersrelaterat våld och förtryck är en realitet. Men det finns ett problem. När man vill göra någonting åt detta och frågar runt vad man kan göra möts man av svaret att det saknas statistik som visar hur omfattande den här brottsligheten är. Det finns heller ingen kunskap om exakt vilka som begår de hedersrelaterade brotten. Jag undrar hur egen kunskapsnivå ser ut. Vad känner statsrådet till när det gäller själva omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck? 46 Statsrådet (S): Man kanske ska akta sig för att självexaminera sina egna kunskaper. Inte ens med en sådan god examinator som kanske man ska göra det. Vi följer naturligtvis utvecklingen av det hedersrelaterade våldet. Och vi följer den ibland ganska skruvade debatt som förs kring det hedersrelaterade våldet. Naturligtvis är en av de viktiga arbetsuppgifter som polisen, men också andra myndigheter, har att förebygga det. Det kan handla om sociala myndigheter, sociala insatser och mycket annat. När det gäller statistiken är det väl närmast en uppgift som ankommer på eller . Men självklart ska vi göra de insatser som krävs för att polisen ska ha koll på den brottsligheten. 47 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag uppfattar det som att statsrådet inte heller riktigt vet. Jag förstår det, för ingen vet – inte socialarbetare, inte RFSL, inte polisen, inte åklagare, inte advokater och inte Kriminalvården. Man vet inte. Utan den faktiska kunskapen om hur stort det hedersrelaterade problemet är, är det svårt att få bukt med det. Jag tänker ändå att statsrådet har någon form av tanke om hur man kan synliggöra den hedersrelaterade brottsligheten i statistiken eller på annat sätt. 48 Statsrådet (S): Jag är inte ansvarig för statistik generellt sett, utan jag är ansvarig för alla frågor som rör ordning, säkerhet och krisberedskap. Man jag tar dessa problem på största allvar. Vi får göra en genomgång av kunskapsläget och se vilka övriga insatser som behöver göras för att synliggöra det hedersrelaterade våldet. Det finns naturligtvis ett kraftigt avgränsningsproblem i vad som är hedersrelaterat våld eller inte. Det visar inte minst den förvirrade debatten om hedersrelaterat våld. kan vara trygg i att jag tar frågan på allvar. Jag ser att det finns hedersrelaterat våld. Jag menar att polisen ska arbeta med just den frågan. Utnämningen av ny högkommissarie för UNHCR 49 HANS (V): Jag har också en fråga till vice statsminister . Det är en fråga som berör den flyktingkris vi kan se just nu i världen. UNHCR spelar nu en helt avgörande roll, dels genom att man bistår drygt 55 miljoner flyktingar världen över, dels genom att man är närvarande i 123 länder. UNHCR spelar en mycket viktig roll genom att stå upp för och försvara asylrätten, när vi nu kan se att länder inte minst i EU på olika sätt försöker inskränka just rätten till asyl. UNHCR leds av en högkommissarie. Den nuvarande högkommissarien kommer att sluta . Det ska utses en ny efterträdare. En av dem som kandiderar är den tidigare danska statsministern . Min fråga till vice statsminister är om den nuvarande regeringen stöder kandidatur som ny högkommissarie för UNHCR. 50 Klimat- och miljöminister (MP): Det är helt sant, precis som säger, att UNHCR är en av de absoluta nyckelorganisationerna i det enorma arbete som handlar om att 60 miljoner människor i världen är på flykt. UNHCR ensamt tar hand om uppskattningsvis 25 miljoner. Det är anledningen till att kanaliserar en så stor del av det humanitära biståndet till UNHCR och anser att det är oerhört viktigt. Inte minst på den gala som det har refererats till tidigare framkom tydligt varför UNHCR:s arbete inte får undergrävas. Det är den väg in som flyktingar har till den del av världen som heter EU. Jag samtalade själv med Guterres under FN-dagarna . Hans mandatperiod är snart slut. Han har suttit på ett oerhört långt uppdrag – . Det är helt riktigt att hans uppdrag tar slut. 51 HANS (V): Det här kommer att vara en av de viktigaste internationella utnämningar som sker under den här regeringens mandatperiod. Vem som blir högkommissarie kommer att ha stor inverkan dels på världens flyktingar, dels för arbetet att försvara asylrätten i när asylrätten utmanas och ifrågasätts av alldeles för många. är en av de största givarna till UNHCR. Det ger oss stort inflytande över processen om vem som ska utses. Jag är lite förvånad över att vi inte kan få ett tydligare besked från regeringen om vem man kommer att ha som sin kandidat. Det börjar brinna i knutarna. Posten kommer att utses snart. För mig är en mycket olämplig kandidat till uppdraget. blev kritiserad av UNHCR när hon var statsminister för att hon inskränkte asylrätten och för att hon inskränkte rätten till familjeåterförening. Hon valde att gå till val som ledare för de danska socialdemokraterna med ett budskap där asylsökande misstänkliggjordes. Kan utesluta att den här regeringen kommer att stödja som högkommissarie för UNHCR? 52 Klimat- och miljöminister (MP): Jag konstaterar att det är en utnämningsprocess som inte ligger i händer utan i FN:s och FN:s generalsekreterares händer. Det är riktigt att länder ibland intar en ståndpunkt i sina rekommendationer till, eller dialog med, FN om kandidaterna, framför allt vilka kvalifikationer en sådan kandidat ska ha. Där har ställt ett tydligt krav. Vi ställer höga krav på att den som tar uppdraget också har en ambitiös agenda när det gäller att stå upp för mänskliga rättigheter, legala vägar in och regelverket. Det är ett oerhört viktigt kvalifikationskrav från sida. Vi konstaterar också att är en av kandidaterna. Jag träffade på flera kandidater under vistelsen i . Det finns flera kompetenta och meriterade kandidater. har varit regeringschef. Vi kan konstatera i sammanhanget att en tidigare sådan bakgrund brukar ha betydelse. Hon tillhör dessutom den nordiska kretsen. Med dessa konstateranden kan man nog komma fram till olika ställningstaganden om vad som är bra för organisationen. I slutändan kommer FN:s generalsekreterare att besluta. Men är nordisk kandidat. Möjlighet att åtala återvändande terrorister 53 (FP): Min fråga går till inrikesminister . Vi har sett att fokus i i har varit på krigets . Det har varit av två skäl, dels för att få stopp på lidande, krig och konflikter, dels för att människor flyr från den terror som finns i , och omkringliggande länder. lyfte vi upp frågan om möjligheten för svenska myndigheter att åtala fler personer som deltar i strid, reser dit ned och kommer tillbaka. Det är trots allt ungefär 300 som har rest ned och 100 som har kommit tillbaka. föreslog bland annat ökade resurser, vilket vi också har gjort , till mot terrorism och krigsbrott. Vi i blev lite förvånade när vi såg att regeringen i sin budget inte förstärker åklagarväsendet för att åtminstone underlätta för myndigheterna att åtala och döma de terrorister som faktiskt begår de avskyvärda brotten. 54 Statsrådet (S): Det mest förvånande, , är att den borgerliga regeringen under sin regeringsperiod inte lyckades kriminalisera terrorkrigsresorna. Det är den främsta enskilda orsaken till att vi inte har kunnat döma människor för att ha begett sig ut på terrorkrigsresorna, deltagit i träningsläger och deltagit i finansiering. Trots de brister som finns i lagstiftningen har polis och säkerhetspolis gjort ett antal gripanden. har vi förstärkt åklagarämbetet med , mycket till stor del med hjälp av Alliansens politik. Det gör att anser sig ha en bra finansiering. I den budget som ligger på bord tillskjuter vi i storleksordningen 300 miljoner till Säpos verksamhet för att kunna lagföra dem som gör sig skyldiga till terrorkrigsbrott. Med förlov sagt tror jag inte att 5 miljoner, som har föreslagit, för tre åklagare kommer att vara avgörande. Det avgörande är att vi kan få en lagstiftning på plats som det går att döma efter. 55 (FP): Inrikesministern väljer att vilseleda . Regeringen har inte lagt fram en enda krona till en riksenhet mot terrorism. Med förslag skulle det innebära en fördubbling av antalet åklagare. Dagens bemanning är utifrån läget med 20–30 terrorister som reste ned. är vi uppe i 200–300 personer. Jag noterar att inrikesministern och regeringen inte har en enda krona till en internationell kammare för krigsbrott och inte heller till en riksenhet mot terrorism. Dessutom lovade inrikesministern i både att lagstiftningen ska skärpas . Jag kan meddela kammaren att det inte finns ett enda förslag på bord för att skärpa terrorlagen. Oavsett kommande skärpningar kommer vi inte att kunna lagföra fler, enligt experterna. Det är illegalt att rekrytera, finansiera och på olika sätt stötta krigsbrott. Det är kriminaliserat. Men vi måste förstärka åklagarväsendet om vi ska kunna döma någon. 56 Statsrådet (S): Jag kan avslöja för att inte heller ens i budget har en enda krona till terrorbrottsåklagare. fördelar inte pengar på det sättet. fördelar pengar till åklagarämbetet. Sedan är åklagarämbetet fritt att inom ramen för sin budget prioritera sin verksamhet. Det gäller för budgetförslag, och det gäller för regeringens budgetförslag. Det stämmer att terrorism naturligtvis är olagligt i , men bristerna i lagstiftningen är tyvärr frapperande. Det är förbjudet att tillhandahålla terrorträning, men det är inte förbjudet att ta emot terrorträning. Det är alltså helt lagligt, tyvärr, att åka på terrorträningsläger. Det är denna brist som regering hade att täppa till men inte lyckades med. Denna brist kommer den här regeringen att täppa till. Vi kommer att lägga ett förslag på bord om att kriminalisera terrorkrigsresor – något som borde ha gjorts för länge sedan. Statistik över attacker mot asylboenden 57 (MP): Min fråga riktar sig till inrikesminister . Jag tror att vi är många som har blivit både berörda och rörda av den öppenhet och solidaritet som väldigt många svenska medborgare har visat de många som kommer till vårt land just . Men vi måste också se att vi fortfarande har problem med rasistiska strukturer och diskriminering i vårt samhälle. rapporterades det om flera attacker mot asylboenden, till exempel bombplaceringar och brinnande kors. Detta är såklart väldigt viktigt för polisen, som är en myndighet som Ygeman ansvarar för, att komma åt. fördes det statistik specifikt över hur många attacker som skedde mot asylboenden. Jag vet att man också kan göra det i . Finns det från regeringen någon vilja att bättre kunna föra statistik så att vi kan arbeta bort problemet? 58 Statsrådet (S): Den här frågan liknar den som tidigare ställde, fast på ett annat område. Det som är gemensamt för de två frågeställningarna är att de rör brott mot en speciell grupp under speciella omständigheter men inte utgör en speciell brottstyp. Det är därför man inte i polisens register kodar enligt detta system. Man kan diskutera om den statistik som polisen för kan bli bättre. Vad jag däremot kan säga till både och är att polisen följer utvecklingen och kontinuerligt bedömer hotbilden både generellt och mot enskilda boenden. Det sker i underrättelsehänseende, men polisen för inte statistik som presenteras offentligt. Det underrättelsearbete som görs är att man vid behov förstärker skyddet runt asylboenden genom ökad tillsyn eller bevakning. 59 (MP): När det gäller den här typen av hatbrott handlar det till viss del om att bedöma ifall de har ökat eller minskat. Brå släppte en rapport som visade att antalet anmälningar hade ökat kraftigt, med jämfört med tidigare perioder. Vad är inrikesministerns bedömning? Ökar de här brotten i antal, eller är det anmälningsviljan som har ökat? Hur jobbar polisen med att komma åt hatbrott? Det är ju en prioritering från regeringens sida att polisen ska jobba tydligare med de här brotten, så att de människor som anmäler känner att det ger någonting, till exempel för de kvinnor som vi vet attackeras därför att de bär slöja, blir bespottade för att de har en brytning och så vidare. Det är otroligt viktigt som ett demokratiskt och öppet land att vi ser till att alla människor känner sig delaktiga i vårt samhälle. 60 Statsrådet (S): Jag ska naturligtvis vara försiktig med att överpröva eller ompröva Brås statistik. Men jag tror att förklaringen ligger i både och. Jag tror tyvärr att det har skett en ökning av hatbrotten, men jag tror också, vilket är glädjande, att det har skett en viss ökning av anmälningsbenägenheten. Men den måste öka ytterligare, för en betydande del av dem som utsätts för hatbrottslighet anmäler det aldrig. Det har att göra med att det ofta är marginaliserade grupper eller grupper som tyvärr står långt från rättssamhället och inte alltid upplever att rättssamhället står på deras sida. Polisen har tillfört betydande resurser för bekämpning av hatbrottsverksamheten, en fördubbling. Man har infört speciella enheter i , och , alltså i region , region väst och region . I de andra polisregionerna skapar man speciella förmågor för att komma till rätta med den här brottsligheten. Min förhoppning är att det kommer att öka anmälningsbenägenheten men också lösa fler hatbrott. 61 (KD): Min fråga går till gymnasie- och kunskapslyftsministern. presenterade ju i går ny betygsstatistik som visade på att antalet elever som lämnar utan gymnasiebehörighet ökar. Vi vet också att många unga går arbetslösa, som det tydligt finns brist på människor som vill och kan arbeta inom exempelvis verkstadsindustrin, skolan och sjukvården. Vi har ett stort matchningsproblem. Det konstaterade också statsrådet i tv . Där är vi överens. Vi är nog också överens om att alliansregeringen i vissa avseenden kunde ha gjort mer på området. Min fråga är: När jag igen frågar gymnasie- och kunskapslyftsministern vad hon har gjort för att minska matchningsproblemet, vad svarar statsrådet då? 62 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan, en väldigt bra fråga. Precis som säger har vi ett allvarligt matchningsproblem på vår arbetsmarknad. Vi har väldigt många arbetslösa, alldeles för många ungdomar som inte fixar sin skolgång och därmed går ut i arbetslöshet, som väldigt många arbetsgivare vill anställa men inte hittar den kvalifikation de behöver. Då måste utbildningsväsendet matcha ihop detta. Därför går regeringen fram med historiska investeringar i vuxenutbildningen. Vi inför en rättighetsbaserad komvux, så att alla ska kunna ta sig igenom gymnasiet, vi investerar kraftigt i yrkesutbildningar för att möta de bristyrken som finns och vi kommer att utbilda människor till jobb. Det här syns redan i budgetpropositionen som regeringen presenterade . 63 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är naturligtvis glad att regeringen tar matchningsproblemet på allvar, även om jag inte stöder alla de åtgärder som regeringen föreslår. Jag tror tyvärr inte att de kommer att få avsedd effekt, och jag tror till och med att vissa av dem kommer att vara kontraproduktiva. Åtgärder i all ära, men vi ser ju också problem med att ungdomar väljer gymnasieutbildningar med helt enkelt för dåliga förutsättningar att faktiskt ge jobb. Här behöver vi säkert förbättra studievägledningen, tror jag. Men vi behöver också få ungdomar att själva ta ett större ansvar för att informera sig om vilka utbildningar som med hyfsad sannolikhet faktiskt leder till ett arbete. Därför vill jag fråga statsrådet: När jag igen ställer frågan vad regeringen har gjort för att sätta igång en positiv spiral och för att få fler ungdomar att ta ansvar och faktiskt vilja lyckas, vad blir svaret då? 64 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att den här regeringen har två prioriteringar som syns tydligt i den budgetproposition som vi levererade till , och det är jobben tillsammans med skolan. Vi investerar i lärarna, höjer deras löner. Vi investerar i mindre skolklasser. Vi ger skolor som har tuffare förutsättningar mer resurser, så att de ska klara av sina utmaningar. Vi investerar i yrkesprogrammen på gymnasiet, som ofta leder till jobb, så att fler lärare blir behöriga och så att fler vill bli lärare inom dessa program. Och vi jobbar med att bygga upp en attraktiv bild av dessa gymnasieprogram, någonting som den borgerliga regeringen dessvärre misslyckades med då man snarare lyckades stigmatisera yrkesprogrammen och deras elever genom att beskriva dem som några som ingenting vill och ingenting kan. Det är väldigt olyckligt, för det här är jobbsugna elever som det handlar om. 65 (M): Det finns mycket att bli upprörd över om väg in . Men jag har en fråga till statsrådet om det svenska snuset. Det svenska snuset anser jag är hotat av regeringens tolkning av tobaksdirektivet. Det finns ett tilläggsdirektiv, ett uppdrag om exponeringsförbud och krav på neutrala tobaksförpackningar. I har vi drygt 1 miljon snusare. Detta förslag är negativt för konsumentskyddet, och det kan strida mot tryckfrihetsförordningen. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser statsrådet på det försämrade konsumentskyddet när det gäller snuset? 66 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Vi har ett mål som har ställt sig bakom som handlar om att minska tobaksanvändningen i vårt land. Bakgrunden till målet är givetvis att tobaken dödar och skadar människor . har 100 000 människor dött på grund av tobak i olika former, och 800 000 har insjuknat i tobaksrelaterade åkommor. Jag är osäker på vad frågeställaren syftar på när han säger att vi vill försämra konsumentskyddet. I tidigare debatter i denna kammare har det dock ifrågasatts om snus verkligen ska klassas som en hälsofarlig vara. Låt mig därför avsluta med att läsa upp några av de cancerframkallande ämnen som har påvisats i snus. Det är bland annat N-nitrosaminer, polycykliska kolväten, aldehyder, tungmetaller och alfastrålaren polonium 210. 67 (M): Jag hör att statsrådet är påläst på vad snus innehåller. Snus är ett livsmedel precis som riskakor, och riskakor är också farliga enligt det larm som kom . Men det finns väl inga förslag på att förbjuda innehållsförteckning på riskakor? Jämför vi med övriga EU är antalet sjuka i tobaksrelaterade sjukdomar i lågt. Det är nog mycket det svenska snusets förtjänst. Därför är det en gåta att regeringen motarbetar det svenska snuset. Det har vuxit fram en del småproducenter av snus i . De är nu oroliga och står inför en ovisshet om de kan växa med tanke på att direktivet inte blir färdigbehandlat , om jag inte minns fel. 68 Statsrådet (S): Den svenska politiken på detta område har varit framgångsrik eftersom det har funnits en bred uppslutning och vi har jobbat enträget med tobaksfrågan. Vi har också gjort det i ett och samma sammanhang. Snus är inte klassat som livsmedel. Däremot är det delvis reglerat enligt livsmedelslagen. Det har att göra med framställningsprocessen och att man ska kunna inspektera så att det finns goda arbetsmiljöförhållanden där det tillverkas snus. Vi håller på att se över om detta kan regleras på ett mer tillämpligt sätt, men detta har varit huvudanledningen. Varför ska man ta bort innehållsförteckningen? tycker att det är en försämring för konsumenten. I tobaksproduktdirektivet sägs att ett förbud mot att ange halten av nikotin, tjära och kolmonoxid på tobaksprodukter handlar om att inte ge missvisande information till konsumenten så att konsumenten tror att en produkt som innehåller något mindre tjära skulle vara mer hälsosam. Det går nämligen inte att bevisa. 69 (SD): Min fråga går till statsrådet . Just nu kommer det ett stort antal asylsökande till vårt land. Strömmarna av asylsökande verkar inte avta, i alla fall inte enligt de prognoser jag har tagit del av. Enligt uppgifter kommer det kanske tusen asylsökande till vårt land. Har statsrådet någon uppfattning om hur många av dessa som kommer att börja i grundskola och gymnasieskola? Finns det förutsättningar att ta emot alla dessa asylsökande? Dessa människor talar inte svenska. Ska de in i vanliga klasser direkt? Ska de få svenskundervisning? Om de ska få svenskundervisning, finns det svensklärare? Det rör sig om ett jättestort antal. Hur många av dem befinner sig i gymnasieåldern? Ska de i så fall börja i svensk gymnasieskola? 70 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Låt mig börja med att vara lite personlig. Jag kom själv till som liten, och tack vare den svenska skolan kunde jag göra en klassresa. För mig var språket och utbildningen de huvudsakliga nycklarna för att komma in i samhället. Jag vill självfallet att vartenda barn och varenda ungdom som kommer till ska få samma möjlighet. Därför investerar regeringen kraftigt för att skolor med tuffa förutsättningar ska få mer resurser. Vi investerar i lärarna så att det kan bli fler lärare till de så kallade introduktionsprogrammen och till sfi. Vi investerar i svenska från dag ett. Studieförbunden har fått i uppdrag att undervisa de asylsökande i svenska. Vi bygger alltså upp en ordentlig kedja för språkundervisning och utbildning. 71 (SD): Även jag har gjort en klassresa eftersom jag står här . Kommer alla de åtgärder regeringen vidtar att räcka? Det här är oplanerad tillströmning. Det får vi väl se. Hur kommer detta att påverka den svenska skolan? Vi har sett att den har fallit som en sten i de internationella PISA-undersökningarna, och vi ska nu anstränga oss allt vi kan för att vända utvecklingen. Hur kommer detta att påverka utvecklingen i internationella mätningar? Enligt P4 har grundskoleförvaltning beslutat att det ska råda fritt skolval för de nya asylsökande som kommer. Skolorna ska bereda ett visst antal platser för att de asylsökande ska kunna göra ett fritt skolval. Är det en vettig prioritering i tider som dessa? 72 Statsrådet (S): Jag tror att det kommer att gå bra för de allra flesta. Så har det sett ut historiskt, och jag tror att det kommer att se ut så även framåt. Självfallet kommer det att vara en ansträngning, i alla fall i första början. Visst har elever i gymnasieåldern som flyr från ett krig och kommer hit det lite svårare. ser vi att det går bra för de elever som har kommit före skolåldern. Frågan är inte om eleven har utländsk bakgrund eller inte. Frågan handlar mer om när de börjar skolan och i vilket sammanhang. Det är därför vi resursfokuserar på att alla barn ska få en bra start i skolan. Vi förstärker där det behövs i gymnasieskolan genom att exempelvis investera i lärarna, som är nyckeln till en bra skolgång. Den sociala barn- och ungdomsvården 73 (S): Min fråga går till statsrådet . har det uppmärksammats att det i många kommuner råder en allvarlig situation inom individ- och familjeomsorgen, i synnerhet inom den sociala barn- och ungdomsvården. På flera håll brottas verksamheten med omfattande personalomsättning och hög arbetsbelastning. Det behövs tillräckliga resurser, ett lokalt, tydligt ledarskap och bra förutsättningar för chefer. Det behövs också politiska prioriteringar. Utsatta barn måste prioriteras av samhället. Den sociala barn- och ungdomsvården måste ha bra förutsättningar för att kunna göra ett bra arbete. Vad tänker regeringen göra för att stärka den sociala barn- och ungdomsvården? 74 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det här är ett angeläget område. Att samhället klarar av att möta barn med stora behov när de behöver samhället är något av det viktigaste vi kan satsa resurser på.