prot · H20982 · 2015-04-08 00:00:00 — Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 1 (Arbetskraftsinvandring) 2. res. 2 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 2 (Attrahera utländsk arbetskraft) 2. res. 4 (M, C, FP, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 41 SD, 21 MP, 1 C, 19 V 4: 80 M, 17 C, 13 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 4 MP, 4 C, 2 V, 6 FP, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Bindande arbetserbjudande) 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (V) 42 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 22 MP, 19 C, 13 FP, 14 KD 5: 41 SD Avstod: 20 V Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 6 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 5 (Sanktioner mot arbetsgivare) 2. res. 7 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 22 MP, 19 C, 20 V, 14 FP, 14 KD 7: 41 SD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD SoU6 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Punkt 2 (Illegal handel) 2. res. 2 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 3 M, 22 MP, 19 C, 20 V, 14 FP, 14 KD 2: 41 SD Avstod: 77 M Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Nollvision för skador på ofödda) 2. res. 3 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 22 MP, 19 C, 20 V, 14 FP, 13 KD 3: 41 SD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 3 KD Punkt 10 (Gårdsförsäljning) 2. res. 4 (M, C) 3. res. 5 (SD) 100 för res. 41 för res. Kammaren biträdde res. 98 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 22 MP, 1 C, 20 V, 14 FP, 14 KD 4: 80 M, 18 C Avstod: 41 SD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Punkt 16 (Familjeklassning av narkotika) 2. res. 6 (S, MP, V) 144 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 M, 41 SD, 19 C, 14 FP, 14 KD 6: 102 S, 22 MP, 20 V Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Punkt 17 (Sprututbyte) 2. res. 7 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 40 SD, 22 MP, 19 C, 14 FP, 14 KD 7: 1 SD, 20 V Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Sänkt krav på aktiekapital) 2. res. 1 (KD, M, C, FP) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 1 M, 41 SD, 22 MP, 20 V 1: 79 M, 19 C, 14 FP, 14 KD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Punkt 6 (Redovisning) 2. res. 3 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 41 SD, 22 MP, 19 C, 14 FP, 14 KD 3: 20 V Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. KU9 Granskning av kommissionsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde) 2. res. 1 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 22 MP, 19 C, 20 V, 14 FP, 14 KD 1: 41 SD Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Punkt 2 (Samers rättigheter) 2. res. 2 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 80 M, 41 SD, 22 MP, 19 C, 14 FP, 14 KD 2: 20 V Frånvarande: 11 S, 4 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 12) Folkbildningsfrågor (forts. KrU8) 123 PER LODENIUS (C): Det civila samhället med föreningslivet, idrotten och folkbildningen spelar en otroligt stor och viktig roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Det är i den lokala föreningen, i nätverk, i lokala utvecklingsgrupper och inte minst i studiecirklar som ett brett samhällsengagemang kan växa fram. Folkbildningen, med studieförbunden och folkhögskolorna som finns över hela landet, på landsbygden och i staden, blir här en viktig del av det civila samhället. Folkbildningen är en viktig aktör för att lyfta och skapa engagemang i samhällsdebatten. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Att skapa och främja goda villkor för civilsamhället och folkbildningen är därför en mycket viktig uppgift. Folkhögskolorna spelar en viktig roll inom folkbildningen, inte minst för ungdomar som behöver eller vill hitta en annan väg att skaffa sig kompetens och utbildning. Folkhögskolorna har också en unik möjlighet att möta personer med funktionsnedsättning i det livslånga lärandet. Den pedagogik och den metodik som folkhögskolor använder sig av, där man sätter den studerande i centrum och utgår från deltagarens behov, gör att man redan där har stora möjligheter att hitta metoder som leder vidare genom bildningens korridorer. Därför har också det särskilda utbildningsstödet till folkhögskolorna, som gör det möjligt att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning, höjts rejält av den förra regeringen. finns det självklart mer att göra för att underlätta och förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att studera på folkhögskola. Det är ett arbete som måste fortgå. Även studieförbunden spelar en mycket viktig roll för möjligheten för personer med funktionsnedsättning att skapa sig en plattform för att kunna påverka och delta på lika villkor i vårt samhälle. Det kan ske genom kulturevenemang och kulturengagemang. Det kan också ske genom förmedling av direkt kunskap i olika studiecirklar. Ta till exempel , som pågick under men också kommer att fortsätta och som riktade sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Enligt viss forskning kan det vara så få som endast två av tio röstberättigade med intellektuell funktionsnedsättning som röstar i allmänna val. som röstar – jag tror inte att vi skulle acceptera det i någon annan grupp här i . Det är inte rimligt ur en demokratisk synvinkel. Det är inte heller rimligt ur en mänsklig synvinkel att det är så få som går och röstar. Genom projektet val tog man fram kunskap, underlag och material för studiecirklar som stöttade och utbildade personer med intellektuell funktionsnedsättning i att ta del av och använda sin medborgerliga rättighet att rösta. Jag hoppas – nej, jag är faktiskt övertygad om – att projektet val har bidragit till att ytterligare några medborgare i har fått möjlighet att använda sin rätt att påverka genom allmänna val. En annan rättighet som är svår att ta del av i dagens samhälle för den som på grund av sin funktionsförutsättning har gått i särskola är möjligheten att studera vidare efter gymnasiesärskolan och att egentligen över huvud taget ha möjligheten att i någon större utsträckning kunna välja och påverka sin yrkeskarriär och framtid. Det här är en fråga som folkbildningen på flera håll har tagit tag i. Jag nämnde tidigare hur folkhögskolan kan vara ett alternativ, och det finns flera exempel runt om i landet där folkhögskolan har visat sig vara ett bra alternativ. På kan man till exempel läsa anpassad it. Det är en utbildning som är inriktad mot en kategori studerande som sällan eller aldrig får stå i centrum och känna sig självständiga. Det handlar alltså om studerande som har en intellektuell funktionsnedsättning. På i stärker man utbildningen med idrott och musik. Också bland studieförbunden finns projekt som ser och ger möjlighet till utveckling för den som gått i särskola. I driver 5, som arbetar med teater, film, musik och konst på hög nivå. Folkuniversitet har projektet , där man genom konsten vill skapa förebilder och ge personer med intellektuella funktionsnedsättningar ett rikare liv. Och i har ett spännande projekt, SV Kulturcollege, där studierna ska ge en förberedelse för arbete eller vidare studier. SV gör också en spännande och lyckad satsning på folkbildning med studiecirklar på flyktingboenden i sitt område. Det är ett integrationsarbete som jag hoppas följs av fler runt om i vårt land. Det här är bara några exempel där folkbildningen genom studieförbunden och folkhögskolorna gör en otroligt viktig insats när man ger kunskap, bildning och röst åt ofta förbisedda medborgare i vårt samhälle. Jag har sett många olika studiecirklar, projekt och mer långtgående utbildningar initierade, genomförda och drivna av olika studieförbund där man lyfter förmågor hos sina deltagare och som ger otroligt mycket mer än bara den specifika kunskapen, och man lika mycket lyfter och stärker själva människan. Där blir studiecirkeln en början till något mycket större – en början till något som man kanske inte har förutsett men som ger ytterligare en dimension till ens bildning. Men detta skulle inte kunna hända om inte folkbildningen hade sin fria roll att hitta egna vägar. Det är friheten och öppenheten som ger folkbildningen dess kraft att genom just bildning möta varje individ där hon står för att därifrån lyfta vidare i ett livslångt lärande. Folkbildningens kraft ligger också i att den finns över hela landet. Folkhögskolor, studieförbundens studiecirklar och kulturarrangemang finns inte bara i städerna utan minst lika mycket och kanske till och med mer på landsbygden och på mindre orter. Staten satsar stora resurser på folkbildningen. Det är enligt min mening väl använda pengar. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Folkbildningen, med studieförbunden och folkhögskolorna, är en viktig aktör för att lyfta och skapa engagemang i vårt samhälle. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 124 (V): Folkbildningen bärs av idéer, om politik, religion, kultur och samhälle. Den nära kopplingen till folkrörelser och föreningar ger studieförbunden och folkhögskolorna deras olika profiler. Folkbildningen är kanske den mest demokratiska bildningsformen av alla. Den bygger på att människor som inte alltid har haft de bästa villkoren och förutsättningarna får möjligheter till utveckling och kunskap och därmed också till makt. De får makt över sina egna liv men också makt och inflytande i samhället. Att förhålla sig till människors tidigare livserfarenheter och kunskaper är själva utgångspunkten för folkbildningens pedagogik. Till folkbildningens styrka hör dessutom att den förmår fånga upp nya rörelser i en ständigt föränderlig värld. Den dynamik som detta skapar är en förutsättning för att fler ska delta i samhällsbyggandet. Bildningsidealet, som härstammar från folkrörelserna, är omistligt i . Det bildningsidealet använder folkbildningen på ett väldigt bra sätt för att få människor att utvecklas. har inga egna reservationer i det här betänkandet, men liksom ett par av de tidigare talarna har jag en reservation som jag vill ta upp. brukar säga att de inte är rasister. De brukar påpeka att de inte alls står för någon rasistisk politik. Men kulturområdet är kanske det område där de har svårast att dölja sin uppenbara rasism. Särskilt i reservation 2 blir det tydligt. Man skriver att man vill stoppa bidrag till ”samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap”. Vad är då detta? Jo, allt som på SD-språk är ”mångkulturalistiskt”. Exakt vad det innebär vill SD här inte uttala. Först och främst har nog missförstått begreppet mångfald en del. Motsatsen till mångfald är enfald. Det är monolitiska samhällen där människor är likadana, tycker likadant och sällan har andra erfarenheter och kunskaper än resten. Det är sådana samhällen som går mot sin grav. Det är sådana samhällen som stelnar och direkt leder till att utvecklingen går i stå. Alla länder är det , mer eller mindre. Det ska vi vara väldigt glada för. Det är så många influenser, kunskaper och erfarenheter som vi får ta del av och som vi har delgivit andra genom att människor i modern tid har fått möjligheter att flytta, ta del av världen genom nya medier och lära sig sådant som tidigare generationer inte hade möjlighet att göra. Det har gjort att vi vet mycket mer och har utvecklats, lärt oss och fått kunskaper och erfarenheter som i sin tur leder till att vi kan leva rikare liv. Det gäller på alla områden. Det finns ingenting som är viktigare än öppenhet mot omvärlden. Kultur kan aldrig vara annat än mångkultur. Annars är det inte kultur. Kultur betyder odling, och odling måste leva. Det gör den inte utan influenser. Det som är samhällssplittrande är enfald och rasism. Mot detta verkar folkbildningen genom den grund den vilar på, nämligen principen att alla människor har samma rätt och värde och att samhället är något som skapas och utvecklas tillsammans med alla som verkar i det. Bildning ger makten att delta i det. 125 (SD) replik: Mycket ska man höra innan öronen trillar av, brukar det sägas. Jag kan försäkra och att jag står så långt ifrån rasism eller andra extremideologier som man kan komma. Det ska både och i sin helhet ha väldigt klart för sig. Jag kan däremot inte beskylla för att sakna kreativitet i vad man läser in i vår reservation och vår motion. Det är klart att väldigt mycket av folkbildningen och väldigt många av studieförbunden, studiecirklarna och kurserna är riktigt bra. Det lyfte jag också i mitt anförande. Den största delen är en stor tillgång för det svenska samhället. Men det är klart att det också finns problem. Vi ser att vi har folkbildningskurser och studiecirklar som, som vi beskriver det, snarare aktivt verkar för att stärka och främja åtskillnad, separation och segregation än att till exempel försöka få människor som har kommit till från andra länder att bli en del av majoritetssamhället. Det, om något, är väl en pluralitet av enfald, om man låser in människor med andra bakgrunder i kurser och utbildningar som snarare syftar till att förstärka och bevisa att de är någonting annat än majoritetssamhället. Det är någonting annat än att de ska ingå i majoritetssamhället. är inget mångkulturellt land, även om många vill verka för att det ska bli så. Det finns många positiva sidor av att vi har haft influenser och att vi har kulturellt utbyte med andra länder. Jag tycker själv att det är väldigt bra och uppskattar det mycket när jag är ute och reser. Men en global mångkultur och mångfald i kulturmarkörer är inte detsamma som ett mångkulturellt samhällsbygge och statsbygge. 126 (V) replik: Jag har hört många sverigedemokrater säga vad de inte är. Men det räcker faktiskt att läsa vad ni skriver för att veta vad ni är. Jag förstår att ni försöker tvätta bort den stämpeln. Men, precis som jag sa i mitt anförande, blir det ganska svårt på kulturområdet. Jag har hört två tidigare replikskiften där har fått frågan: Vad är det ni menar med det mångkulturalistiska? Du har inte svarat. Du vägrar att svara på den frågan. Det finns ett annat ordspråk som lyder: Tala ur skägget! Det vi hör tala om är mer svepande skäl. Det finns kurser, och det finns studiecirklar. Han har också sagt i tidigare replikskiften att det är banalt att säga att det skulle handla om någon sambakurs eller någon reggaekurs. Han säger att det finns hundratals exempel, men när han blir ombedd att tala om ett kan han inte svara. Jag har här listan över dem som har fått statsbidrag. är orolig för att de går till samhällssplittrande verksamhet. Du kan få peka ut vilken folkhögskola det är som bedriver samhällssplittrande verksamhet och vilket studieförbund det är som bedriver samhällssplittrande verksamhet och projekt. 127 (SD) replik: Det finns ganska mycket att bemöta och diskutera i de här replikskiftena. Jag tror inte att vi ska förlänga debatten med det , i och för sig, men jag kan verkligen inte förstå att man inte ser några problem över huvud taget när det gäller kvalitetsuppföljning, väsentlighetsanalys och utvärdering av folkbildningen i stort. Hur kommer det sig att har kommit med kritik? Hur kommer det sig att Statskontoret vill granska den övergripande folkbildningen? Hur kommer det sig att gör en utvärdering om allting är frid och fröjd i fråga om hur folkbildningen kontrolleras och utvärderas? Jag tror inte att det är frid och fröjd. Jag tycker att det är betydelsefullt att se de övergripande linjerna. Vilket samhälle vill vi bygga? Handlar det om ett inkluderande samhälle och en nationellt sammanhållen gemenskap eller inte? Det är klart att vi kan peka på enskilda exempel. Hur ser det ut med Ibn Rushd, till exempel? Man arbetar aktivt för att främja en muslimsk identitet och för att behålla, bevara och också förstärka den åsiktsskillnad som grupper som kommer utifrån har när de kommer till . Det gör man i stället för att verka för att väva in dessa personer i majoritetssamhället. Hur många möten sker här med människor med en helt svensk bakgrund eller från helt andra socioekonomiska grupper? Hur mycket utbyte sker här? Är det en viss typ av människor som går de här kurserna? Eller sker det verkligen ett utbyte här? Varför ska samhället aktivt, trots att vi har partistöd, partibidrag och ett antal olika bidragsformer, understödja kurser i vänsteraktivistens vardag, till exempel? Det finns väldigt mycket gott med folkbildningen, men man måste också se fläckarna, som gör att det är problematiskt att motivera detta ur ett skattesubventionerande perspektiv. 128 (V) replik: börjar vi ringa in vad det är som faktiskt har problem med. Ibn Rushd är det studieförbund som han och har problem med. Vad förvånad jag blir – verkligen. Men, , vad har du för statistik som säger att det inte skulle vara svenska personer eller kristna personer som går där? Vilka belägg har du för det? Det kommer nog att bli svårt för att ta fram det eftersom det inte finns statistik som bygger på nationalitet eller religiös tillhörighet när man går på skolor. Jag har själv gått på . Det är som är huvudman för den skolan. Jag är inte . Jag är inte troende över huvud taget. Nog sker det möten på de här skolorna och i de här studieförbunden. Men det finns någonting annat bakom , vilket jag uttalade i talarstolen. Det handlar om en rasistisk politik, där det blir väldigt tydligt att det är muslimerna som är ett problem. Jag ska överräcka listan över de studieförbund och folkhögskolor som får bidrag. Då kan du till nästa gång du ska debattera den här frågan ringa in de skolor som faktiskt har de samhällssplittrande verksamheterna och de samhällssplittrande projekten. 129 (KD): bidrog folkbildningen starkt till demokratiutvecklingen i vårt land. Inte minst underlättades den svåra processen när människor lämnade sin hembygd och flyttade till städer och tätorter. har folkbildningen samma viktiga funktion att fylla när den erbjuder människor från andra kulturer en möjlighet att lättare komma in i sitt nya hemland. Det är exakt samma betydelse som då. efter , 1902, genomfördes den första studiecirkeln. startade –NTO den första rörelsedrivna folkhögskolan i vårt land, i . Studiecirkelidén byggde redan från början på att vuxna människor samlades för att fördjupa sin kunskap på områden som de själva fann intressanta och angelägna. Än är studiecirkeln grundbulten i studieförbundens verksamhet och lika viktig ur demokratisynpunkt som den har varit. Statsbidraget till folkbildningen i utgiftsområde 17 uppgår till ca . Som vi hörde tidigare finns det 150 folkhögskolor i vårt land, varav de flesta är folkrörelsedrivna. Folkhögskolan har fått en allt viktigare roll för unga människor, inte minst genom de studiemotiverande kurserna. På allmän kurs kan eleven läsa upp sina betyg för att komma in på universitets- och högskoleutbildningar eller få ett arbete. Företrädare för folkhögskolan brukar ofta med stolthet visa upp hur framgångsrika de är i detta arbete. har jag här i haft besök av elever i åldrarna 19–från den allmänna linjen på som ligger i län. Jag frågade eleverna vad de tyckte om den här sortens studier, och en flicka svarade snabbt att det hade gett henne en andra chans. Detta är något av det finaste med folkhögskolan – den ger människor en andra chans. Det är något som inte är lika självklart i andra sammanhang men helt avgörande i ett samhälle som säger sig vilja värna om utsatta människor. Genom att vara deltagarstyrd och deltagardriven kan folkbildningen stärka människors upplevelse av egenmakt och förmåga att påverka sin egen livssituation. Folkbildningen har också stora möjligheter att fånga upp de människor som av olika skäl inte deltar i det formella utbildningssystemet. Man gör det genom en lägre grad av formbundenhet när det gäller bland annat förkunskaper, studieformer och examinationsformer. Folkhögskolan är inte vilken utbildningsform som helst. Den har en tydlig särart som vi måste vara rädda om och ta till vara, inte minst med tanke på att folkhögskolan har blivit en egen utbildningsform. Det handlar om den idémässiga grunden, om pedagogiken och om självständigheten som ger folkbildningen en särställning i förhållande till andra utbildningsanordnare. Särartstanken utgår från idén om folkbildningens frihet och frivillighet samt dess alternativa synsätt på pedagogik och verksamhet. I motionen om arbetsförberedande etableringskurser för folkhögskolan från , lyfts betydelsen av folkhögskolan fram för just nyanlända invandrare främst med kort utbildningsbakgrund. Kurserna innehåller studier i svenska samt arbetsförberedande och samhällsorienterande insatser. Satsningen har visat sig vara en framgångsrik integrationsåtgärd som förhindrar utslagning. Som framgår av kulturutskottets betänkande är målet att detta år öka volymen inom ramen för medel som avsatts för en sådan ökning. Ett intressant projekt med lokala föreningsbibliotek bland invandrarföreningar har genomförts i . Föreningarna har själva fått bestämma vilken sorts bibliotek de vill ha. Deltagarna i studiecirklar har sedan hämtat in kunskap med hjälp av studieförbund och från lokala kommunbibliotek. Länsbibliotekschefen och bibliotekarierna har delat med sig av sin kunskap om hur man bygger upp ett bibliotek. De har också bistått med att få fram böcker. Invandrargrupperna i vårt land har verkligen tagit till sig folkbildningen. är nästan var femte cirkelledare i samtliga studieförbund invandrare. Inom studieförbundet ligger siffran på , och i hälften av NBV:s studiecirklar deltar personer med invandrarbakgrund. Det är väldigt höga siffror, och jag kan konstatera att folkbildningen med andra ord är ett viktigt verktyg i integrationsarbetet i vårt land. Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet om folkbildningsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Informationsutbytesavtal med betänkande 2014/15:SkU22 Informationsutbytesavtal med (prop. 2014/15:54) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 17 Informationsutbytesavtal med betänkande 2014/15:SkU23 Informationsutbytesavtal med (prop. 2014/15:55) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 18 Interparlamentariska unionen (IPU) betänkande 2014/15:UU12 Interparlamentariska unionen (IPU) (redog. 2014/15:RS3) 130 (S): välkomnar både redogörelsen om IPU-delegationens verksamhet och det arbete som har bedrivits . Den svenska delegationen har aktivt deltagit i IPU:s möten och har även anordnat ett seminarium i med koppling till arbetet i IPU. Interparlamentariska unionen (IPU)