prot · H209105 · 2015-05-28 00:00:00 — Regeringens målsättning är att nå ett ambitiöst resultat för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa försämras. presenterades kommissionens förslag om en digital inre marknad. En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till tillväxt och konkurrenskraft. Vi måste låta kvinnor ta plats på arbetsmarknaden och förstås där beslut fattas överallt i . Här finns en enorm tillväxtpotential som länder går miste om. Det stora antal kvinnor i som inte släpps in på arbetsmarknaden eller är fast i deltidsarbete får sämre löneutveckling, lägre pensioner och betydligt mindre makt över sina egna liv. Därför måste styrande politiker bidra till att bygga samhällen där människor har tillgång till barnomsorg, äldreomsorg och föräldraledighet. har konkret erfarenhet av insatser som gör det möjligt för fler kvinnor att kliva ut i arbetslivet, och ska gå i täten och ta andra länder med sig på vägen mot jämställda samhällen. Den ekonomiska tillväxten är, som jag har sagt, central och måste gå hand i hand med en social utveckling. Den fria rörligheten och den gemensamma inre marknaden ger EU:s 500 miljoner invånare unika möjligheter att flytta till ett nytt jobb eller studera i ett annat land. ger det företagen fantastiska möjligheter att hitta rätt kompetens. Den gemensamma arbetsmarknaden får dock inte leda till osund konkurrens av oseriösa företag eller till försämrade arbetsvillkor för löntagarna, och därför arbetar regeringen aktivt för rättvisa arbetsvillkor och ordning och reda på den europeiska arbetsmarknaden. Arbetare måste få likvärdig lön och likvärdiga villkor, oavsett varifrån de kommer. Det är bråttom att lösa de globala miljöproblemen. Vi vet att det sura regnet, algblomningen och uppvärmningen inte stannar vid landgränser. Som jag ofta sa som miljökommissionär: följer inte landgränser, utan den följer en vind eller en flod. Därför måste vi arbeta tillsammans, lokalt och globalt, för att finna gemensamma lösningar. Det förändrade klimatet måste ses som ett reellt hot som riktas mot så mycket mer än enbart miljön i sig. Vår livsmedelsförsörjning, jordens vatten- och landnivåer och människors hälsa kommer att påverkas dramatiskt om vi inte lyckas bromsa utvecklingen. är det den internationella klimatkonferensen i . Vi vill att EU ska spela en huvudroll. Min och regeringens förhoppning är att Parismötet blir en händelse som vi blickar tillbaka på, att det blir vändpunkten då vi fick ett globalt, rättvist och rättsligt bindande avtal. För att lyckas måste vi få med oss de stora ekonomierna, och alla måste uppfylla sina åtaganden. Verksamheten i Europeiska unionen Som vi redan har hört från talarstolen – och som många har talat så bra om och beskrivit så väl – är det ett förändrat och oroligt säkerhetsläge i vår omvärld. olagliga annektering av är den allvarligaste utmaningen mot den europeiska fredsordningen sedan dagar. Den ryska aggressionen har fortsatt med understöd från separatisterna i östra . Putins propagandamaskin går på högvarv. Obekväma röster, till exempel , har tystats. Europeiska unionen måste fortsätta att stå enad mot aggression. Vårt stöd till måste vara starkt, och EU:s dialog med ska vara tydlig och principfast. I vårt södra grannskap har den akuta situationen i knappast undgått någon. har ofattbart många migranter förlorat livet. De flyr för sina liv i hopp om en framtid i . Den situation som råder är omänsklig och ohållbar. Vi måste göra allt vi kan för att rädda människoliv och stoppa dessa tragedier. förespråkar, som ni vet, en jämnare fördelning av flyktingar, ett ökat samarbete vid EU:s yttre gränser, fler lagliga vägar in i EU samt att människosmugglingen ska motarbetas. Solidaritet och samarbete är nyckeln till att lösa problemen. Fler måste göra mer. Situationen i förblir oroande och på sina håll desperat. Världssamfundet måste få slut på kriget i . liksom övriga EU ingår i den breda koalitionen mot Isil. har vi också sett våldsamma terroristdåd i både och . Attackerna slår mot våra mest grundläggande värden – yttrandefrihet och demokrati. Utmaningarna i vår omvärld sätter principen om universella mänskliga rättigheter på prov. Därför måste vi upprätthålla grundläggande värden som är avgörande för att skapa fredliga, öppna, toleranta och inkluderande samhällen. Oavsett ursprung, land och sammanhang måste varje människas lika värde gälla. står utvecklingen av den gemensamma EU-politiken inför nya steg. Arbetet med den strategiska översynen av EU:s externa relationer är av mycket stor vikt. kommer att agera konstruktivt och aktivt för att fördjupa och utveckla den gemensamma utrikespolitiken. Ett starkt och sammanhållet EU som kan agera med kraft ligger i vårt intresse. representeras i EU på varje nivå . Från idéstadium till beslut drivs intressen. Vi gör det med stöd av det svenska parlamentet, den svenska . Under som medlem i EU har vi bidragit till att sätta miljöfrågorna på EU:s dagordning. Vi har drivit på för utvidgning, och vi fortsätter att driva på. Det skapar stabilitet och välstånd. Vi verkar för öppenhet, vi står upp för frihandel och vi värnar sunda offentliga finanser. Vi har byggt närmare relationer med vår omgivning och tillsammans främjat ett fredligt och demokratiskt . Fråga vem ni vill får ni höra att fortsätter att driva frågan om det östliga partnerskapet. Tyvärr finns numera många röster som vill hålla emot, men vi kämpar på. Vi ska göra det med stöd av . Tillsammans fortsätter vi arbetet för fler jobb och ökad tillväxt, för ordning och reda på arbetsmarknaden samt för en framåtsyftande ambitiös miljö‑, energi- och klimatpolitik. Vi ska stärka EU:s globala engagemang och fortsätta arbetet för ett säkrare grannskap, och vi ska sätta jämställdheten i centrum. Verksamheten i Europeiska unionen Vi gör det, herr talman, i ett där vi har bestämt oss för att ersätta blod på slagfältet med tålamod vid förhandlingsbordet. 151 (KD) replik: Tack till utrikesministern, som har kommit hit till debatten ! Det är glädjande och tacksamt att ministern är här . som har gått har, precis som utrikesministern säger, migrationskrisen eskalerat. Många har varit berörda av kriget i och , som har eskalerat med Isils framfart. Frågan om fler lagliga vägar in måste diskuteras om man ska kunna hjälpa människor. EU diskuterar mycket hur människor ska stoppas från att komma till EU. Jag tycker inte att man ska sticka under stol med det. Vi har i diskuterat lagliga vägar in. Ministern säger att regeringen driver frågan. Jag menar att EU inte driver frågan, och jag tycker inte heller att ministern driver frågan. har föreslagit att i stället för att bekämpa, skjuta på båtar och säga stopp vid gränserna, att människor inte ska kunna fly från sina hemländer, ska det finnas möjlighet att söka nödvisum. Det är en fråga som vi drev i samband med EU-valet. Jag vet att utrikesministern har sagt en sak. Sedan sa migrationsministern något helt annat i tv om huruvida regeringen är villig att stödja förslaget. Jag skulle vilja få ett klargörande. Var står regeringen i frågan om att hjälpa människor som har skyddsbehov och där EU enligt alla regler, enligt fördraget, har en skyldighet att hjälpa till? 152 Utrikesminister (S) replik: De möjligheter som finns är framför allt genom vidarebosättning och kvotflyktingar. är säkert väl medveten om att kommissionens nya förslag om migration har kommit och att det har presenterats idéer om en mekanism för intern omfördelning av asylsökande och en modell för att vi faktiskt ska kunna dela på ansvaret. Självfallet måste människor få söka stöd och asyl i våra länder. beskrivning stämmer inte. Det som måste åstadkommas är också en insats mot människosmugglarna. Det är högst hänsynslösa och grymma smugglare som utnyttjar mycket utsatta människor, och det måste vara fråga om en kombination av åtgärder. Det är därför som förslaget som har diskuterats i rådet och som jag har redogjort för innehåller flera olika delar. De fartyg vi sänder i väg hjälper också till att säkra att människor kan ta sig till exempelvis och . Därifrån måste vi hjälpas åt att se till att människor kan få en säker väg in. Jag måste få fråga: Hur tänker ni att förslaget ska fungera? Jag säger att vi ska pröva olika lösningar, men hur ska humanitära visum fungera? Vem ska sköta den hanteringen? Vilka effekter tror att de kommer att få? 153 (KD) replik: Tack för svaret, utrikesministern! blev det tydligt att utrikesministern inte tror på humanitära visum – nödvisum. Vi kristdemokrater har sagt att möjligheten måste prövas. Det är därför jag och vill att utrikesministern ska driva frågan i EU. Som det är nu kan det inte ens bli en diskussion om hur hanteringen av nödvisum kan gå till. Det skulle till exempel kunna finnas EU-kontor som kan samråda med UNHCR. Människor ska kunna söka sig på legala vägar in via EU:s olika institutioner. Man har tidigare talat om att inrätta EU-kontor så att människor kan söka sig dit. Verksamheten i Europeiska unionen Visst ska människosmugglare bekämpas. Det är vi kristdemokrater för. Vi tycker inte att människor ska utnyttjas på det fruktansvärda sätt som sker . Men problemet med paketet är att vi ska hjälpa , , , , och andra länder att stoppa människor redan vid gränserna. Det blir oerhört svårt. Om det inte kan finnas EU-kontor i dessa länder där människor kan söka skydd förstår jag inte hur människor som är i behöv av skydd över huvud taget ska kunna söka skydd. Vart ska de här människorna ta vägen? Om vi hjälper till att stänga gränserna i låt säga , om vi ser till att bekämpa båtar, då undrar jag: Var ska de här människorna kunna söka skydd? 154 Utrikesminister (S) replik: Jag uppskattar jättemycket ditt engagemang, , men talar du om väldigt många olika saker. Det är helt olika fenomen och helt olika insatser. Det är väl ingen som säger någonting annat än att vi ska försöka samordna våra krafter och att vi ska informera. Men det är väl någonting annat än humanitära visum. Jag frågar helt enkelt: Är det någon som kan beskriva hur det ska gå till? Jag är verkligen öppen för att resonera om alla möjliga insatser, men jag vill veta hur det ska gå till. Vad betyder det egentligen att vi ska ha UNHCR-kontor och att kommissionen ska finnas representerad? Självklart ska vi göra den typen av insatser, men hur ska humanitära visum fungera? Vilken signal tror att det skickar, och vad tror hon att effekterna blir? Det handlar inte om att stänga några gränser i . talar vi plötsligt om alla möjliga olika fenomen här. Det som EU har samlat sig till och det som är en viktig diskussion som vi för nu handlar om hur vi på folkrättslig grund ska kunna se till att förhindra det lidande och den död som just nu utspelar sig på . Hur ska vi kunna göra insatser mot människosmugglarna, och hur ska vi kunna öppna fler vägar så att fler länder faktiskt tar ansvar, inte minst för kvotflyktingarna och för vidarebosättning? Människor måste fortsatt få kunna ta sig till . Självklart ska vi se till det. Men jag tycker att det börjar bli dags att flytta sig till en diskussion som är mer konkret, där man också tar ansvar för vad som blir effekterna och tar ansvar fullt ut. 155 (C) replik: Jag har tre frågor till utrikesministern. Den första handlar om östliga partnerskapet. Det är alldeles uppenbart att det östliga partnerskapet behöver ett nytt ledarskap för att kunna bäras framåt och inte bara bli ett försök att så att säga hålla i och hålla kvar utan faktiskt få ett driv. Det var på det sättet, genom tydliga röst, som vi tillsammans med en gång lyckades göra och flytta det östliga partnerskapet till vad det har blivit. Jag skulle vilja höra om utrikesministern är beredd att ta på sig ansvaret för att ska bli en tydlig dragkraft för att förnya energin i det östliga partnerskapet. Verksamheten i Europeiska unionen Min andra fråga handlar om klimatinsatserna. Jag är nyfiken, herr talman, på skälen till att regeringen har ändrat sig och , som jag uppfattar det, stöder att man ska få räkna internationella krediter som en del av åtagandet när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Det var ju någonting som regeringen tidigare motsatte sig. Det vore intressant att höra skälen till att regeringen nu instämmer i den hållning som vi har framfört. Min tredje fråga, herr talman, handlar om migranterna. Den handlar om att EU har begärt ett kapitel VII-mandat från säkerhetsrådet för att kunna göra militära insatser i . Jag skulle vilja höra om utrikesministern kan ge något besked om möjligheten att ett sådant mandat får ja i säkerhetsrådet. 156 Utrikesminister (S) replik: Jag tror nog att alla medlemsländer i EU skulle säga att vi har tagit på oss ledartröjan när det gäller östliga partnerskapet. Det är vi som har drivit på. Det är vi som har lagt fram texter, och det är vi som har förhandlat med andra länder i den här processen. Vi diskuterar just nu hur vi tar det vidare, hur vi ser till att det här inte tillåts försvinna i bakgrunden, hur vi formulerar det så att det förblir aktuellt också för de länder som just nu rör sig i en annan riktning. Tre av länderna i östliga partnerskapet går ju i fel riktning, kan man säga, och närmar sig snarare . Hur ser vi till att vi håller kvar tanken och perspektivet att få komma närmare EU som en motiverande kraft när det gäller reformerna? Jag tror att ni kan fråga vem ni vill, så vet de att det är vi som har insisterat på att vi ska behålla eller helst förstärka skrivningarna, både under det möte som har varit och framöver. Vi har alltså redan tagit på oss en sådan ledartröja, och vi ämnar behålla den på och driva på med andra, likasinnade länder. När det handlar om migrationen följer EU också två spår. Det ena är att försöka se till att vi får en så gedigen folkrättslig grund som möjligt. Naturligtvis duger en inbjudan från såväl som ett mandat från . Helst skulle vi vilja se både och – att det är väl förankrat i och att det även finns en diskussion i säkerhetsrådet. Men vi kan också hamna i ett läge där en säkerhetsrådsresolution blockeras av något land. 157 (C) replik: Det är nästan så att jag hoppas på det sistnämnda. Att EU ska begära ett kapitel VII-mandat som skulle handla om att säkerställa en mur mot det södra grannskapet låter i mina öron inte så attraktivt, måste jag säga. Jag hörde utrikesministern säga: Fråga vem som helst, så säger de nog att vi är de som står upp för östliga partnerskapet. Men, herr talman, jag söker det tydliga ledarskapet för detta, den tydliga röst som hörs inte bara i sammanträdesrummen utan även för befolkningen. Verksamheten i Europeiska unionen Man kan ju se besvikelsen efter . Många länder uppfattade att de inte fick de svar de önskade. Förhoppningarna sviks, och många medborgare i våra grannländer i öst känner en fråga komma krypande: Kommer vi att bli svikna igen? Jag hoppas verkligen att vi ska vara en stark och tydlig röst för att utanför sammanträdesrummen klargöra vikten av det östliga partnerskapet och att man drar det vidare. Jag hörde inte något svar på min fråga om klimatet, herr talman, men jag utgår från att jag får det svaret i nästa replik från utrikesministern. 158 Utrikesminister (S) replik: Jag ser det som en enorm tillgång att vi har samma syn, att delar synen på behovet av att fortsätta det östliga partnerskapet och att fortsätta att ha en hög ambitionsnivå. Jag ser det som en uppmaning att nu kanske också bygga på med kommunikation med artiklar och annat om det östliga partnerskapet. Det vi har försökt göra är att få ett konkret resultat i och att se till att skrivningarna där, som ska vara vägledande för hur EU ska agera, är tillräckligt ambitiösa. Jag har personligen sett till att vi har besökt , och . Jag har bjudit med mina kollegor. Vi åkte gemensamt till både och med den polska och den danska kollegan. Vi fortsätter att tala om de här frågorna. Men jag ser detta som en uppmuntran att göra ännu mer, att kanske kommunicera här på hemmaplan också. Men jag tror nog att man har uppfattat väldigt tydligt var står i den här frågan. Det är en besvikelse att det helt tydligt finns en rörelse som något delar EU:s medlemsländer, att några börjar bli mer tveksamma till att hålla fast vid det östliga partnerskapet. Därför måste vi fundera över hur vi ska utforma detta så att vi fortsatt kan motivera reformtakten och motivera människor, inte minst i , och , att fortsätta arbetet och hålla kursen när det gäller de här ganska svåra reformerna. Klimatfrågan anser jag att vi har diskuterat . Det är väl känt vad som är den svenska linjen, och vi har fått stöd för våra positioner. 159 HANS (V) replik: Det finns såklart många frågor att lyfta fram i den här typen av diskussioner, men jag måste erkänna att det för mig är ganska självklart vad jag vill fråga utrikesministern om. besökte jag en by som heter . Den ligger mitt i , i , och bebos av romer. Det är en by där den enda gatan är en lerig stig, där husen är byggda av papp och plywood, där det saknas rinnande vatten och där barnen inte har möjlighet att gå i skolan. När jag frågade var toaletten fanns pekade man mot skogen och sa: Skogen är vår toalett. Det mest upprörande med det här besöket var egentligen inte fattigdomen i sig. Jag har mött lika djup fattigdom i andra delar av världen. Det mest upprörande var kontrasterna. bort bodde rumäner – inte i rikedom, men i ett helt annat välstånd. Två timmars bilresa från Păuleasca sitter rumänska ungdomar med hipsterskägg och diskuterar vilka sneakers man ska köpa och vilka universitet man ska plugga på. Det är en avgrund mitt i i möjligheter och frihet. Verksamheten i Europeiska unionen Detta är en utmaning för men i högsta grad också en utmaning för EU. Det är EU-medborgare som lever i denna misär. I ser vi nu hur man i allt högre grad väljer att börja använda sig av EU:s sociala fonder och göra ytterligare insatser riktade just mot romerna. Det är positivt och bra. Problemet är att många av de insatser som EU gör i slår fel. Man beskrev hur man hade gett 160 000 romer i jobbcoacher och korttidsutbildningar. Det var helt misslyckade och missriktade insatser i ett land där romer i många fall saknar identitet, inte äger sin mark och transporterar sig med häst och vagn. Därför vill jag fråga utrikesministern: Hur vill regeringen nu se till att EU ändrar sin politik för att långsiktigt bidra till att romer i får en dräglig tillvaro? 160 Utrikesminister (S) replik: besökte jag den rumänska landsbygden och såg den misär som den romska befolkningen levde i – och lever i – på många håll. Det här är naturligtvis helt oacceptabelt. Det är väldigt viktigt att vi funderar över vad vi kan göra, både via EU och i våra bilaterala kontakter med . Vi är förstås djupt oroade över romernas otrygga och väldigt utsatta situation. Det är medlemsländerna som har det yttersta ansvaret för att se till att förbättra och garantera romernas sociala och ekonomiska integration i samhället. Det finns redan ganska stora resurser avsatta som vi anser att främst och måste utnyttja, framför allt för att investera i barnens skolgång och se till att de får utbildning. Om man misslyckas med det har jag svårt att se att deras situation kommer att förändras . Det måste börja med att man har en tanke om att investera i barnen och göra en ordentlig insats för att förbättra de sociala villkoren. Det gäller boende, hälsa och utbildning. Det handlar alltså om att förmå dem att använda de resurser som finns och upphöra med diskrimineringen. Det är det allra viktigaste steget. 161 HANS (V) replik: Jag tror att det är viktigt att se vad och den rumänska regeringen kan göra. Men man måste också se att EU är en aktör här. Jag tycker mig förstå att den nya regeringen i har en aktiv dialog med . Det tycker jag är bra. Det ser ut att vara viktiga projekt på gång. Vi har ett svenskt civilsamhälle som engagerar sig i och gör oerhört viktiga insatser. Även om har en mycket lång väg kvar i sitt arbete med att bekämpa antiziganism och diskriminering börjar det röra sig i det rumänska samhället. Den här debatten handlar däremot om EU:s roll. Jag tror att vi behöver titta på vad EU gör. Som utrikesministern säger går EU in med mycket stora summor i . Men det finns en ganska stor kritik från romer och de organisationer som jobbar med romer mot hur EU jobbar. Vi vet från ett svenskt perspektiv hur man bekämpar fattigdom – vi har gjort den resan. Vi vet att det krävs långsiktighet och uthållighet. Man måste skapa trygghetssystem, grundläggande välfärd och verktyg för människor att resa sig upp ur fattigdom. Verksamheten i Europeiska unionen EU:s insatser i handlar dock i väldigt liten utsträckning om att garantera skolgång eller liknande. Det är mycket som är kortsiktigt och av projektkaraktär. Detta kommer inte att göra så stor skillnad. Här behöver man nog verkligen titta på EU:s arbete, på hur vi kan använda våra gemensamma resurser och jobba långsiktigt för att bekämpa den misär som så många romer lever i. Sedan är det också viktigt att understryka att romerna i på många sätt är offer – de yttersta offren för krisen i . Många romer jag träffade beskrev att de hade jobb för tre . De åkte några månader och plockade frukt i södra eller hade tillfälliga byggjobb i . Den typen av jobb försvann i den ekonomiska krisen. Det är ingen slump att det är nu romerna kommer till . Det är en direkt konsekvens av den djupa ekonomiska krisen i södra . Man måste se att krisens kanske främsta offer i är romerna. 162 Utrikesminister (S) replik: Dessvärre tror jag att det är sant. Det är de som redan är fattiga och väldigt utsatta som drabbas hårdast i en kris. Det som kommer sedan i form av politiska kriser är ett utslag av detta. Människor ser att det inte räcker vad ett enskilt medlemsland gör eller vad EU gör. Man är missnöjd med insatserna, för de ger inte jobb eller trygghet, ger inte allt det som utlovats. Det är verkligen en läxa för våra system. Jag är lite försiktigare med att säga att det här är EU:s fel. Det EU har gjort är först och främst att ålägga alla medlemsländer att upprätta nationella strategier när det gäller romernas situation, antiziganism och annat och dessutom se till att det finns avsevärda resurser avsatta. De medlemsländer som främst är berörda måste nu jobba med diskrimineringen och inställningen till den romska befolkningen i sina länder och systematiskt ta sig an det som kan förändra dess situation. Det har att göra med utbildning. Hur ska man någonsin kunna förändra situationen om människor inte ens får grundläggande utbildning? Framför allt behöver de hus och möjligheter till hälsovård. Vi måste investera i barnen. Det är klart att vi inte vill acceptera en situation med en permanent underklass som sitter och tigger på våra gator här också. Det kan inte vara acceptabelt. Vi måste fortsätta att trycka på ursprungsländerna för att se till att de fullt ut tar sitt ansvar. Vi måste göra det i dialog, och vi måste fortsätta att jobba inom EU. Det vi kan förbättra där ska vi absolut följa upp. Men jag menar att ansvaret måste ligga där det är – även på medlemsländernas regeringar. 163 (M) replik: Jag tackar statsrådet för att hon trots den lätta vårförkylningen ändå vill vara aktiv här med oss. Vi hörde tidigare från ondgöra sig över hur hanteras av de ondsinta riskkapitalisterna och EU och framhålla hur Syrizas inträde på landets politiska scen kommer att vara avgörande för framtid. Det har jag hört om. Men det mest intressanta för mig är vilken syn statsrådet har på EU:s hantering av den grekiska finansiella problematiken. 164 Utrikesminister (S) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Jag tycker att det är oerhört viktigt att man fortsätter dialogen med och försöker hitta en långsiktig lösning. Faktum är att hade en viktig poäng förut. Det handlar om hur man gör med till exempel hälsosektorn. Det är väldigt sant att man sår en draksådd. Jag läste någon rapport där man jämförde med .