prot · H209104 · 2015-05-27 00:00:00 — Den största delen, en tredjedel, kommer från inrikes transporter. Våra industrier släpper ut nästan lika mycket. Jag har hämtat siffrorna från den senaste nationalrapporten om klimatförändringarna från departementet. infördes ett viktigt styrmedel i klimatpolitiken här i – koldioxidskatten. Tillsammans med energiskatten är den i särklass det effektivaste styrmedlet för att minska utsläppen. Den svenska koldioxidskatten är något som har väckt uppmärksamhet världen över. Det är tråkigt att inte fler länder har gått efter oss och infört den i lika stor utsträckning. Vår svenska koldioxidskatt har höjts i olika steg av olika regeringar med olika färg. Jag tycker att det är sorgligt att allianspartierna mest använder den som slagträ i debatten. Det har också funnits olika statliga stöd för att minska användning av fossila bränslen, till exempel bidrag för att byta ut oljepannor i hushållen till mer hållbara energikällor eller bidrag till kommuner för olika klimatprojekt. Ett exempel är Vargbroskolan i i . Det var landets första lågenergiskola. Den hade aldrig byggts utan så kallade Klimppengar. Ett annat exempel är VH Biogas i , som jag besökte . Det är en anläggning som ägs och drivs av 20 av kommunens gårdar. Den producerar gas , vilket omräknat till diesel motsvarar . Det är tillräckligt för att driva 2 000 bilar som kör 1 . Det tycker jag är klimatpolitik i praktiken. Det finns också en mängd nya klimatåtgärder som regeringen kommer att genomföra . Det handlar, precis som tidigare sa, bland annat om stöd till kommuner som vill öka andelen kollektivtrafik, cykel och gång i kommunen, så kallade stadsmiljöavtal. Det handlar om mer pengar till järnvägsunderhåll, införande av en vägslitageavgift för tunga fordon, bonus–malus-system vid köp av nya bilar, mer stöd till husägare som vill sätta upp solceller på taket och till lantbrukare som vill röta gödsel till biogas på gården och om ett stöd för lokala klimatinvesteringar. Detta är några exempel på klimatåtgärder som driver tillsammans med Socialdemokraterna i regeringen. Vi har också drivit att ska ha ett klimatpolitiskt ramverk – ett ramverk som bestämmer i vilken takt vi ska uppnå vårt gemensamma mål om nollutsläpp av klimatgaser i . Det är ett gemensamt mål som vi har tagit här i . Vi vill ha en politisk överenskommelse, eller kanske till och med en klimatlag, som man sedan kommer att hålla sig till oavsett regering. Jag med flera av dagens debattörer sitter med i den utredning, , som har fått i uppdrag att ta fram ett sådant här förslag. Vi har på oss att ta fram delmål och föreslå vilka styrmedel och åtgärder framtida regeringar kan använda för att uppnå målen. Det är glädjande att koldioxidutsläppen i har minskat med . Men om vi ska vara ärliga har de svenska utsläppen inte minskat. Dina och mina klimatfotavtryck har i stället blivit större genom att vi konsumerar mer och mer. Mycket av detta konsumerar vi utomlands. Vårt ökade flygresande och köttätande är också stora källor till klimatutsläpp. Bara vårt flygande genererar enligt nu växthusgaser . Det är lika mycket som vägtrafiken genererar. I Miljömålsberedningen har vi fått i uppdrag att även titta på de konsumtionsbaserade utsläppen. Det är viktigt, för även här behövs politiska åtgärder. Regeringen har bland annat bestämt att utreda en flygskatt. Avslutningsvis, herr talman: var jag i huvudstad . gröna partier hade rådsmöte, och vi var flera hundra delegater från ett fyrtiotal länder. Klimatfrågan och Parismötet var några av huvudpunkterna på dagordningen. Jag hoppas att detta också kommer att vara det på alla andra politiska partiers dagordningar. Att lösa klimatfrågan är vårt gemensamma ansvar, och vi är den sista generation som kan göra det. 41 (M) replik: Först får jag gratulera ledamoten till att ha retat upp samtliga som har möjlighet att begära replik. Det tycker jag är ett gott betyg för ett anförande; det var uppenbarligen ett anförande som engagerade. Jag håller verkligen med i åsikten om att och världen behöver mer av allianser. behöver mer av allianspolitik, och för att bygga vår säkerhet behöver vi till exempel mer av försvarssamarbetet inom Nato. Det är jag helt och hållet överens med om. sitter nu i regeringsställning. Det är uppenbarligen någonting som man inte är helt bekväm med. när miljö- och klimatpolitiken har debatterats här i riksdag har alltid kunnat ropa: snabbare, ambitiösare, tuffare! Det har de kunnat göra utan att ta ansvar för sina förslag i praktiken och hur de ska finansieras och genomföras. Men har hamnat i regeringsställning, och verkligheten har börjat hinna i kapp dem. Verkligheten är kanske inte i ärlighetens namn bästa vän. Då, i opposition, sa de en sak. , i regeringsställning, gör de en helt annan. Då ville MP utvidga ROT-avdraget till att omfatta hyreslägenheter och bostadsrättsföreningar. vill MP kraftigt försämra ROT-avdraget och därmed göra det dyrare för alla som vill byta ut sin oljepanna eller tilläggsisolera. Då var MP en högljudd kritiker till avräkningar från biståndsbudgeten för till exempel kostnader för migrationspolitiken. ökar regeringen med en miljöpartistisk biståndsminister avräkningarna kraftigt. Då stod med en kolbit i handen och förklarade att ett av de första beslut en regering med skulle fatta var att avveckla kolkraftsverksamhet. har MP öppnat upp för en försäljning. Då ville man göra en grön skatteväxling. höjer man skatterna på jobb och företagande med 27 miljarder. Min fråga till är … 42 (MP) replik: fick jag ju inte någon fråga, så jag försöker lista ut vad hade tänkt fråga mig om. Jag kan ändå göra några reflektioner på det som sa. Visst – det är självklart att när man sitter i opposition är det lättare att driva bara sin egen partipolitik. Jag skulle inte vilja säga att vi på något sätt var verklighetsfrämmande. När vi satte våra höga klimatmål, till exempel, hade vi också förslag på hur vi skulle uppnå dem. Vi hade ett förslag om en ökning av koldioxidskatten och om ett införande av kilometerskatt etcetera. Det har gått dess. sitter vi i en koalition; vi sitter i en samarbetsregering med ett annat parti. Precis som sa gäller det inom politiken att skapa allianser, och inte bara med det parti som man sitter i regering med. När det gäller klimatpolitiken tycker jag att det är viktigt att vi samarbetar, samtliga partier i riksdag, när vi sedan ska ut och diskuterar frågorna i EU och ute i världen. nämnde många saker, men jag tror att herr talmannen får lämna ordet till honom så att jag får en fråga som jag kan svara på. 43 (M) replik: Jag börjar för säkerhets skull med min fråga, så att den verkligen hinns med. Vilket vallöfte kommer MP att svika härnäst? Det var min enkla fråga till och , med tanke på att de under den här korta tiden i regeringsställning redan har hunnit bryta några av sina absolut främsta, viktigaste och mest prioriterade vallöften. Jag tycker verkligen att den frågan är på sin plats. säger att regeringen är en samarbetsregering. Men tyvärr knakar samarbetet inom regeringen ganska betänkligt. Det var intressant att i trafikutskottet drev igenom ett tillkännagivande tillsammans med Alliansen i går och lämnade Socialdemokraterna kvar som ensamma reservanter. Regeringspartierna har uppenbarligen svårt att komma överens. Jag är bekymrad över att regeringen har svårt att komma överens. Det ser vi inom en lång rad frågor, inte minst kopplat till miljö- och klimatpolitiken. Vi såg det när det blev sifferbingo i om EU:s klimat- och energipaket. Och vi ser det i GMO-frågan där regeringen fortfarande inte har lyckats presentera en ställning, en åsikt. Jag är bekymrad över att det faktum att regeringen inte kan komma överens internt leder till att den svenska rösten försvagas i de viktiga internationella miljö- och klimatdiskussionerna. Om vi ska nå ett klimatavtal i , om vi ska nå framgång inom andra miljö- och klimatutmaningar måste vara en aktiv, stark och tydlig röst. Det har vi varit historiskt sett, och det måste vi vara i fortsättningen. Här måste regeringen verkligen börja leverera. Jag välkomnar dock att vi har konstruktiva och bra diskussioner i Miljömålsberedningen. Det är viktigt. Det som ledamoten gav uttryck för är viktigt, och jag delar den ambitionen. Det är bra om vi brett, över parti- och blockgränser, kan försöka komma överens långsiktigt om målsättningar och grundläggande principer för hur vi ska utforma vår miljö- och klimatpolitik. 44 (MP) replik: Jag tror inte att du, , behöver vara särskilt bekymrad över att vi diskuterar i regeringen och har olika synpunkter och ställningar i olika frågor. Det är ett bra betyg för ett samarbete där det kan vara högt i tak och där man diskuterar olika frågor. Det gjorde ni säkert i alliansregeringen också, men kanske inte i lika hög grad. Kanske var det ett parti, ett stort parti i alliansregeringen, som bestämde väldigt mycket, till skada för de mindre partierna. Vi i har den strategin att vi driver våra saker, våra mål och vår ställning, men inte in absurdum. När man samarbetar inom politiken får man ge och ta. När det gäller klimatarbetet presenterade jag i mitt anförande den strategi som regeringen driver. kanske inte lyssnade eller är kanske inte nöjd med strategin. Jag berättade att den vilar på tre ben: att regeringen driver att man ska öka ambitionsnivån i EU när det gäller utsläppsminskningar, att man ska skapa allianser med andra länder och att det är viktigt att de mål som man sätter i blir ett golv och inte ett tak för ländernas ambitioner. Inom klimatpolitiken kan det hända saker väldigt snabbt, saker som vi inte har förutsett och som gör att utsläppen kan minska mycket snabbare än vi har trott. Ett exempel är när vi i diskuterade våra mål . Då hade det högsta målet för vad vi trodde att vi skulle minska våra utsläpp med. Även vi blev överträffade. I har vi minskat våra utsläpp mer än vad ens trodde att vi skulle kunna göra. 45 (FP) replik: Vi har fått lugnande besked från både och om att vi lugnt kan avvakta framtiden. Men jag tänker ändå drista mig till att ta upp en annan fråga, med lite anknytning till det som tog upp. Hon nämnde att 2013 kom av utsläppen från fordonstrafiken, vilket har nämnts tidigare i debatten. Det är oomtvistligt. Och vi har en vision om en fossiloberoende fordonsflotta 2030, vilket är en jätteutmaning i sammanhanget. Trafikpolitik och klimatpolitik hänger ihop. Energipolitik och ”you name it” hänger ihop. Och både och är för ett transportslagsövergripande synsätt. Sedan kan vi ha lite olika tolkningar av det, men ett mål som vi inte tolkar olika är att järnvägen har en given roll i systemet. Och alliansregeringen visade i regeringsställning att vi satsar mycket pengar på järnvägen. Jag skulle vilja komma fram till frågan om tyngre och längre lastbilar, som diskuteras . Det är naturligtvis bra ur transportsynpunkt och för konkurrenskraften eftersom det leder till billigare transporter. Men det är de facto bra även ur klimatsynpunkt. har under hela den diskussion som vi har haft tidigare varit avvisande mot den tanken. Men jag skulle vilja påstå att det nu finns en glidning i frågan. Är det rätt uppfattat, ? Kan trots allt tänka sig längre och tyngre lastbilar på våra vägar? 46 (MP) replik: Klimatfrågan och trafikfrågan hör självklart ihop. Både och jag satt förra mandatperioden i trafikutskottet och diskuterade mycket, om järnvägen, tågkaoset och sådana saker som ifall det är en bra idé att tillåta längre och tyngre lastbilar på våra vägar. I har vi redan ett undantag för längre och tyngre lastbilar än i övriga . Där är de bekymrade över det svenska undantaget och att den har drivit att längre och tyngre lastbilar ska tillåtas också nere i . De ser problemen med att längre och tyngre lastbilar leder till att man lyfter över gods som skulle kunna gå på järnväg till vägen. Det ger ökade klimatutsläpp. Jag håller alltså inte med om att det är en ur klimatsynpunkt smart idé att ha längre och tyngre lastbilar på våra vägar. Om man bara tittar på lastbilarna kan man tycka att det är smart att köra en längre och tyngre lastbil i stället för kanske två mindre lastbilar. Men om man ser till helheten, hela transportsystemet, ser fortfarande att det kan skapa problem. Vi kan i stället få ökade klimatutsläpp i genom att göra det. finns det ett undantag som går upp till , om jag inte minns fel. Det innebär att lastbilarna kan köras utan att vägar och broar förstärks. Om ännu längre och tyngre lastbilar blev tillåtna skulle det behövas. Om man går vidare är det inte bara klimateffekten som kommer att kosta, utan det kommer att kosta ett antal miljarder att förstärka våra vägar. Det är pengar som vi i stället skulle behöva använda till järnvägen. 47 (FP) replik: Det beslut som regeringen fattade gällde . Men det är kanske bara av akademisk betydelse. Det som jag vill lyfta fram är att vi när det gäller det transportslagsövergripande tänket inte behöver se järnväg och lastbilstransporter i ett motsatsförhållande. Det gäller att optimera transportsystemet. Och många transporter på gummihjul går där alternativet järnväg inte finns. Det är de transporterna som vi måste fokusera på. Och det är då som bland annat skogsindustrin har visat att 74 tons lastbilar som är ger betydande utsläppsminskningar. Ur den synvinkeln kan vi väl ändå vara överens om att det är en klimatnytta, liksom en konkurrenskraftsnytta för svenskt näringsliv. En annan fråga som jag lite grann kopplar till det som sa gäller kilometerskatten. Jag har i mitt anförande tydligt förklarat varför vi motsätter oss den. Jag uppfattade så att det mycket handlade om en fiskal skatt, att man skulle få in pengar för att bekosta någonting annat. När man inför en sådan skatt finns det alltid en problematik med om det är ett ekonomiskt styrmedel för att minska lastbilstrafiken eller om det är ett sätt att få in pengar till statskassan. Hur ser och på det resonemanget? Vad är egentligen huvudsyftet? 48 (MP) replik: tror jag att vi ska göra en liten historiebeskrivning igen. När det gäller kilometerskatten är den inte ny för . Den har funnits tidigare. hade vi en kilometerskatt på tunga transporter. När den togs bort bestämdes att man inte skulle höja banavgifterna på järnvägen för att inte få ett ojämlikt förhållande mellan väg och järnväg. Det löftet, eller vad jag ska kalla det, hölls till dess att alliansregeringen tillträdde. Då började alliansregeringen att höja banavgifterna ordentligt. De planerade för en femdubbling . Det man alltså gjort är att man ökat kostnaderna för att köra gods på järnväg som man inte gjort någon kostnadsökning på väg. Det har lett till att gods flyttas över från järnväg till väg. Jag ser vägslitageavgiften som en väldigt viktig klimatåtgärd för att vända utvecklingen så att vi kan transportera mer klimatsmart i . Självklart kan man inte köra tåg överallt, men jag hoppas att de långa, tunga lastbilarna inte hamnar på våra små skogsvägar i , där det inte finns någon järnväg, för då kommer de att fastna där. Det är inte där de kan köras, utan de måste köras på ordentliga vägar. Där finns det dessutom ofta en järnväg som går parallellt. 49 (V) replik: sa många bra saker i sitt anförande. I det betänkande som vi debatterar har flera konkreta förslag på hur svensk klimatpolitik ska kunna bli ännu bättre. Vi vill ha högre målsättningar för hur mycket utsläppen ska minskas både i och i EU. Vi vill ha åtgärder för att minska utsläppen från köttkonsumtionen. Vi vill att alla utsläppsrätter från vårt överskott ska annulleras, och en mängd andra saker. Det är synd att förslagen inte tillstyrks i större utsträckning, men vi i kommer att fortsätta att trycka på för en ambitiösare klimatpolitik. Jag skulle vilja veta vad anser om klimattoppmötet i och vad roll ska vara där. I min hand håller jag EU:s bidrag till klimattoppmötet. Där säger att EU-länderna ska minska sina utsläpp , punkt. Det sägs ingenting om tekniköverföring till utvecklingsländerna. Det sägs ingenting om klimatfinansiering för utvecklingsländerna. Det sägs ingenting om stöd och hjälp för anpassning till den klimatförändring som redan sker i de fattiga länderna i världen. Här skulle kunna spela en roll, men när jag talar med vår klimat- och miljöminister säger hon att vi inte kommer att lämna in något eget bidrag till klimattoppmötet, utan vi följer EU. Anser inte att borde ha ett bidrag till i som går utöver EU:s bidrag och som tar upp fler saker än bara att minska utsläppen? Det gäller klimatfinansiering, tekniköverföring och anpassningsåtgärder, som jag tog upp. 50 (MP) replik: Tack, , för frågorna, och tack för att ni tänker fortsätta att driva en radikal och offensiv miljö- och klimatpolitik! Precis som sa har vi höga ambitioner för klimatmålen i EU. drev samma mål som när det gällde klimatutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi inför det beslut som EU skulle fatta. har EU fattat ett beslut. Man har fattat beslut om ; jag hoppas att det står i det dokument som visade upp. När vi deltar i klimatförhandlingarna – det vet och jag, som var med i – förhandlar vi genom EU, precis som många andra länder förhandlar genom olika grupperingar. Självklart kan vi i påverka genom EU och också genom att bilda allianser med andra partier. Som jag sa i mitt anförande har regeringen tagit fram en strategi som bland annat handlar om att bilda allianser med andra länder som också vill ha ett ambitiösare klimatavtal. Jag känner mig trygg med att vår klimat- och miljöminister gör det arbetet inför . Hur mycket sedan kommer att synas på mötet, med olika dokument och sådant, vet jag inte, men jag känner mig trygg med att hon driver det arbetet på ett klokt och bra sätt. 51 (V) replik: Det är bra att tycker om att driver på i klimatfrågorna. Det känns som att vi får agera blåslampa i många miljö- och klimatfrågor. Vi har väl egentligen ingenting emot att göra det, men det är resultatet som räknas. Flera viktiga steg framåt tas av regeringen, men fortfarande finns en hel del kvar att göra. I internationella sammanhang borde vi inte vara så mycket bäst i klassen i EU, om jag säger så. Jag är helt övertygad om att EU inte stoppar ifall vi säger att vi vill lämna ett eget bidrag till klimattoppmötet i , där vi inte går emot EU men där vi vill gå utöver EU och komplettera för att visa att det finns länder som tar upp den viktiga frågan om klimatfinansiering, visa att vi ska föra över pengar till de fattiga länderna, visa att det finns länder som tar upp frågan om tekniköverföring – att vi ska föra över den senaste miljö- och klimattekniken till utvecklingsländerna så att de kan använda den utan att betala dyra patent och licenser – och visa att det finns länder som tar upp frågan om klimatanpassning, när vi vet att länder som , och länder i söder om här och drabbas av klimatförändringarna och behöver konkret hjälp med att anpassa sina samhällen. Där skulle kunna spela en mycket viktig roll. Det vore tråkigt om maldes ned av EU och bara blev ett eko av . Vi borde kunna göra mycket mer på toppmötena. Det står i dokumentet att man ska minska utsläppen med , så det är väl bra, men jag vet att regeringen vill att vi i EU-sammanhang ska minska . Det är bra. Därför skulle jag vilja fråga om de helt och hållet ska minskas i EU, för det ska väl inte delvis ske genom uppköp av osäkra utsläppskrediter? 52 (MP) replik: Ja, jag tror att det behövs blåslampor både inom och utanför regeringen när det gäller klimatpolitiken. Det behövs på många håll och i många sammanhang. Där kan vi nog vara överens. Vad gäller EU:s mål, hur mycket av de som skulle kunna utgöras av internationella krediter, kan jag bara säga att inställning i den frågan är att vi ska ta vårt beting inom EU. När det sedan gäller slutresultatet finns där många andra aktörer som ska vara med och tycka till. När det gäller allt det som talade om, sådant som är viktigt att få med i förhandlingarna – klimatanpassning, tekniköverföring, allt det som ska finnas i det dokument som ska klubbas i – tror jag att det kommer att diskuteras vid många möten och i många sammanhang både inför och vid själva mötet. Vi vet hur förhandlingarna går till. Det handlar inte bara om de möten som är öppna och som man kan vara med och lyssna på, utan det hålls också många bilaterala möten. Det är mycket som sker bakom kulisserna helt enkelt. Där tror jag att har en viktig roll att spela genom att vara med, bilda allianser och påverka så att vi får ett bra avtal i . 53 (C) replik: Den som följt talarlistan har kunnat se att jag har hoppat fram och tillbaka. Det beror på att jag yrkade bifall till fel reservation. Jag vill därför göra en liten ändring. Det är reservation 26 som jag vill yrka bifall till, ingenting annat. Jag tar tillfället i akt och ställer några frågor till , som höll ett mycket engagerat anförande om de klimatutmaningar vi har framför oss. har, precis som , tidigare varit varma förespråkare för den gröna skatteväxlingen. Det anser vi i är mycket positivt. Vi tycker att det är viktigt med skatter på det som belastar miljön och att kunna göra skattesänkningar på det som är positivt för miljön, till exempel på arbete. För någon vecka sedan var jag i och besökte ett solcellsföretag i som heter Innosund. Där var man djupt oroad över hur situationen ser ut för solcellsverksamheten. Man pekade på något som vi i har tagit upp ofta, nämligen att regeringen tyvärr inte driver grön skatteväxling, utan i stället höjer man skatten både på jobb och på miljö. Ser vi specifikt till solceller lyfte – en av dem jag träffade på företaget – att man minskar ROT-avdraget, vilket innebär att det blir dyrare för privatpersoner att göra installationer av solceller på sina gårdar eller villor. Han tog också upp problematiken med solskatten. har den proposition som lades dragits tillbaka, vilket är positivt, men det finns fortfarande en stark oro för vad som kommer att hända på solcellssidan. Min fråga är varför väljer att försvåra för en utbyggnad av solceller och vad ni har tänkt göra framåt när det gäller detta. 54 (MP) replik: Tack, , för frågan! är det ju inte så att väljer att försvåra för solenergin. Visst kan man som privatperson använda när man sätter upp solceller, men det är mycket fördelaktigare att ta del av det solcellsstöd som finns men som har varit alldeles för lågt under alliansregeringen. Det bidraget har vår regering ökat på med nästan en fördubbling. Det kommer nya pengar . Det är en viktig satsning på hushåll som vill sätta upp solceller. Den proposition som lades fram berörde inte hushållen. tycker jag inte att de skatteförslag som fanns i den var bra. Det ska jag säga. Det handlade framför allt om en skatt på väldigt stora solcellsanläggningar. Däremot fanns det mycket annat som var bra i propositionen. Att höja nivån i elcertifikatssystemet är jätteviktigt, liksom att öka andelen förnybar energi. Jag vet att regeringen kommer tillbaka med ett nytt förslag som kommer att se bättre ut. Jag hoppas också att ställer upp på den ambitionshöjning som vi vill göra när det gäller förnybar energi. Jag har ändå uppfattat att vi är överens i den frågan. 55 (C) replik: När det gäller ambitionshöjningen för förnybart är vi absolut överens. Från vår sida var det inte detta som var problemet med propositionen, utan det var att man valde att böja sig och införa en skatt. Vi ser det som högst problematiskt att beskatta förnybar energi ytterligare. Ett annat område där man från regeringens sida väljer att beskatta förnybart ytterligare gäller den fossilfria fordonsflottan med de förnybara drivmedlen. Precis som jag lyfte i mitt anförande är detta en mycket viktig del i att få en omställning till ett hållbart samhälle. Det är också en möjlighet för de gröna näringarna att bli leverantörer av råvaror och drivmedel, och det skapar nya affärsmöjligheter. Även här har regeringen tyvärr lagt ökad skatt på förnybara drivmedel. Man skyller på EU. Förslaget har dock mött ganska stor kritik från inte minst och många andra håll. Men som sagt är det EU som får skulden.