prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — I verkligheten har regeringens förslag mest gått ut på att straffa ut näringslivet genom höjda skatter, vilket också drabbar landsbygden och de gröna näringarna. Regeringen föreslog skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster som var drygt 40 gånger så stora som satsningarna på företagande. Risken är överhängande att regeringens och förslag till vårändringsbudget också kommer att innebära höjda skatter på jobb och företag. Höjda skatter på jobb och tillväxt slår också hårt mot landsbygdens företagare. Regeringen har också hotat med att göra transporter dyrare genom att införa en så kallad kilometerskatt. Det är en skatt på avstånd som skulle drabba landsbygdens människor och näringsliv hårt. En kilometerskatt skulle innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor för landsbygdens näringar. Förslaget skulle drabba enskilda och företag på landsbygden och därmed hämma tillväxten och möjligheten till jobb. För att ge landsbygden verktyg för hållbar tillväxt och utveckling behövs en bra politik för företagande. Här måste det offentliga också ta sitt ansvar och garantera goda kommunikationer på vägar, järnvägar och flyg liksom för digitala försändelser på nätets motorväg. Från sida står våra prioriteringar klara i all sin tydlighet för . Vi behöver fortsätta jobbskapande politik. Det gynnar också landsbygden. En fråga som har varit mycket debatterad och som vi har haft en hel del att göra med också i miljö- och jordbruksutskottet på olika sätt och som politiska partier och ledamöter är den kris som de svenska mjölkbönderna står inför just . Det är några saker som är viktiga att påpeka i detta. Det första är att det krig som har satt igång i har inneburit en större fluktuation vad gäller pris. I praktiken har det inneburit att det finns ett stort utbudsöverskott på mejeriprodukter i . Det driver ned priset, vilket slår extra hårt mot många bönder. Det är avgörande i förlängningen att man lyckas hantera den krisen genom att tar slut. När här talar sig varma för mjölkbönderna ska man veta att är det parti som allra ivrigast stöder korståg i på alla sätt de röstat i . De driver på den politik som tyvärr innebär att vi har mindre handelsflöde med mejeriprodukter i . Det andra som är viktigt att betona är att det är mindre klokt i detta skede att drämma till de svenska mjölkbönderna med ytterligare pålagor och kostnader. Vi har en bransch här i som har det väldigt tufft för tillfället. Man har ett världsmarknadspris som har fallit och en svår konkurrenssituation. Det är i det läget väldigt dumt att introducera nya skatter. Det tredje som det också är viktigt att vara medveten om är att lösningen för att komma ur den här situationen måste vara att de svenska bönderna, den svenska landsbygden och de svenska odlarna i vid mening på olika sätt i livsmedelspolitiken, i näringspolitiken men också specifikt när det gäller mejeriproduktionen kan konkurrera. Denna stärkta konkurrenskraft kan vi inte skapa genom att vi börjar tumma på det svenska djurskyddet, vilket har föreslagits från olika håll, eller genom att vi börjar tumma på vår klimathänsyn. Detta måste vi göra genom att kunna utveckla branschen på andra sätt. För det fjärde går det i denna kris att notera att det finns ett antal medlemsstater i Europeiska unionen som aktivt agerar för mer bidrag och mer subventioner i . Det är mycket viktigt att motarbetar det med kraft. Lösningen på den situation vi har är inte att ytterligare rubba marknaden eller ytterligare införa olika typer av direktstöd, exportstöd eller andra typer av bidrag. Tvärtom måste vi agera för att EU:s jordbrukspolitik bättre ska följa marknadsprinciper och inte sätta marknaden ur spel. Det gäller fattiga länder, som drabbas av att man producerar för mycket i och sedan säljer det till låga priser på andra marknader och konkurrerar ut lokala producenter. Vi har under ganska mödosamma förhandlingar i Europeiska unionen arbetat med att ta oss bort från den gamla tidens jordbruksregleringar, där av Europeiska unionens budget gick till att förorsaka vinsjöar och köttberg, som man sedan dumpade i , och på andra håll. Vi vill inte tillbaka till den politiken. Det är mycket glädjande att inga partier i agerar för en sådan politik – inte vad jag har sett – men i , och andra delar av hör man annorlunda tongångar. Det är viktigt att , som värnar frihandel, fri konkurrens och rimliga regler för jordbrukarna, stämmer i bäcken här och slår vakt om ett mer rimligt system för jordbruket i . 78 (V) replik: Jag skulle vilja fråga om det inte egentligen är en ganska liberal idé att de som smutsar ned också ska vara med och betala i större utsträckning. Om jag får ett jakande svar på det kanske kan delge oss ett eller två konkreta förslag där driver just denna princip i praktiken, alltså att de som smutsar ned ska vara med och betala. Som tips kan jag lägga fram förslaget om en handelsgödselskatt, som vi vet skulle vara effektiv för att förhindra övergödning och ställa om till mindre användning av konstgödsel i jordbruket. Precis som sa är just fosfor en bristvara. Det kommer inte att finnas för all evighet, så oavsett om man gillar det eller inte måste man komma från användningen av handelsgödsel, som jag ser det. Jag skulle också vilja ta tag i frågan om kilometerskatt på långtradartransporter. Det är aldrig roligt att införa skatter. Det kan jag hålla med om. Men om det är något som verkligen sliter på vägbanan och leder till kraftigt ökade utsläpp är det faktiskt de ständigt växande långtradartransporterna. Är det då inte rimligt att de får vara med och betala för sina utsläpp genom en kilometerskatt, där vi kan ta intäkterna och investera dem i till exempel järnvägen? Är det inte lite bakvänt att göra som de borgerliga partierna har gjort och i stället chockhöja avgifterna för att transportera på räls? Det är ju detta ni har gjort genom förslaget om en fördubbling av de så kallade banavgifterna. 79 (FP) replik: Det är glädjande att inte alltid tycker att det är roligt att införa höjda skatter utan bara . Vi i är anhängare av marknadsekonomi, och det är glädjande att även är det på vissa områden . Det är klart att det är viktigt hur man prissätter den negativa miljöpåverkan som blir en följd av hur vi lever. I vissa fall kan ekonomiska styrmedel användas via skattsedeln, så att vi alla betalar för att du får en premie när du väljer en mer miljövänlig bil. Eller så lägger man med andra typer av styrningar kostnaden på dig eller mig för de val vi gör. Det kan handla om skatter, avgifter och annat. Men detta måste också balanseras mot ett antal andra viktiga värden. Om vi väljer att lägga på den skattebörda som , och Socialdemokraterna förespråkar finns det en risk för att vi framöver får produktion i som inte längre har möjlighet att konkurrera och därför flyttar till ett annat land. Då måste man ställa sig frågan om en ståltacka producerad i är mer miljövänlig än den som har producerats i . Om man svarar ja på den frågan är det inga problem. Då kan man straffa ut hela den svenska basindustrin. Det blir inte mycket av arbetslinjen kvar, men miljö- och klimatkostnaden för den typen av ekonomisk politik mot den svenska glesbygden och mot viktiga svenska företag inom basindustrin är inte bra. Även borde hålla med om att det blir en miljökostnad om svensk produktion, som är relativt sett miljövänligare än produktionen på många andra håll, straffas ut. 80 (V) replik: Det var ett ganska långt svar, , men det var inte alls svar på det som jag frågade, så jag tar det igen. Finns det något konkret förslag från där ni verkligen i praktiken anammar principen om att förorenaren ska betala? Såvitt jag vet är anhängare av en handelsgödselskatt. Det är väl jättebra. Men hur kommer det sig att ni förstår idén med att lägga på en skatt på det som smutsar ned inom jordbruket men inte när det gäller långtradartransporterna? Och järnvägstransporterna vill ni straffbeskatta med fördubblade banavgifter. Det är något som bara känns helt skruvat med den borgerliga klimat- och skattepolitiken, måste jag säga. Du får en chans till att reda ut detta för oss! 81 (FP) replik: Jag förstår inte riktigt vad det är antyder. En stor del av den svenska miljö- och klimatpolitiken är ju uppbyggd kring principen om ekonomiska styrmedel. Jag argumenterar för att detta kan användas av oss alla via skattsedeln i olika typer av bonusar, skattelättnader eller annat, och det kan också användas genom en styrning direkt till oss själva utifrån de individuella val vi gör när vi handlar saker och ting. är anhängare av till exempel koldioxidskatt, om nu vill ha ett konkret exempel. Den skatten är dessutom fastställd i kronor och inte kopplad till priset. Därmed är den ganska viktig , när oljepriset kraftigt har fallit eller till och med halverats. Då innebär den svenska koldioxidskatten att konkurrensförsämringarna för till exempel biodrivmedel inte blir lika stora, utan det finns olika andra typer av drivmedel och bränslen som har större möjligheter att konkurrera när oljan blir billigare. Det är något som vi är anhängare av, precis som det finns en rad andra typer av ekonomiska styrmedel. När det gäller skatten på handelsgödseln tycker att det finns en problematik där, framför allt i fråga om kadmium. Men vi gör också bedömningen att nu när särskilt en gren av det svenska jordbruket har mycket problem, nämligen mjölkbönderna, kanske det inte är lämpligt att drämma till med denna skattehöjning för svenska bönder. Vi tar ansvar för på ett helhetssätt i . Vi ser att de här frågorna hänger ihop. Vi är anhängare av ett fungerande näringsliv i och ett fungerande jordbruk, och vi gör kraftfulla åtaganden och har starka ambitioner också på miljö- och klimatområdet. 82 (SD) replik: apostroferade mig, och jag måste få bemöta det. Du hävdar att den nuvarande krisen i mjölknäringen nästan enbart skulle bero på Rysslandskrisen, vilket inte är sant. Det tror jag också att du vet. Snarare är det så att Rysslandskrisen har förstärkt effekterna, men krisen har pågått ett tag. Det är fel att säga att vi skulle ha ett stort flöde av mejeriprodukter från till . Det är en mycket liten rännil av den svenska mjölken och dess produkter som tar vägen dit. talar om konkurrenskraft och om vikten av att det svenska lantbruket kan konkurrera. ställer då en rak fråga om till exempel gödselskatten. Som jag tolkar det säger : Just nu är det inte aktuellt, men kanske , kanske , kanske . Vi får se. Det håller inte. Man måste ha en argumentation. Varför ska vi i så fall införa en gödselskatt? Man kan ju ganska lätt se att förbrukningen knappast har ökat efter att skatten försvann. Sedan är frågan: Hur trovärdig är när han pratar om att man ska kunna konkurrera och att det ska vara en bra konkurrenskraft när vi har det gråa och fuktiga täcket som heter DÖ som ligger över alla diskussioner här? Hur trovärdigt är i den diskussionen? 83 (FP) replik: Först ska jag ta upp det sista: decemberöverenskommelsen. Det finns en orsak till att överenskommelsen har ingåtts. Den orsaken är att parti agerar på ett sådant sätt i riksdag att vi andra har tvingats ingå den överenskommelsen för att det här landet över huvud taget ska gå att regera något så när rimligt. Det har med detta att göra. Blir det bättre för människor på den svenska landsbygden om det är kaos i riksdag? Det vet inte jag. Jag tror inte att det blir bättre. Jag tror att de flesta människor i tycker att det ska vara lite ordning och reda i det här landet och att landet ska kunna styras på ett rimligt sätt. Det är detta som vi nu agerar för. När det gäller krig i kan man se mycket tydligt hur har röstat i och vad skriver i sina egna mediekanaler och annat. Ni är ett Putinvänligt parti. Ni är ett parti som står bakom agerande i till stor del. Det är klart att det då rimmar väldigt illa när den politik som nu bedriver innebär att svenska bönder förlorar sina arbetstillfällen. Det blir ett mycket stort hyckleri att stå här och försöka visa att man är engagerad i svenska näringsidkare som slås ut till följd av vad en diktator har för sig i om man röstar för en politik som innebär att den diktatorn kan fortsätta sin framfart. Med all marknadslogik – det borde också känna till om man kan sin ekonomi – är det så att även om inte är exponerat gentemot den ryska marknaden med en kraftig export är det en rad andra länder som är det. Och det är klart att det importstopp som kom i också drabbar i och med att det blir ett överutbud i . Vi får en utbudschock i . All marknadslogik talar för ett kraftigt sänkt pris. Det är det vi ser när det gäller världsmarknadspriset . Det är klart att detta hänger ihop. 84 (SD) replik: Tack för svaret, ! Jo, jag förstår logiken. Det är inte det som det handlar om. Man måste ändå gå på det du sa. Vi pratar om att det finns ett mejeriflöde från . Den så kallade Putinosten tar sig in från till norra , framför allt, och konkurrerar ut annat. Jag nämner till exempel DÖ. Det är intressant att du också lyfter det. Ni känner ett behov av att regera och styra landet, men jag tror att de som bor och verkar på svensk landsbygd – svenska bönder – knappast uppskattar att priset för DÖ handlar om just deras lönsamhet och deras villkor för att kunna leva, bo och verka på landsbygden. Det är ändå de som får betala priset för den uppgörelsen. Det finns möjligheter att göra det bättre för landsbygden. Och är det så att man ska representera sitt parti i miljö- och jordbruksutskottet och på något vis ska ta landsbygdens parti – jag hoppas att du ändå är en företrädare för landsbygdens frågor – måste man ta reson och fundera vidare. När det gäller frågan om huruvida vi är Putinkramare eller inte tänker jag inte gå in i den debatten över huvud taget. Jag kan bara notera att en röst på i det här fallet verkar vara en röst på en rödgrön regering med en stark vänsterkontring eller snarare vänsterprejning i vår politik. 85 (FP) replik: Jag vidhåller uppfattningen att det finns ett behov av att vi kan styra på ett något så när ordnat sätt. Jag vidhåller också uppfattningen att våra invånare, oavsett var i de bor, tycker att det är viktigt att kan styras på ett sådant sätt att det inte är High Chaparral i den här kammaren. är ett parti som värnar en rad olika intressen i detta. Vi vill se en helhet i politiken. Vi vill ta ett helhetsansvar i politiken. Det innebär att vi inte kan kompromissa bort miljö- och klimatfrågor eller djurskydd eller annat på det sätt som uppenbarligen kan göra. Men å andra sidan är vi inte heller beredda att kompromissa bort svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Det betyder att man måste hitta avvägningar. Det betyder att politiken ibland, , är lite svår. Den är lite komplicerad. Då kan det vara så att man långsiktigt förespråkar något som man inser skulle få ganska stora konsekvenser initialt. Då får man ta det lite lugnt på den fronten. Då får man utreda, göra bedömningar, kompromissa, analysera och hitta lösningar tillsammans med likasinnade partier. Det är så politiken fungerar. Vi i är inte beredda att kompromissa bort miljö- och klimatfrågor eller djurskyddsfrågor kortsiktigt på det sätt som är. Men vi är beredda att på olika sätt agera för att ska kunna ha en stark landsbygd, att ska kunna ha en fungerande ekonomi, att ska kunna ha företagande som kan konkurrera och att vi ska kunna ha en konkurrenskraft inom viktiga sektorer i vår ekonomi. 86 (KD): För alla oss som vill se en levande landsbygd med betande djur, livskraftiga gårdar, brukade åkrar och öppna landskap är dagens situation mycket nedslående. Den pågående mjölkkrisen med ett allt mindre antal mjölkföretag – det är ett mjölkföretag per dag som slutar i – kommer att få allvarliga konsekvenser. Kulturvärden som byggts upp genom generationer riskerar att bli övervuxna, övergivna och förstörda. För mig som kristdemokrat rimmar det illa med mina grundläggande värderingar om förvaltarskap och kontinuitet. Jag menar att det inom jordbruket överlag är av största vikt att vi ser över våra regler och att vi där det är möjligt förenklar dem eller, i de fall där tiden har sprungit förbi dem, helt tar bort dem. De flesta av oss förstår nog att en fungerande byråkrati behövs, men onödig byråkrati behövs sannerligen inte. Det är bondens skördar som ska tillåtas växa, inte pappershögarna på kontoret. Vi välkomnar regeringens och landsbygdsministerns initiativ med en livsmedelsstrategi som får sin start . En huvudfråga menar jag måste vara: Hur ska vi ha det i framöver? Är livsmedelsproduktionen ett särintresse eller ett allmänintresse? Är ett land som ska producera mat? För oss kristdemokrater är det givetvis ett allmänintresse att vi ska producera mat och att jordbruket och människorna på landsbygden ska känna framtidstro. Det kanske verkar omodernt att tala om självförsörjning. Men i händelse av ett förändrat säkerhetspolitiskt läge kan det bli dags att fundera i sådana termer igen. Det är onekligen bekymmersamt att har en låg självförsörjningsgrad, ned mot , när det gäller livsmedel. Om ingenting görs riskerar det att sänkas ytterligare. Jag kan jämföra med vårt grannland , där de är oerhört måna om jordbruket. Deras insikter om kriser och hur befolkningen kan drabbas lever fortfarande kvar. Trots att de liksom är med i EU har de en annan syn på självförsörjningsgraden. Där är den faktiskt . Bristen på framtidstro inom jordbruket leder till en kris i personalförsörjningen. Allt färre vill rekommendera sina barn att ta över gårdarna, vilket i sin tur leder till att det svenska jordbruket och landsbygden utarmas ytterligare. Förslaget från regeringen om kilometerskatt är ytterligare ett hot för landsbygden. Vi måste ha en strategi för hur vi i stora drag ser på det vi är måna om i vårt land. Men huvudsaken måste vara att vi politiskt arbetar för att landsbygdens självförtroende ska stärkas. Livsmedelsstrategin, förslaget till satsningarna på jordbrukets konkurrenskraft och de regelförändringar som diskuteras får inte stanna som hyllvärmare på våra kanslier. Detta måste få bäring på verkligheten bland människor som lever och verkar på landsbygden. Naturligtvis står jag bakom motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3 och 9. 87 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 5, Landsbygdspolitik. Efter att ha lyssnat på debatten kan jag konstatera att det går snabbt utför med landsbygdspolitiken i , som de allra flesta har stått här och sagt att vi gör ingenting. Det är mycket märkligt sammanfallande, måste jag säga. är ett fantastiskt land med storslagen natur, enorma kontraster och stor kreativitet. bor var tredje person på landsbygden. En växande landsbygd med goda förutsättningar till jobb och välfärd är en grundförutsättning för tillväxt i hela landet. Och det finns kraft och potential i den svenska landsbygden. Här finns starka, positiva krafter som vi måste ta till vara. Det är viktigt att man ska kunna bo, verka och leva i hela vårt avlånga land. Över 200 000 personer jobbar inom de gröna näringarna fiske, jordbruk och skogsbruk. Många av dessa jobb finns inom små och medelstora företag. Men arbetslösheten har bitit sig fast. På landsbygden är arbetslösheten större än i städerna. Människor tvingas söka sig bort från de mindre orterna för att söka jobb. Vi socialdemokrater vill att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Då behövs en aktiv landsbygd. Vi vill se satsningar på vägar, järnväg och bredband, närhet till högskolor och forskning och också ett stöd för att säkra tillgången till butiker och samhällsservice på landsbygden. Vi vill säkra kunskapsförsörjningen till företag även utanför storstadsregionerna genom fler platser på högskolorna, forskning och innovation. Socialdemokraterna har en politik för att hela landet ska bli bättre att leva i. Vårt fokus riktas mer på samarbete och investeringar för framtiden så att svenska företag ska växa och anställa. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd som vi kan vara stolta över. Regeringen avser att komma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft. Den ska sätta ramarna för och konkretisera den regionala tillväxtpolitiken för och kommer att vara vägledande bland annat för regionernas arbete för tillväxt och utveckling i länen. Regeringen avser också att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Den ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag på mål och föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. Socialdemokraterna tycker det är bra att regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. Socialdemokraterna vill lägga ett ökat fokus på åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Det är regeringens viktigaste verktyg för att bidra till utveckling, jobb och tillväxt i hela landet. Programmets målsättningar för att uppnå detta är lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder som ger oss öppna landskap med betande djur och en modern landsbygd. Inom landsbygdsprogrammet görs en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen ska användas för stöd till dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar men också till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd. I dessa områden bör staten ta ett särskilt ansvar för att medborgarna och näringsliv också fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen vill utveckla så kallade servicepunkter på landsbygden. Det är ju när denna service försvinner som människors livsvillkor och förutsättningar försämras, och då kan man inte bo kvar på landsbygden längre. Regionerna ska ges möjlighet att växa och utvecklas efter sina förutsättningar, såväl städer som tätorter och landsbygd. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla landets regioner och landsbygd finns på plats ute i landet. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länen. För att nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020 behövs en livskraftig, aktiv och modern landsbygd. Att ta fram en livsmedelsstrategi är en viktig pusselbit i detta arbete. startar vi detta arbete, och landsbygdsminister har bjudit in brett till denna uppstart. kommer även konkurrenskraftsutredningen att presenteras. Att ta fram en livsmedelsstrategi är något som Socialdemokraterna har velat . Det gläder mig att vi nu är överens här i om att det faktiskt behövs en livsmedelsstrategi för . Vi behöver skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. Strategin ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Här kommer åtgärdsförslag från att beaktas. Ett viktigt inslag är åtgärder som leder till innovation, effektivisering och utveckling av varumärken som bygger på svensk råvara. Livsmedelsindustrin är fjärde största tillverkningsindustri utifrån antalet sysselsatta. Det är en sektor med stor geografisk spridning och därför viktig för att det ska finnas jobb i hela . Strategin ska bidra till tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Den ska också vara ett stöd för den offentliga upphandlingen av ekologiska och närproducerade livsmedel och leda till effektivisering och utveckling av varumärken som bygger på svensk råvara. Exporten av livsmedel kommer att vara en nyckelfråga i arbetet med att skapa förutsättningar för en ökad svensk matproduktion. ökar både importen och exporten i . Regeringen kommer att undersöka möjligheten att bygga upp regionala exportcentrum enligt principen En dörr in. Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov.