prot · H30948 · 2015-12-17 00:00:00 — skriver även i sin rapport att arbetsgivaren även fortsättningsvis bör avgöra vilken rehabiliteringsaktör man ska vända sig till. Då är man inne på detta med rehabilitering. Jag vidhåller att jag tror att vi skulle se effekter om vi vidgade detta och underlättade för arbetsgivarna att gå till andra aktörer än dem som gäller för det företagsnära stödet. Jag stannar här och vill gärna höra lite kommentarer om Svenskt Näringslivs rapport. 124 Socialförsäkringsminister (S): Tack för den väldigt aktuella interpellationen, ! Det är helt korrekt att den största problematik som vi har just nu är de offentliga arbetsgivarna och de yrkesgrupper som jobbar i de offentliga verksamheterna. Det är där vi ser det största problemet. Där behöver vi göra mycket. Vi gör en satsning , med justeringen i den så kallade före detta rehabiliteringsgarantin, så får vi se vilka effekter det får. När det gäller frågan om det arbetsplatsnära stödet och dess utvärdering och utveckling kan jag möta i det hon säger. Utvärderingen handlar i allra högsta grad inte om en avveckling utan just om en utveckling av det arbetsplatsnära stödet. Det handlar om att utvärdera varför det har använts i så låg utsträckning så här långt. Var sitter propparna i systemet? Det handlar också om en utveckling av det arbetsplatsnära stödet som nu har i uppdrag att titta på. De ska lämna förslag på hur det arbetsplatsnära stödet kan utvecklas för att ytterligare förebygga sjukfrånvaro och främja återgång i arbete. Bland annat så är det formulerat i uppdraget. Vi kommer också att dubblera stödet . Det kommer alltså att ske en förändring här parallellt med detta. Jag har också tagit del av Svenskt Näringslivs rapport och de synpunkter som de har. De är bland annat positiva till att det arbetsplatsnära stödet utvecklas men anser att det också behöver inkludera rehabiliteringsåtgärder. Det är också något som vi har gett i uppdrag till att titta på, hur det skulle kunna se ut och hur det skulle kunna gå till. Vi har från regeringens sida en löpande dialog med och andra viktiga aktörer inom ramen för de partssamtal som vi har kring detta. Jag är inte av uppfattningen att vi är bäst betjänta av att nu avveckla något som har införts ganska och som ändå tydligt pekar i den riktning som vi önskar. Sedan får man se vad utvärderingen från kommer att visa. Det kanske bör vara en bredare palett och kanske även riktiga insatser. 125 (M): Tack, ministern, för att vi har haft en utvecklande debatt så här långt! Jag har en fråga om när utvärderingen ska vara klar, när ska leverera. Det vore intressant att få veta. Jag hade ett samtal med och fick bra synpunkter som jag tror är viktiga att ta med i en sådan här utvärdering. Det gällde bland annat att säkra upp att individer får rätt stöd och kompetens i rätt tid. Det handlar bland annat om offentlig sektor, där vi ser de här stora volymerna, eftersom kontaktyrkena finns där. Då får inte mellancheferna ha 70 medarbetare, för då kan man inte se när detta börjar komma. Det är oerhört viktigt att man kan säkra upp rätt för individen , när det börjar gå illa. Lagstiftningen om företagshälsovård och arbetsmiljöfrågor bygger fortfarande mycket på att man har en lagstiftning och ett arbetsmiljöarbete som handlar om tung industri. Det är ett ganska gammaldags tänk. Det handlar om tunga lyft. Det finns väldigt lite kring psykisk ohälsa. När jag har interpellationsdebatter med hälso- och sjukvårdsministern och vi pratar om psykisk ohälsa hamnar vi gärna kring psykoser och manodepressivitet, tunga psykiatriska diagnoser. Men det är inte där vi ser de stora ökningarna. Vi måste också tänka på psykisk ohälsa utifrån arbetsmiljö och stressrelaterad psykisk ohälsa. Det är något helt annat som kräver andra behandlingar och andra resurser. Då är det intressant att tänka redan från skolåldern: Skolhälsovården måste bli bra på att fånga upp även sådana arbetsmiljöfrågor hos eleverna men också syo. Det kan verka långsökt att man står här i kammaren och pratar om hälso- och sjukvård eller sjukskrivningar. Men det handlar om att få rätt syohjälp när man är i och på gymnasiet, så att man inte väljer av slentrian därför att andra i ens umgängeskrets väljer ett visst yrke, och det sedan gör att man vantrivs på arbetet, vilket leder till stressrelaterad psykisk ohälsa i arbetslivet. Allt hänger ju ihop. Jag vill ge ministern en eloge för att man skruvar om, så att det inte bara är KBT som gäller. Annars är det ungefär som att vi här i kammaren skulle besluta om vilken operationsmetod man ska ha för gallsten. Det måste vara helt individanpassat, och det måste ges resurser för att man kan fortsätta på den inslagna banan. När vi nu pratar om företag: Jag har läst i medierna om att ministern pratar om Hollandsmodellen, som vi tittade på i . Då är min fråga: Ser ministern inte någon risk med att man skulle lägga ytterligare pålagor på arbetsgivarna? Jag ser en risk att det blir svårare, att man inte vill starta företag men också att man kommer att vara oerhört noga med vem man anställer – det är den stora faran. Jag skulle vilja att ministern lite grann utvecklade denna förkärlek för Hollandsmodellen. 126 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för detta! Jag tänker börja lite grann med det sista, för att klargöra förkärleken för Hollandsmodellen. Min förkärlek för den handlar främst om att de har fått ned både sjuktal och förtidspensioneringar på ett mycket bra sätt. Det finns också delar i det systemet som fack, arbetsgivare och enskilda individer har sagt att man är mycket nöjd med. Däremot försökte jag, i de intervjuer som jag hade, vara tydlig med att jag definitivt inte är glad i den modellen rakt av och de mycket långa tider som man lägger ansvar på arbetsgivarna för sjukskrivningar. Det är absolut inte det jag ser framför mig – det vill jag vara tydlig med. Men i har man haft ett mycket lyckosamt arbetsplatsnära arbete. Till exempel jobbar man med en mycket förenklad process mellan medarbetare och arbetsgivare tidigt i sjukfallen i något som kallas ett protokoll. Vi vet ju att med stora handlingsplaner och annat som ska upprättas tidigt i ett sjukfall får man en risk när man ska involvera väldigt många aktörer, vilket studier har visat kan leda till att man får förlängda sjukfall i stället. I arbetar man inte på det sättet, utan där arbetar man med enkla protokoll mellan arbetsgivare och medarbetare och kan på så sätt också få igång en aktivitet och dialog mellan medarbetare och arbetsgivare tidigt i en process. Det har visat sig vara en mycket framgångsrik väg även i , där vi ser att man har den här dialogen mellan arbetsgivarna och medarbetarna. Sedan vill jag göra ett tillägg beträffande de konkreta frågor som jag fick från . har, vid genomförandet av den här utvärderingen och översynen och de eventuella utvecklingsförslagen av det arbetsplatsnära stödet, i uppdrag att samråda med arbetsgivarföreträdare, så att man förhoppningsvis inte missar några viktiga perspektiv. Framför allt handlar det om att få till en modell där vi löser den problematik som vi nu har med att medlen inte används på rätt sätt. Då måste vi i dialog med arbetsgivarna hitta en väg framåt som gör att det blir enkelt och smart och att det händer på riktigt. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas till . Beträffande det inspel som gjorde från Företagshälsor tror jag att en nyckelfråga är att på de ställen där det finns en aktiv företagshälsa, vilket det gör i de flesta kommuner, få till ett mer förebyggande arbete som gör att man kan få koll på de eventuella sjukfall som är på väg att uppstå. Sedan är det oerhört viktigt att vi är ett antal som är tydliga när vi talar om de ökade sjuktalen. Precis som säger här handlar det inte om psykoser och manodepressivitet, utan det handlar om lätta till måttliga psykiska besvär som har en helt annan behandlingskatalog. Detta är mycket viktigt för att vi ska landa rätt. 127 (M): Det handlar också om att hitta frisktalen och de friska arbetsplatserna och de goda exemplen. I forskningen har man sett att det ofta handlar om sådana arbetsplatser där chefen, arbetsledaren, har ganska få arbetstagare att ansvara för eller ha dialog med och där de anställda känner att de är delaktiga på arbetsplatsen, blir hörda och kan lägga fram sina förslag och så vidare. Att lyfta fram sådana goda exempel tror jag vore bra för till exempel en kommun som har jobbat mycket aktivt med sina frisktal, så att säga, och som kan vara ett exempel för många andra kommuner. Det brinner i knutarna, och vi måste verkligen försöka hejda detta. Det åvilar ministern som har ansvaret för det. Fallerar sjukförsäkringssystemet kan ett helt lands ekonomi välta. Därför handlar det verkligen om hela ekonomi. Jag vet att ministern har lagt fram ett åtgärdspaket med en mängd olika förslag som kommer att sjösättas. Det är ambitiöst, och det ska bli mycket intressant att följa. När det gäller de ekonomiska effekterna undrar jag om man har räknat på hur mycket det ska kunna ge om dessa åtgärder får genomslag. Det vore mycket intressant att få veta detta, alltså hur mycket statens kostnader kan beräknas minska om dessa åtgärder får full effekt. Ministern sa i medierna att man skulle ge landstingen mer pengar för att de ska ha bättre kontakt med företagen. Säger landstingen att det är på grund av det som de inte har kontakten utåt? Är det verkligen till det som de behöver ha pengar? Jag förespråkar gärna att en återgång i arbete tydligare framgår i hälso- och sjukvårdslagen. 128 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för detta, . Det är mycket viktigt med goda exempel. Jag tror också att några av dessa nyckelfaktorer – att det är färre arbetstagare per chef, att man kan skapa en större delaktighet, precis som säger, och att man blir hörd – är anledningen till att vi hos mindre företag, hos mindre arbetsgivare eller till och med hos välfärdsverksamheter som väljer att organisera sig på ett annat sätt, ser betydligt färre sjukskrivningar. Där upplever man sig inte som en del i ett jättestort maskineri där man själv inte har inflytande eller makt över sin arbetsvardag. Jag tror att det finns någonting i detta som vi verkligen behöver fundera vidare på när det gäller sättet som vi organiserar den offentliga verksamheten på. När det gäller det åtgärdsprogram som regeringen nu successivt håller på att sjösätta, där vi också kontinuerligt ger olika uppdrag, är målsättningen i slutändan att vi 2020 ska landa på ett sjuktal som är betydligt lägre än det vi har . Det kommer snart en interpellationsdebatt om det. Det kan låta futtigt, men vi talar om detta jämfört med det som är prognostiserat. Om vi inte lyckas stoppa inflödet och vända utvecklingen är det ändå 80 000 färre sjukskrivna 2019 som vi talar om, om vi nu konkret ska tala om vad det faktiskt handlar om. Det handlar naturligtvis även ekonomiskt sett om betydligt lägre kostnader. Men detta kommer att kräva ett hårt arbete. Jag tror också att det kommer att ta ytterligare tid innan vi ser dessa effekter. Men vi är övertygade om att om vi får dessa olika delar på plats och fortsätter att vara ambitiösa och vågar ska vi nog råda bot på detta. Det är lika viktigt för oss alla. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:232 om målet om nio dagars sjukfrånvaro 129 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig om jag fortfarande anser att det presenterade målet om nio dagars sjukfrånvaro är uppnåeligt. Det korta svaret på frågan i interpellationen är ja. Givetvis innebär målet en utmaning, men jag är övertygad om att det breda åtgärdsprogram som regeringen har beslutat om kommer att få effekt. Regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro innehåller åtgärder inom sju områden. Jag vill nämna några av dessa åtgärder. har fått ökade resurser för att stärka bedömningarna i enskilda ärenden. Syftet är att bättre kunna ta till vara människors arbetsförmåga. Kvinnor är betydligt oftare sjukskrivna än män. Mycket talar för att det till viss del kan förklaras av bristande jämställdhet. Sannolikt beror det även på att kvinnor i större utsträckning har arbeten som är psykiskt påfrestande. Insatser görs därför för att förbättra jämställdheten och för att förbättra den psykosociala arbetsmiljön. För att hälso- och sjukvården ska få bättre förutsättningar att kunna möta den psykiska ohälsan görs satsningar inom primärvården. Arbetsgivarna har en central roll i att förebygga sjukfrånvaro och i att hjälpa sjukskrivna anställda tillbaka till arbete. Därför har fått i uppdrag att utveckla samarbetet med arbetsgivarna. Sjukfrånvaron har stigit med . Att bryta denna utveckling och stabilisera sjukfrånvaron är en av regeringens mest prioriterade frågor. Uppgiften är inte lätt, men jag är övertygad om att vi kan klara det. Det kräver dock en gemensam kraftsamling. 130 (M): Jag vill naturligtvis börja med att tacka statsrådet för svaret på interpellationen. Det är , och vi har hunnit med tre terminer av åtta . Man skulle kunna säga att det nästan är halvtid för regeringen. Vi hörde att statsrådet i sin historiebeskrivning talade om tiden . Jag tycker egentligen att det är mer intellektuellt hederligt att bedöma allt som en regering har gjort och alltså börja och sedan utvärdera vid 2014. Om man väljer ut vissa kortare tidsperioder är det klart att man kan få olika svar. Men det är mer hederligt att man tittar på vad som har hänt och vad som inte har hänt från att en regering kommer i regeringsställning och tills den avgår. Då vet vi vad som skedde under Alliansens regeringsinnehav. Det skedde en mycket kraftig minskning av sjukfrånvaron, vilket har varit mycket positivt för . har inte hela perioden gått utan bara tre terminer för nuvarande regering. Men man kan konstatera att det inte ser så ljust ut på denna punkt. Det ser snarare ganska mörkt ut. Om vi tittar på vad som hänt när det gäller sjukpenningtalet kan vi konstatera att det då var och har stigit rejält . sätter regeringen upp ett mål. Vi har ingenting emot att man har mål, men om mål ska bli verkningsfulla måste regeringen också ha rätt politik framåt. Det är naturligtvis positivt att regeringen fortfarande säger att detta mål är uppnåeligt. Men det som är mer relevant är egentligen om regeringen och tror att målet kommer att nås. Är det regeringens bedömning att det mål som man har satt upp kommer att nås? Jag vore tacksam om jag kunde få ett svar på den frågan. Jag tror att det blir svårt. Vi har haft återkommande debatter under . Tyvärr tycker jag att regeringen har missat många möjligheter som har funnits. Många saker har tagit mycket . Bara en sådan enkel sak som att utse en ny chef för ska inte behöva ta , om jag minns rätt. Regeringen genomför , sent omsider, en hel del insatser. Några av dem är bra. Men jag tycker att de kommer mycket sent in i mandatperioden. Sedan har vi frågan om den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, där experter, myndigheter och forskare ganska unisont – med några undantag – sagt att ert förslag kommer att få till följd att sjukfrånvaron kommer att öka och inte minska. För mig är det väldigt märkligt att regeringen lägger fram ett sådant förslag när sjukskrivningarna stiger. Jag har också konstaterat att regeringen har presenterat vad man kallar för en av de absolut största satsningarna som regeringen gör under den här mandatperioden. Det är ju intressant. Vad jag inte kunde utläsa i den här materian är hur finansieringen för detta ska se ut. Det talas nu om 1,5 miljarder. Vad jag kan förstå är detta för det första den sjukskrivningsmiljard som har funnits , så det är ingenting nytt med den. Det är existerande pengar. Det andra är rehabiliteringsgarantin, och där har det blivit känt att regeringen har valt att minska den från 750 miljoner, om jag minns rätt, till 500 miljoner. Vi moderater har i stället föreslagit en utökning till 900 miljoner. 1 miljard plus 500 miljoner blir i och för sig 1 ½ miljard, men vad jag kan se är det inga nya pengar. Jag vore därför tacksam om statsrådet kunde reda ut det här. Vad är det som är nytt egentligen? 131 Socialförsäkringsminister (S): Tack för detta, ! Jag skulle också vilja säga att det är precis som säger: Sätter man upp ett mål eller gör insatser behöver man kanske säkerställa att det är rätt politik man lägger fram. Man kan konstatera och vända och vrida på detta hur mycket man vill, men kommer ändå inte ifrån det faktum att under den borgerliga regeringens sista mandatperiod, alltså som den bortre tidsgränsen verkade – ert undermedel, som är det som ni nu hänger kvar vid som lösning på de ökande sjukskrivningarna – så lyckades ni utförsäkra 100 000 individer som sedan i mycket stor utsträckning har snurrat runt i sjukförsäkringen inte bara en, inte bara två utan ganska många även . Att kalla denna lek med siffror och statistik där man gör långa sjukfall till nya korta sjukfall för en framgångsrik politik, det tycker åtminstone inte jag är något att vara stolt över. Då är det betydligt hederligare att säga: Ja, vi inser att långa sjukfall är långa sjukfall. Det kanske till och med är så att de i någon mån kommer att påverka sjukskrivningarna framöver. Men då är det hederligare att hantera den situationen än att trixa med siffror och utförsäkra människor som är sjuka. Det tycker inte jag är rätt politik. Faktum är att sjukskrivningarna ökade under er sista mandatperiod. brukar prata om att tappa kontrollen. Jag skulle vilja säga att det är att tappa kontrollen. Dessutom inte bara utförsäkrades människor, utan prövningarna vid de tidiga tidsgränserna i den rehabiliteringskedja som ni är så stolta över sjönk radikalt , det vill säga människor fick inte sin arbetsförmåga prövad. Man fick inte den utvärdering man skulle ha haft av vilka insatser som eventuellt behövde göras för att man skulle kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ni förlitade er i stället på den bortre tidsgränsen och siffertrixandet. Det är fel politik. Så ska vi inte hålla på framöver. Däremot tror jag självklart på att det här målet kommer att nås, . Vi lanserade målet för lite över sedan. Om vi nu hade sett effekter av det hade jag varit en trollkarl, men det är jag inte. Det kommer att ta tid att vända den här skutan, vilket också säger. Man börjar nu implementera regeringens åtgärdsplan för att vända utvecklingen. Man gör detta med bland annat förstärkta medel från regeringen. har rätt i att de 250 miljoner som vi tillför för att faktiskt skärpa upp det här också kommer från en sänkning av rehabiliteringsgarantin. Rehabiliteringsgarantin – som ni vill förstärka, apropå fel politik – är en åtgärd som , och Inspektionen för socialförsäkringen kraftfullt har kritiserat. Det är därför vi nu gör stora förändringar för att stötta människor på rätt sätt, med rätt politik. 132 (M): Jag tycker att det är fascinerande att fortsätter att göra sammanfattningar av någon annans politik lite som hon själv vill. Hon väljer ut egna årtal och vad som passar henne bäst. Jag tycker faktiskt att det blir lite larvigt. Den här regeringen kommer att bli bedömd utifrån vad man gör från det att man börjar till dess att man slutar. Jag kan lova att jag aldrig kommer att utvärdera vad hon gjort efter eller i olika delar. Jag kommer att vara ärligare än så, och jag tycker faktiskt att det vore bra av den här regeringen att återgälda detta. Även vet ju att den samlade sjukfrånvaron minskade radikalt under Alliansens år vid makten. Statsrådet har själv påpekat det . Att nu göra en annan historiebeskrivning blir därför märkligt. Den ökning som skedde under den andra mandatperioden skedde trots den bortre tidsgränsen och inte på grund av den. fortsätter statsrådet envist att hävda att den har varit misslyckad, men med all respekt: Jag tycker möjligtvis inte längre att det är så intressant att ta del av den uppfattningen eftersom så många remissinstanser, statsrådets egna myndigheter, forskare och experter ju talar emot regeringen och socialförsäkringsministern på den här punkten. Jag har läst upp remissvaren, och jag har också sagt att jag är osäker på om regeringen ens har tagit del av det här. Men vi vet att tidsgränsen behövs, och vi vet att en politik som innebär att man slopar den kommer att få till följd att sjukfrånvaron ökar. Det kommer dessutom att kosta pengar, . Det har ni också kvitterat i er budgetproposition. Jag vill återvända till det mål som regeringen har satt upp. Missförstå mig inte: Jag tycker att det är positivt att man har ett mål. Men man behöver också ha rätt politik för att nå dit. En beskrivning från , vilken var ganska dramatisk läsning från en myndighet, ställde inte alls upp på regeringens bild. Man varnar i ytterligare en larmrapport, efter , om att sjukfrånvaron inte kommer att minska, inte kommer att ligga kvar utan tvärtom kommer att öka. Jag befarar att det här målet för sjukskrivningar kommer att bli precis lika verkningslöst som det regeringen har satt upp för arbetslösheten . Det är ju ingen , vad jag kan se, som tror på det utom möjligtvis regeringen själv. Om vi återvänder till pengarna bekräftar statsrådet att det inte är några nya pengar. Det är i själva verket en neddragning. Det som regeringen har beskrivit som en av de absolut största satsningar som man nu gör är alltså sjukskrivningsmiljarden som har funnits , och så är det rehabiliteringsgarantin som regeringen vill minska – från 750 miljoner till . Så lägger man ihop det, och så byter man namn på det. Det är ett namnbyte. Jag har väldigt svårt att se var satsningen finns någonstans. Var är de nya pengarna? Jag skulle vara tacksam om statsrådet kunde reda ut det. Jag måste också fråga: Är det rimligt att en besparing på 250 miljoner beskrivs som en satsning? Jag tror att svenska folket kommer att genomskåda det, men än allvarligare är att jag inte tror att det kommer att ge den effekt som regeringen hoppas på. Jag tror tvärtom att sjukskrivningarna med rådande politik kommer att fortsätta stiga, precis som har pekat på, och jag är väldigt orolig för en sådan utveckling. Inte primärt för att det är dåligt för regeringen utan för att det är dåligt för , för alla människor som går till jobbet och för de människor som är hemma. Det är inte den politiken vi behöver mer av. 133 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för det inspelet! Jag tror att man emellanåt ska vara lite försiktig med hur man uttrycker sig. Jag noterar nämligen att inledde sitt senaste inlägg med att han aldrig skulle utvärdera mina insatser efter . Men jag tycker att det var precis det gjorde både i sitt första och i sitt andra inlägg, vilket ju är lite häpnadsväckande. Framför allt är det både spännande och lite beklagligt att han över huvud taget står och diskuterar huruvida målet om nio dagars sjukfrånvaro 2020 är möjligt att uppnå efter att det har lanserats. När det sedan gäller hela frågan om den bortre tidsgränsen, , måste vi nog reda ut en del. Först och främst har vi aldrig förnekat att det kommer att bli en något ökad kostnad. Men det handlar om att vi slutar att utförsäkra sjuka människor för vilka kostnaderna sedan hamnar på andra konton, kontot för förtida uttag av pension och kontot för försörjningsstödet, eller rent ut sagt att människor faller mellan stolarna. Det vi gör är att vi tar ansvar för verkligheten i stället för att trixa med siffror. Människor som är sjuka ska vara i sjukförsäkringen och inte i försörjningsstödet. När vi pratar om rätt politik och om den satsning som regeringen har gått ut och lanserat är det så, , att 1,5 miljarder är 1,5 miljarder. Den borgerliga regeringen lade däremot de här medlen på åtgärder som just de instanser som tycker om att luta sig mot – , Inspektionen för socialförsäkringen och KI – i sina utvärderingar har talat om är felaktiga satsningar. Det här har regeringen arbetat med . Vi har tagit till oss kritiken från utvärderingarna och gör nu om hela paketet i form av en förbättrad sjukskrivningsprocess och rehabilitering.