prot · H209121 · 2015-08-27 00:00:00 — utsågs på regeringssammanträdet till vikarierande gd och kommer att vara det tills ny generaldirektör tillträder. Befattningen har annonserats ut. Sista ansökningsdag var . Vi har fått ca 35 ansökningar. Det är ett väldigt brett spektrum, ett bra utbud och ett bra urval, som jag ser det. Jag kan inte se några problem med det urvalet och möjligheten att gå i land med det här på ett positivt sätt. Rekryteringsprocessen pågår på det sätt som den ska göra. Vi har också i annonsen tydligt klarat ut vad det är för typ av bakgrunder och kompetenser som krävs. Det är en lång lista. ÖB ska utses och tillträda . Utifrån en framtagen kravprofil genomförs en rekryteringsprocess utan annonsering. Där hänvisar vi till den undantagsregel man kan läsa om i skriften om utnämningspolitiken. Det tycker nog jag är ett korrekt sätt att hantera ÖB-frågan. Jag tycker att vi försöker sköta det här på ett så professionellt och bra sätt som det bara går. Vi har också erfarenheter av hurdan förankringen var i samband med den förra ÖB-processen, där det togs vissa kontakter. Detta är naturligtvis ett ansvar som vilar på regeringen. 19 (FP): Man brukar ibland säga att försvarspolitiken är en ständig flykt mot framtiden – det kanske inte är så bra just , men kommer det minsann att bli väsentligt bättre. Det känns dock som att som försvarsminister tillgriper en rakt motsatt taktik. när frågeställningen kommer upp flyr han bakåt i tiden till historien om hur illa det minsann var under andra regeringar. Jag vill påminna försvarsministern om att det nu är han som är en del av regeringen. Det är försvarsministern allena som har möjlighet att till exempel styra över utnämningsmakten eller för den delen hantera frågor om miljötillstånd för skjutfält och liknande. Jag ställde ett par konkreta frågor i mitt första anförande. Jag frågade huruvida kravprofiler var upprättade. Jag anser mig ha fått ett svar när det gäller gd för FMV, men inte när det gäller ÖB. Jag ställde också frågan om man från regeringens sida avser att återkomma till med en årlig redovisning över utnämningspolitiken, vilket man krävde i opposition för en handfull år sedan. Jag talade också om rekryteringen av generaldirektör till FMV som en väldigt kritisk fråga. En lång rad olika förhållanden gör just nu denna myndighet otroligt viktig för vårt samlade försvar. Regeringen har i sin vishet lagt ned mitt under en stor pågående exportaffär med . Vi har ett helt nytt stridsflygplan på gång. Vi har nya ubåtar på gång. Sammantaget är det fråga om materielanskaffningar för långt . Vi vet också att FMV precis blivit föremål för den så kallade logistikreformen. Man tar emot ett stort antal nya anställda, och man ska hitta nya rutiner och vägar för samarbetet med Försvarsmakten. tillkom dessutom en utredning som ska se över en del av . Jag tror att det var under någon av , herr talman, som meddelades gå över till . Först nu , , meddelade departementsrådet i att man satt igång rekryteringsprocessen. Det förflöt alltså från det att regeringen fick veta att en vakans skulle uppstå tills man startade den här processen. Jag är, herr talman, djupt oroad över läget. Min avslutande fråga till försvarsministern blir naturligtvis: När menar försvarsministern att en ny generaldirektör på kan vara på plats? 20 HANS (M): Vår uppgift som företrädare för oppositionen är att följa och granska regeringens göranden och låtanden. Det här är ett sådant område. Som kollegan pekar på är frågan om generaldirektör för viktig. Vi har haft en kompetent generaldirektör där. Det är glädjande att hon har fått nya uppgifter, men det är regeringen som har entledigat henne från hennes uppdrag som generaldirektör för och gett henne ett nytt generaldirektörskap. Det hade man kunnat göra med andra tidsramar och på ett annat sätt. Därför finns det skäl att ställa den här typen av kritiska frågor. Kunde man kanske ha gjort detta på något annat sätt? Försvarsministern säger att det är professionalismen som ligger till grund. Jag vill verkligen understryka att det inte finns någonting i det försvarsministern hitintills gjort som gör att jag än så länge skulle ha skäl att vara orolig. Men i all kamratlighet vill jag peka på att det vore oklokt med en återgång till den politik som präglade Socialdemokraterna . När man talar om professionalism ska det inte gälla vad man säger utan vad man gör. Där kommer försvarsministern att prövas i och med de kommande utnämningarna. Återigen: Det finns ännu ingenting som talar för att han inte skulle klara av den uppgiften, herr talman. Det är bara ett gott råd. Som försvarsministern nämnde har regeringen nu gjort så att vi har en tillförordnad generaldirektör för . Vad som möjligtvis glömdes att berätta är att den tillförordnade generaldirektören är tidigare statssekreterare. Jag tänker inte söka strid om det. Men det är viktigt att betona att professionalismen visar sig i de kommande utnämningarna, inte i vad man säger, utan i vad man gör. 21 Försvarsminister (S): Det är den här typen av debatt som leder till att man är tvungen att påminna lite grann om hur ni i Alliansen själva hanterade olika situationer. Ni har någon sorts underförstådd bild av att vi inte skulle utse kompetenta personer, att vi inte hanterat det här på ett bra sätt tidigare och så vidare. Jag menar nog på att vi har haft bra generaldirektörer . Men det finns här en antydan som jag inte tycker är helt trevlig eller rimlig i sammanhanget, mot bakgrund av att jag rent faktamässigt kunde peka på era egna utnämningar, som kanske inte var fullständigt konsekventa utifrån er egen tidigare politik. Dessutom är det så att en politisk bakgrund innehåller väldigt mycket kompetens som också kan användas i en annan del av statsförvaltningen. Vi kan inte ha någon sorts yrkesförbud för politiker för andra arbetsuppgifter inom staten eller andra delar av offentlig sektor. Det har också funnits ministrar i tidigare borgerliga regeringar som gått vidare till generaldirektörsuppdrag. Jag har aldrig över huvud taget antytt att detta inte skulle vara förenligt med kompetens. Man bör vara lite försiktig om man ska ge sig in i grenen ”kasta sten i glashus”. Den som blir ÖB och den som blir chef för kommer att ha en gedigen bakgrund. Det kommer att vara personer som mycket väl går att stå för i det sammanhanget. ska jag inte föregripa det, men med det urval vi har på FMV-tjänsten är jag inte ett dugg orolig. Det kommer att sluta med en bra rekrytering. Jag är inte heller orolig för att verksamheten skulle svaja eller på något allvarligt sätt inte kunna skötas som nu har fått sitt uppdrag. Det kommer att fortsätta att fungera. Jag har inte alls samma oro som försvarsutskottets ordförande gör sig till tolk för. När det gäller ÖB-frågan säger jag nu en gång till så att det framgår: Utifrån framtagen kravprofil genomförs en rekryteringsprocess utan annonsering. Det är linjen när det gäller den delen. Det sa jag även i mitt förra inlägg. hoppas jag att jag inte behöver upprepa det en tredje gång i sammanhanget. Det är klart att jag inser hela bredden i utmaningarna. Det är därför som det är så grannlaga. Vi hade en annonsering på FMV-delen som gick ut . Om vi kan genomföra en rekryteringsprocess relativt snart kommer vi ändå att kunna lösa det på ett rimligt sätt inom rimliga tidsramar. Man ska kanske också ha respekt för att det har varit semestermånader. Det kan vara en av orsakerna till att man lade slutannonseringen till . Jag ser med viss tillförsikt när det gäller båda rekryteringarna. Det finns inte någon anledning att ge en bild av att det är någonting som inte är skött enligt boken i de delarna. Jag hoppas att vi ska kunna avsluta det med namn på dessa två tjänster som ska kunna väcka respekt och vara allmänt accepterade. 22 (FP): På en punkt håller jag odelat med försvarsministern. Det är långt bättre att före detta ministrar blir generaldirektörer än att de blir konsulter, ibland för en svensk försvarsindustri. Försvarsministern avslutade sitt förrförra anförande med att säga att det är regeringens sak att förankra. Jag delar den uppfattningen fullt ut. Regeringen råder över utnämningsmakten. Min fråga till försvarsministern var: Ser försvarsministern ett värde i att förankra till exempel utnämningar av höga befattningshavare på försvarsområdet med riksdag, den politiska oppositionen och de partier som ingår i den så kallade försvarsuppgörelsen? Förstår försvarsministern att detta med transparens och öppenhet kring rekryteringsprocesser är ett sätt att i bredare bemärkelse förankra de beslut som regeringen avser att fatta? Avslutningsvis, herr talman, bedömer jag att jag inte har fått svar på två av de frågor som jag har ställt. Den ena är när försvarsministern, givet den nu pågående rekryteringsprocessen av generaldirektör för , bedömer att generaldirektör kan vara tillsatt. Den andra är huruvida regeringen nu avser att följa upp de tankegångar man hade i opposition om en årlig redovisning till riksdag beträffande hur utnämningspolitiken har hanterats. 23 Försvarsminister (S): När det gäller den sista frågan förklarade jag redan i mitt första inlägg att jag inte går in och för en debatt på en annan ministers område. När det gäller årliga redovisningar av generell art av utnämningspolitiken får ansvarig minister sköta den delen. När kommer FMV-tjänsten att vara tillsatt? Hur ska jag svara på den frågan? Förväntar du dig ett specificerat datum, eller vad är det som ligger i din fråga? kommer utvärderingen av ca 35 kandidater att äga rum. Vi ska göra det så fort som möjligt. Jag ser att vi kan klara det utan alltför lång tidsutdräkt. Men ställer jag mig här nu och säger att det ska vara avslutat exakt då och då kommer jag naturligtvis att få kritik. Det kanske inte blev exakt som jag sa. Det tänker jag inte öppna för. Jag har redogjort för förutsättningarna. När det gäller uppdraget att rekrytera en ny FMV-chef började vi förbereda det så fort som var möjligt. Det finns egentligen inte någon anledning att här konstruera ihop någon sorts situation där det ska framstå som att regeringen inte har försökt att sköta det så gott den kan när det gäller generaldirektör för så här långt. kanske man med tillförsikt ska se fram emot att vi har så många sökande, som jag kan säga utan att bryta mot sekretess, som har lagt in sina ansökningar på ett kvalificerat sätt. Vi har ett stort utbud att välja på. Vi är inte framme vid ett beslut än när det gäller ÖB-frågan. Det återstår tid än att föra diskussioner. Det är regeringens ansvar i ett sådant sammanhang. Vi får bedöma den så kallade förankringsprocessen efteråt när beslutet är fattat. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:688 om direkt humanitärt stöd till flyktingar i och 24 Statsrådet (MP): har frågat mig om regeringen kommer att möjliggöra ett direkt svenskt humanitärt stöd till behövande flyktingar via de lokalt etablerade kyrkorna och andra ideella organisationer i och . Frågeställaren noterar den mycket svåra situationen för folken i och . Hundratusentals människor har dödats eller skadats, och miljontals människor har tvingats fly sina hem. Dessa människor tillhör en rad olika etniska och religiösa grupper, kurder i Kobane, shiiter i Deir el-Zour, sunniter i , yazidier i Sinjar, palestinier i Yarmouk och kristna i Hasakeh och . Jag har genom mitt besök i själv mött många familjer som flytt , och fått gripande ögonvittnesskildringar om vad som drabbat både dem och dem som är kvar. Den svenska humanitära politiken utgår alltid ifrån de grundläggande humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Detta innebär bland annat att biståndet ska nå dem som bäst behöver det, oaktat politisk, religiös och etnisk tillhörighet eller geografiskt bosättningsområde. Att utan urskiljning ge stöd till alla i nöd ökar möjligheterna att de humanitära aktörernas livräddande insatser accepteras och att de ges tillträde av parterna i konflikten. Jag vill också understryka FN:s centrala roll i att säkerställa en samordnad, effektiv och väl fungerande humanitär respons. Detta är särskilt viktigt i komplexa humanitära kriser som de i och . kanaliserar därför huvuddelen av sitt stöd via FN:s humanitära appeller, i vilka en stor mängd aktörer samordnar sina insatser för att undvika både luckor och överlappningar i den humanitära responsen. Många organisationer som får svenskt stöd arbetar i sin tur med lokala aktörer för att tillvarata viktig lokalkännedom. De nationella Rödakorsorganisationerna är exempelvis oumbärliga genom sin lokalkännedom och kapacitet att agera i komplexa miljöer, något som ofta möjliggörs tack vare deras neutralitet. Slutligen är en av världens största givare av ej öronmärkt kärnstöd till de humanitära FN-organisationerna. Kärnstöden ger organisationerna flexibilitet att snabbt och effektivt kunna agera i svåra humanitära kriser. FN-organisationerna själva påpekar gång på gång hur viktigt kärnstöd är för deras kapacitet att svara på den här typen av kriser. omfattande humanitära stöd till och , och till de grannländer dit de syriska och irakiska flyktingströmmarna går, fortsätter. bidrog med totalt till de båda kriserna. har betalats ut. Stödet kanaliseras via FN och Rödakorsrörelsen liksom enskilda organisationer. Det går såväl till behövande i och som till människor som tvingats på flykt i regionen. Vi kommer att fortsätta göra vad vi kan för att hjälpa de utsatta människor som lever i konsekvenserna av en alltmer förvärrad humanitär situation. Som väl känner till är det Sida som självständigt fattar beslut om hur projektstöd till och ska användas. Centralt i Sidas beslut är att stödet ges på ett sätt som är behovsbaserat och i linje med de humanitära principerna. Slutligen kan konstateras att Sidas verksamhet är sådan att stöd främst ges till etablerade humanitära organisationer med mångårig erfarenhet av humanitära program i stor skala, men att dessa organisationer i sin tur ofta arbetar i partnerskap med mindre, lokala, aktörer. 25 (KD): Jag vill först och främst tacka biståndsministern för svaret. Men tyvärr är jag inte nöjd med det givna svaret, och jag hoppas att dagens debatt får vår biståndsminister att ändra uppfattning i frågan. Det pågår ett folkmord på de kristna minoriteterna i och . Syrianer, kaldéer, assyrier, armenier och yazidier är extra utsatta på grund av sin religiösa tillhörighet. staten har etablerat ett kalifat i delar av och , och i dessa områden har man begått folkrättsbrott mot kristna invånare och yazidier. Med våld har över 400 000 kristna invånare fördrivits från sina hemtrakter i , och likaså har i flera hundra tusen kristna invånare tvingats att fly från områden som regimen förlorat kontrollen över. Tusentals har blivit dödade, och flera hundra barn och vuxna är fortfarande kidnappade och hålls som sexslavar hos Islamiska staten. De kristna minoriteterna har blivit och är marginaliserade i regionen. De behöver vårt och omvärldens stöd – politiskt, moraliskt och humanitärt stöd för att överleva. Det ligger ett stort ansvar på FN att agera och att med militära medel slå ut terrororganisationerna och stoppa denna mänskliga katastrof. Pojkar och flickor våldtas, och de som inte konverterar till islam eller delar Islamiska statens extrema fundamentalistiska tolkning av islam blir offentligt halshuggna. Detta händer och även i detta . Jag är stolt över humana och ansvarstagande roll när det kommer till att hjälpa utsatta människor i världen. Men det krävs mer flexibilitet i våra regler och rutiner. Vi behöver se över detta för att vi ska kunna göra ytterligare insatser för dessa utsatta människor. Jag har svårt att förstå och acceptera regeringens fyrkantiga hållning när det gäller att inte ändra rutinerna eller rådande praxis för att hjälpa fler behövande. En liten summa av det humanitära biståndet kan hjälpa många nödställda via direkt svenskt humanitärt stöd till behövande flyktingar via exempelvis kyrkor och andra etablerade lokala ideella organisationer. Låt mig poängtera att dessa kyrkor hjälper alla behövande i närområdet oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Stora delar av det internationella humanitära stödet går till flyktingförläggningar i de angränsande länderna. Miljoner interna flyktingar i nås inte av de internationella insatserna, för biståndsarbetare kan inte jobba i landet på grund av säkerhetsrisken. De stridande parterna, vare sig regimen eller opinionsgrupper, ger inga garantier för FN-personal. Säkerhetsrisken gör att det humanitära stödet inte når behövande i landet. samarbetar med den syrisk-ortodoxa kyrkan i , och kyrkan får direkt humanitärt stöd. Jag förväntar mig att biståndsministern ändrar den svenska hållningen och inser vikten av att nå fler behövande med stöd och hjälp. Jag är övertygad om att detta är en mer effektiv väg att gå för att hjälpa interna flyktingar i dessa länder. Min fråga kvarstår: Kommer att hjälpa internflyktingarna med direkt humanitärt stöd via exempelvis den syrisk-ortodoxa eller kaldeiska kyrkan i och ? 26 Statsrådet (MP): Jag tackar så mycket för frågan. Jag välkomnar denna debatt, inte minst för att få möjlighet att understryka hur mycket har engagerat sig i att hjälpa de miljoner nödställda människor som är på flykt sedan kriget bröt ut . Vi har gett sammanlagt över 2 miljarder i stöd till de behövande och nödställda i och . Behovet är fullständigt överväldigande. Om man ser på FN:s appeller är de finansierade till mindre än hälften, och har gjort mer än sin del och verkligen svarat upp på appellerna. är en av de största kärnstödsgivarna till alla de organisationer som försöker hjälpa till i området. Men det är en oerhört svår situation, och precis som pekade på är det humanitära tillträdet i mycket stora delar av och väldigt svårt . Jag kan nämna några siffror. I är 12,2 miljoner människor i behov av direkt humanitärt stöd. Av dessa finns 4,6 miljoner i särskilt svåråtkomliga områden, och 422 000 finns i ockuperade områden. Av dem som finns i ockuperade områden är det som kan nås av hjälp över huvud taget. I de svåråtkomliga områdena är det . Det beror inte på att FN, eller någon annan är dåliga på att försöka hjälpa till, utan det beror på kriget. Det beror på det gigantiska politiska misslyckande som sker i regionen och de fasansfulla saker som beskriver. Det beror också på bristen när det gäller humanitärt tillträde och en ny inställning som finns till detta. Man ser annorlunda på det nu än när det humanitära systemet en gång riggades. Parterna i konflikten, inte minst Isil men även Asadsidan, respekterar inte tillträde. Detta är en gigantisk utmaning för världssamfundet. Respekten för neutraliteten i det humanitära tillträdet är en sak som vi måste framhärda i, för som parterna börjar uppleva att hjälpen riktar sig till endera sidan i konflikten blir det ännu farligare. Då blir det ännu svårare för hjälparbetare som försöker nå fram med hjälpen. Röda Halvmånen har 45 biståndsarbetare och hjälparbetare som har mördats och dödats i konflikten, och man har ett helt neutralt förhållningssätt. Därför är det så viktigt att vi behåller detta. Vi ska inte göra urskiljning när det gäller etniska, religiösa eller andra minoriteter. Vi ser dock naturligtvis hur svårt det är och vilka fasansfulla övergrepp som begås. FN ordnar en konferens till hjälp för offren för attackerna mot religiösa och etniska grupper i . Kabinettssekreteraren kommer att åka dit. Detta görs för att försöka hitta lösningar på den specifika situation som råder. Det finns ingenting som hindrar att enskilda NGO:er, kyrkor och så vidare, på samma sätt som alla andra kan få kanaliserat stöd via Sida och även via FN-organisationerna. Det finns inte på något sätt någon princip för att vi inte skulle kanalisera stödet. Det kan absolut göras, men då ska man uppfylla de kriterier som vi har på kvalitet och opartiskhet. 27 (KD): Tack, ministern, för svaret! Jag instämmer i det som ministern har sagt om att är unikt i sitt sätt att hjälpa behövande i hela världen. Det är jag stolt över. Det jag har eftersträvat att framhålla i min interpellation är att det råder en situation där Sida inte är redo att samarbeta med lokala aktörer, i det här fallet den syrisk-ortodoxa kyrkan. Det enda hopp som de kristna flyktingarna i dessa länder har och som de kan ha tillit till är just kyrkan. Kyrkan tar ett stort ansvar och känner till behoven i närområdena, vilket är viktigt för att medlen ska kunna gå direkt till de behövande. Kyrkan har upprättat egna flyktingläger i stora garagehus och på parkeringsplatser. Och stora tältområden har upprättats kring kyrkorna. Jag har själv besökt dessa förläggningar och sett hur människor tvingas leva under väldigt knappa förhållanden. De kristna invånarna vågar inte gå till de traditionella internationella flyktingförläggningarna av rädsla för hot, våld och diskriminering och går miste om direkt humanitärt internationellt stöd. För att få biståndsministern att förstå hur komplex situationen är vill jag dela med mig av följande berättelse: Under en av mina resor till träffade jag den svenska ambassadören för och i . Med mig hade jag den syrisk-ortodoxe biskopen från staden i , en gränsstad till . Där bor de kristna flyktingarna hos släkt och vänner, och kyrkorna hjälper dem med förnödenheter. Ambassadören var förvånad över situationen och frågade biskopen varför de kristna flyktingarna inte vill bo på flyktingförläggningarna. Biskopen svarade att de som flyr från islamistisk förföljelse inte vågar bo på dessa förläggningar av rädsla för trakasserier och diskriminering på grund av deras kristna tro. Biskopen framförde att om FN och EU vill alla flyktingars bästa bör särskilda flyktingförläggningar för kristna syriska flyktingar upprättas så att även de kan omfattas av det internationella humanitära stödet och känna trygghet på sin tillflyktsort. Min uppmaning till biståndsministern är att ompröva sin hållning och göra det möjligt med direkt svenskt humanitärt stöd till lokala och nationella kyrkoorganisationer. Jag hoppas att denna debatt ska leda till att vi från svensk sida ser över våra rutiner och hittar någon form för att hjälpa just de interna flyktingarna, som de traditionella stödinsatserna inte når fram till. Jag tror inte att enstaka miljoner av vårt bistånd på över 40 miljarder skulle drabba hela systemet och rubba de rutiner och praxis som vi går efter . Enstaka miljoner skulle hjälpa många fler människor på plats. Jag vet att regleringsbrev styr och att det finns gällande praxis för vilka nationella, internationella och bilaterala samarbeten vi har för att hjälpa människor på plats. Men det måste ändå finnas något alternativ. till exempel går in med direktstöd, med små resurser, och hjälper människor i nöd. 28 Statsrådet (MP): Jag vill upprepa att det är Sida som fattar självständiga beslut om humanitära kriser. Att ge direktstöd innebär inte att man går emot de humanitära principerna. FN:s olika organisationer kanaliserar stödet i regionen via lokala organisationer och NGO:er – det kan även vara kyrkor. Vi ger ett stort stöd till Ocha, , och deras emergency response plan som har som specifikt uppdrag att ge stöd till mindre organisationer som kan jobba gränsöverskridande. Det finns alltså ingen princip att ändra i regleringsbrevet. Vi ska använda de organisationer som bedöms vara mest effektiva som kanaler för de mest nödställda. Jag ställer mig frågande till särskilda flyktingförläggningar beroende på religiös tillhörighet. av dem som är på flykt undan kriget i och är sunnimuslimer. De har en rad olika etniska bakgrunder och religiösa tillhörigheter. Om vi skulle ha olika flyktingläger för olika religiösa eller andra minoriteter spär vi snarare på de skillnader som vissa krafter försöker blåsa upp i regionen och som ligger bakom dagens blodiga inbördeskrig. Därför är jag ytterst tveksam till det. Det finns naturligtvis olika vägar för att specifikt hjälpa religiösa och andra minoriteter som är måltavlor .