prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — Därför tycker jag att det är viktigare att fokusera på de enkla handelshindren och på att lösa frågan om de tullar som finns kvar mellan och i stället för att ge storföretagen denna makt. Jag är orolig för att demokratin urholkas. återknöt till den exportstrategi som vi ska debattera här i kammaren . Det ska bli intressant att ta den diskussionen. Jag är orolig för att regeringen konsekvent har prioriterat oljeberoende diktaturer. Man har skrivit att man vill öka exporten till , , och . För mig är detta länder som står inför ett kraftigt oljeberoende, som har en försvagad ekonomi på grund av oljekrisen och som har en dålig demokrati. om effektivitet i exportgarantisystemet Jag förvånas över att regeringen gång på gång prioriterar diktaturer framför framväxande demokratier och prioriterar att flytta makt från människor till storföretag. 60 (S) replik: Jag skulle fortfarande vilja veta var egentligen står när det gäller TTIP-förhandlingarna. Man läser lite olika saker i debatten, och ibland får man bilden att absolut inte vill ha ett frihandelsavtal mellan och . Jag skulle välkomna om i stället fanns med och påverkade under den resa vi nu gör. Jag tycker att har många kloka ingångar som skulle kunna bidra till förhandlingsarbetet, så jag hoppas att ni kommer att vara med där. När det gäller tvistlösningsmekanismen, som var inne på, tror jag att vi kan göra mycket för att modernisera den så att inte beslut som fattats demokratiskt i undergrävs. Det är oerhört viktigt för oss. Jag tror att det går att kombinera ett modernt handelsavtal som är omfattande och långtgående med respekt för de beslut som vi fattar här i och i EU när det gäller miljö, löntagares intressen och så vidare. Vi hade en interpellationsdebatt där partikamrat var med och där vi diskuterade internationell handel och svensk export kopplat till mänskliga rättigheter. Det kommer att bli ett viktigt arbete i exportstrategin. Regeringens ingång är att handel bygger broar och att vi ska ha ett utbyte med länder som inte är demokratier. Det tycker vi är oerhört viktigt. ska vi ta ett stort ansvar för mänskliga rättigheter. Vi tycker att det är viktigt att ha handel med länder som inte är demokratier för att kunna vara med och påverka och sprida den svenska modellen. 61 (MP): Handel har varit viktigt . Regeringen vill att ska främja en fri och rättvis världshandel. Det är ett bra mål. Jag vill här och passa på att höja blicken över dagspolitiken och diskutera vad begreppen ”fri” och ”rättvis” kan innebära. Frihandel är för många ett oreflekterat positivt laddat begrepp – visst är det bra med fri handel. Men för vem är den fri? Den enes frihet kan leda till den andres ofrihet. Frihandel urartar lätt till att ett litet antal megakoncerner kontrollerar handeln i en viss bransch, och då har det ju inte längre något med fri handel att göra. Hur ser vi till att handeln blir rättvis? Alla aktörer har inte samma möjligheter. Den globala marknaden är något helt annat än de lokala marknaderna, och självklart går det inte att jämföra transnationella jättekoncerner och små lokala företag, varken när det gäller förmåga att konkurrera på olika marknader eller förmåga att hävda sina intressen i politiken. Närings- och handelspolitik får inte inriktas på att ensidigt tillgodose de företags och branschers intressen som har resurser att göra sig hörda. Medborgarnas – människornas – intressen måste vara högsta prioritet. Det gäller både dem som bor i och dem som bor i andra länder. om effektivitet i exportgarantisystemet Jag vill påminna om att vi här har ett ansvar för politiken för global utveckling, PGU, som en enig riksdag beslutade om 2003. Dess övergripande mål, som gäller alla politikområden, är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling, och de politiska beslut som fattas i ska ta hänsyn till effekter på fattiga länder och människor. Hur handel bedrivs är en nyckelfråga för att detta ska bli mer än vackra ord. Handel handlar om så mycket mer än att köpa och sälja varor och tjänster. Den handlar i högsta grad om maktförhållanden. Olika slags handel får olika konsekvenser. Vem tjänar på handeln? Vilka konsekvenser får handeln och dess regelverk för hälsa, miljö och demokrati? Vilket slags handel bör vi främja, och finns det handel vi bör stävja? Dessa frågor måste vi ställa oss kontinuerligt när vi utformar handelspolitiken. Vad gäller TTIP och andra handelsavtal är det viktigt att vi slår fast i betänkandet att ska stå upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa och att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Marknaden och demokratin har olika styrprinciper – , en röst eller en person, en röst. Dessa får inte blandas samman. Demokrati får aldrig ses som ett handelshinder. Vidare är det avgörande att möjligheten att genom demokratiska beslut stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa inte försämras i jakten på ökad tillväxt och sysselsättning när handelsavtal förhandlas och upprättas. Det är väldigt bra att detta klargörs i betänkandet. Det är också bra att statens arbete med kapitalflykt pågår på flera olika sätt – genom , och så vidare. Det gäller att följa detta väldigt noga och vid behov skärpa åtgärderna framöver. Export av många slags produkter och tjänster är självklart bra att främja, och det är bra att staten stöder små och medelstora företag i detta. Här vill jag passa på att nämna de kommunala energibolagen, som hämmas av otidsenlig lagstiftning som hindrar dem från att exportera viktig miljöteknik de har utvecklat. Dessa medborgarägda företag får inte verka på samma villkor som aktieägarföretag, och detta menar jag behöver rättas till. Ungefär hälften av det globala handelsutbytet utgörs av handel med likvärdiga produkter. Låt mig ge ett banalt exempel: och exporterar kakor till varandra. Den kände miljöekonomen har påpekat att det vore förnuftigare att byta recept med varandra i stället för att exportera kakor mellan kontinenter. Kakhandeln ger upphov till tillväxt – ja, men det är en oekonomisk tillväxt när kostnaderna för onödig energiförbrukning och miljöskador orsakade av transporterna räknas med. Frihandelssystemet av klarar inte av att i sin prisbildning integrera sådant som miljöbelastning från ökande transporter eller hälsoproblem orsakad av dålig arbetsmiljö. Produktionen flyttas dit miljökraven är lägst och arbetsvillkoren sämst. Den komparativa fördelen orsakar miljöförstöring, försämrad folkhälsa och social utslagning. Detta är en livsviktig aspekt på handel och ekonomisk tillväxt som inte får glömmas bort och som måste hanteras. All handel är inte av godo. I betänkandet berörs också tvistlösningsmekanismer i olika bi- och multilaterala handelsavtal. Låt mig åter höja blicken lite över dagspolitiken. Vad gäller tvistlösningsmekanismer behöver vi för att kunna ta ställning till dem veta vad de skulle tillföra i avtal mellan länder med fungerande rättssystem och fungerande marknader för försäkringar mot illegal expropriering och liknande. Vilket mervärde ger tvistlösningsmekanismer medborgarna i respektive länder? Vilket mervärde får företagen – de stora och de små, lokala? om effektivitet i exportgarantisystemet Tvistlösningsmekanismer i handelsavtal brukar ge företag rätt att stämma stater medan motsvarande rätt för stater eller civilsamhällen att stämma företag inte ges. Denna obalans blir tydlig i betänkandets resonemang om företagens ansvar för mänskliga rättigheter. Där gäller frivillighet. Det finns bra riktlinjer för företags sociala ansvar, framtagna av bland andra och FN. Det är viktigt och bra att staten stöder företagens arbete för hållbarhet och mänskliga rättigheter, och jag är övertygad om att de allra flesta företag verkligen vill göra ett bra arbete på det här området. Trots att många företag gör ett gott arbete på området får vi dock gång på gång rapporter från organisationer som om missförhållanden hos svenska företag och deras underleverantörer i verksamheten utomlands. Jag vill därför än en gång lyfta blicken lite bortom dagspolitiken och framföra att det är viktigt att gå vidare med frågan om företags ansvar och rent av undersöka möjligheterna att införa skarpare verktyg för att säkerställa att företag inte medverkar till brott mot mänskliga rättigheter utomlands. Det finns en lag i , faktiskt , som heter Alien Tort Claims Act. Den ger rätten att stämma företag och gör det möjligt att vid amerikansk domstol lagföra amerikanska företag för brott mot mänskliga rättigheter begångna utanför . Då beaktar man även vad deras underleverantörer gjort. Med hjälp av denna lag har 18 burmesiska bybor fått sin sak prövad av en domstol i . De anklagade det kaliforniska oljebolaget för att ha utnyttjat dem som tvångsarbetare vid anläggandet av en pipeline, vilket var ett projekt det amerikanska bolaget utförde på uppdrag av militärregimen i . Även kinesiska demonstranter vars identiteter lämnats ut av Yahoo vände sig till amerikansk domstol. Både och Yahoo valde förlikning och ekonomisk gottgörelse i stället för att fullfölja rättsprocesserna. Lagen hade alltså effekt i praktiken. Företag måste liksom stater och enskilda ha både rättigheter och skyldigheter, och det måste finnas effektiva system för att skydda rättigheter, se till att skyldigheter respekteras och se till att nationella och internationella lagar inte bryts. Med allt detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 62 (M) replik: Det var intressant att kom in på det här med komparativa fördelar, för jag hade på mitt papper skrivit frihandel, och . De ska stängas, och man ska byta recept. Jag undrar hur det skapar mer tillväxt. För mig ser frågan annorlunda ut, om vi nu ska utgå från kakorna. Det betyder att man arbetar fram nya lösningar för drivmedel, transporter, teknikutveckling och sådant ni själva var inne på, för att lösa problem man ser och kunna behålla jobb och ge folk det de efterfrågar. Uppenbarligen finns det nämligen en efterfrågan på de här kakorna. om effektivitet i exportgarantisystemet Frågan är alltså: Ska man använda TTIP till att skapa möjligheter, eller ska man förbjuda, stoppa och avveckla? 63 (MP) replik: Jag tycker att det är roligt att vi får en debatt om de här viktiga frågorna. Det vill belysa är att det om man skapar tillväxt genom att skicka kakor mellan kontinenterna också blir oönskade effekter. Det blir miljöförstöring, onödiga transporter, energiåtgång och klimatpåverkan, och det räknas inte in i priset. Då kan det faktiskt bli en oekonomisk tillväxt om man ser det ur ett samhällsperspektiv. Alternativet kan naturligtvis vara att man bakar kakor enligt amerikanska recept i och enligt svenska recept i . Därmed får man fortfarande jobb men slipper transporterna. Transporter har ju inte ett egenvärde i sig. Så kan man också se det, och det är det vill belysa. Det här är stort och komplext. Visst ska vi ha export, men man får tänka sig lite för också. 64 (M) replik: Onödiga effekter, transporter och egenvärde – nej, jag vill säga tvärtom. Med den politik för förstår jag att man vill höja kilometerskatterna och höja skatterna på transporter över huvud taget. På något vis tror jag inte att timret flyger ut ur av sig självt, utan man måste ha transporter. Jag vill alltså inte riktigt kalla det ett egenvärde, utan det är en viktig del av och komponent i det svenska företagandet. Jag nämnde i mitt anförande den lilla företagaren och hur det här börjar, alltså att det växer från den lilla människan som startar, driver och utvecklar någonting. Jag skulle vilja höra svar när det gäller en näringspolitiksskatt på 27,3 miljarder från regeringen och 630 miljoner på näringspolitiken. Det är högre skatt, och företagen ges krångligare och svårare regelverk. nämnde att man vill exportera teknik, och med tanke på hur man resonerar undrar jag hur man ser på det här med välfärdsteknik och välfärdsidéer som kan komma människor till del. Det kan ge bättre lösningar inom det medicinska området, inom omsorg och så vidare. Där finns det andra länder som är intresserade, och stoppar man möjligheten till valfrihet. 65 (MP) replik: Jag har samma erfarenhet som av vad företagarna önskar sig. Man behöver kompetent personal att anställa för att kunna utvecklas. Man behöver infrastruktur – tåg som fungerar och kollektivtrafik. Man behöver bostäder. För att detta ska fungera behöver vi ha en rimlig beskattning. Man behöver också ha en rehabilitering och en sjukvård som fungerar och så vidare. Man behöver och efterfrågar kort och gott en fungerande välfärd. Där svarar jag alltså precis som gjorde. Det var många frågor på en gång, men det fanns en fråga om transporter. Det är skillnad mellan nödvändiga transporter och onödigt åkande och resande. Det är också en viktig princip för oss att förorenaren betalar. Ställer man till en klimatskada ska man betala för sig, och det är ett marknadsekonomiskt tänkande jag utgår ifrån att delar. Till skillnad från andra saker är till exempel flyget, särskilt det internationella, skattebefriat eller skattesubventionerat på många områden. om effektivitet i exportgarantisystemet Jag, i min tur, undrar hur tänker där? Vem ska betala för klimatpåverkan? Och hur ska vi få ned den? Vi måste minska behovet av transporter genom smart samhällsplanering, och vi måste få över godstransporterna från klimatskadliga transportslag till järnväg och sjöfart i mycket högre grad än . Hur ser ni på det? Hur vill ni lösa det, om ni inte vill ha kilometerskatt? 66 (C) replik: Vi vet att besöksnäringen växer så att det knakar i , och det är jätteroligt. Hela 173 000 personer är sysselsatta inom den näringen . Och jag tror att det kommer att kunna bli många fler. Som jag tog upp i mitt anförande tidigare kan man på turistnäringens hemsida se att den globala turismen beräknas växa . Det vore roligt om vi i kan ta någon eller ett par procent av den andelen. Det skulle göra mycket för jobben i . Det är många unga och många nysvenskar som får sina första jobb inom den här branschen. Därför är det konstigt att vill vara med och höja kostnaderna för att anställa unga. Många av dem får kanske inte chansen då. Om man står och väger mellan att välja någon med erfarenhet eller någon som inte har erfarenhet och det kostar ungefär lika mycket att anställa dem väljer man oftast den som har erfarenhet. gjorde en undersökning inom besöksnäringen . Och av de tillfrågade småföretagarna sa att höjda arbetsgivaravgifter för unga skulle leda till att ungdomar får gå från sina jobb. Det är väldigt tråkigt. Min fråga till och blir då: När var med och fattade beslutet tog ni då det här beslutets konsekvenser för unga människor i beaktande? 67 (MP) replik: Tack för frågan, ! Jag delar naturligtvis uppfattningen att besöksnäringen är viktig, inte minst för att den är arbetsintensiv; det går inte att rationalisera bort jobb på samma sätt där som inom till exempel tillverkningsindustrin. De trenderna blir också allt tydligare. Jag vill visa på en annan aspekt. Det gäller också att vara rädd om de attraktiva miljöer som turisterna faktiskt vill besöka, till exempel på norra . Det gäller att se till att det finns förutsättningar för en levande och blomstrande turistnäring. Vi måste vara uppmärksamma på och verkligen värdera även jobbaspekten när vi väger olika intressen mot varandra. Det här handlar också om jobb som kan finnas på lång sikt. Näringarna kan blomstra om vi skapar förutsättningar för att vara rädda om de natur- och kulturvärden som vi har. När det gäller arbetsgivaravgiften har den inte visat sig vara särskilt effektiv. Vi är mer inne på utbildning och annat, precis som redogjorde för tidigare. Jag har inte något att tillägga där egentligen. 68 (C) replik: om effektivitet i exportgarantisystemet Tack för svaret, ! Besöksnäringen ger också landsbygden stora möjligheter. Jag bor i , och om det är något som vi har gott om så är det plats. När jag går ut på gräsmattan är det inte många som ser mig, och så är det överallt. Vi välkomnar alltså fler turister till norra . Och jag kan tycka att landsbygden förtjänar de här arbetstillfällena. Landsbygden är inte bara ett museum dit stressade storstadsbor kan åka om sänder bara för att det är trevligt. Det är jättebra att , tillsammans med Socialdemokraterna, ger ett ökat anslag, närmare 30 miljoner, till Visit för att fler utländska besökare ska kunna komma till . Det behövs mer, men det är liksom gott. Jag blir dock förtvivlad över att ni höjer kostnaderna för branschen som har så små marginaler som det är. Det är klart att det påverkar en småföretagare om till exempel kostnaderna för en ung anställd höjs med ca 40 000 . Det är jättemycket pengar. Hur tänker ni när ni höjer kostnaderna för att anställa unga? Den här branschen kommer inte att må bra av det. Det säger de dessutom själva. Ni kompenserar i stället med någonting som heter traineejobb, inom vissa branscher såsom vård, fritidsverksamhet och så vidare. Men det är inga riktiga jobb. Det är tillfälliga jobb. Varför vill ni hellre ge pengar till tillfälliga jobb än att ge ungdomar möjlighet att få in en fot på ett riktigt arbete? 69 (MP) replik: Att få in en fot i välfärden är inte heller dumt. Det kan också leda till en fast anställning. Och behoven är enorma; det behövs verkligen många i vården och i omsorgen. Det finns självklart många riktiga jobb som behöver göras. Vi vill satsa på utbildning, och vi vill satsa på goda förutsättningar för olika näringar. Vi har gjort en helhetsbedömning som vi tycker är den klokaste. 70 (KD): Jag kan inte låta bli att reagera. För nytillkomna besökare i kammaren kan jag meddela att vi egentligen har en debatt om om exportgarantisystemet. Det kan man inte tro. Här har det nämligen handlat om precis allt annat inom det politiska fältet. Den som jag tror slog rekordet var den socialdemokratiska ledamoten som inte kunde undanhålla sig från att ta till en totalt förfärlig retorik gentemot den före detta alliansregeringen. Hon anklagade den för att ha tagit livet av folk. Här i kammaren får man väl ändå fundera över om vi ska hålla på med den typen av retorik eller om vi ska hålla oss till ämnena för debatterna. Det kanske är sådant som man lär ut på Bommersvik och socialdemokratins andra kursgårdar. Men det är inte vad jag som kristdemokrat har lärt mig. Annars skulle jag mycket väl kunna gå igång på och säga att fastighetsskatten drev folk från hus och hem, att förtidspensioneringar i hundratusentals osynliggjorde människor i det här landet och att det bara handlar om människor som kollektiv och inte efter behov. Det skulle jag kunna gå igång på. Och det kan vi gärna ta en särskild debatt om. om effektivitet i exportgarantisystemet har tack och lov förändrats med alliansregeringen. Folk tänker själva. Och det är jag otroligt tacksam för. 71 (S) replik: Någon ordning får det vara, . Jag gick inte ifrån ämnet. Jag höll ett anförande om granskning. Jag talade om exportstrategin och framtida satsningar på svensk export. Det var dina allianskamrater som gick upp och började tala mycket bredare om andra politiska frågor som jag svarade på. Jag sa inte att alliansregeringen har tagit livet av folk. Jag sa att ni försämrade sjukförsäkringen så pass mycket att sjuka människor tvingades gå och arbeta trots att de borde vara hemma och få ersättning från samhället. Det kan du läsa om i protokollet, som kommer ganska snabbt. 72 (KD) replik: Då kan jag påminna om vad hon faktiskt sa. Hon nämnde ensamstående föräldrar som inte har råd och arbetslösa som uppenbarligen inte längre har råd att leva. Jag uppmanar ledamoten att själv ta del av vad hon har sagt från talarstolen . Mina allianskamrater, som du nämnde, har nog samma uppfattning som jag har om vad som faktiskt sas. I fullmäktige kan ordföranden ibland slå klubban i bordet och säga att talaren inte håller sig till ämnet. Så gör vi inte här, men det borde uppenbarligen göras. Det som sas i anförandet var väldigt långt ifrån ämnet om exportgarantisystemet och hur det fungerar. Jag vågar nog påstå, , att du själv hade kunnat hålla dig till ämnet, utveckla det och svara på frågor utifrån den skrivelse som regeringen har lagt fram i anslutning till . Men jag hörde dig inte säga någonting om stora och små företag och om hur ska använda kreditsystemet för att gynna till exempel småföretag. Det tog jag upp i mitt anförande. Varför inte hålla sig till det och utveckla det, om nu ledamoten företräder en regering som i och för sig inte har samrått med det andra regeringspartiet? Det hade varit intressant att höra hur ni ska lösa problemen när små företag inte får del av exportkreditgarantierna. 73 (S) replik: Som svar på fråga angående hur vi ska få att jobba mer med små och medelstora företag vill jag påpeka att var hos näringsutskottet och berättade hur man försöker att satsa mer på att jobba med små och medelstora företag. Regeringen har också ändrat i regleringsbrevet till för att denna fråga ska vara mycket mer prioriterad. Så vi har gjort precis det som rekommenderade oss att göra. om effektivitet i exportgarantisystemet I mitt anförande höll jag mig till ämnet, men sedan fick jag frågor om varför vi höjer skatten så mycket på företagande och satsar förhållandevis lite på exportfrågor. Då förklarade jag för dina allianskamrater att problemet för svenska företag är att de inte hittar kompetent personal för att de ska kunna anställa och växa. Det byggs för lite bostäder, så personen som de vill anställa kan inte flytta till den kommunen. Det är bristfälliga satsningar på infrastruktur så att människor inte kan ta sig till arbetet. Då förklarade jag hur vi vill finansiera detta. Alliansregeringen skar ned på antalet utbildningsplatser, som det finns en stor efterfrågan på kompetent arbetskraft. Svaret som alliansregeringen har haft på de stora samhällsutmaningarna har varit att sänka skatten. Det har inte fungerat, säger jag och regeringen. Vi måste göra annorlunda. Då gick jag in på hur ni har försämrat trygghetssystemen genom att sänka skatterna för dem som har höga inkomster för att försämra sjukförsäkringen och a-kassan. Det var så jag kom in på det ämnet. Jag som riksdagsledamot måste kunna svara på de frågor som jag får. Det tycker jag är artigt, och det förväntar jag mig att andra ledamöter ska göra. För att avsluta replikskiftet lite trevligt vill jag passa på att tacka dig, , för din tid här. Jag vet att du snart lämnar , och vi kommer att sakna dig och ditt trevliga humör. (ÅLDERSPRESIDENTEN: … som har smittat av sig på hela debatten här.) 74 (KD) replik: Vilken tur att vi har en kristdemokrat här som har ett gott humör! Det passar ju bra vid det här tillfället. tycker uppenbarligen att höjda skatter är bättre än sänkta skatter. Minskad konsumtion är bättre än ökad konsumtion för att man ska få fart på näringslivet – både små och stora företag – och de olika branscher som finns i det här landet. Du talade om , , som det största och bästa länet i det här landet när det gäller exportföretag. Ja, men jobba för dem då! Se till att åkerinäringen får bättre villkor! Försämra inte för dem! Höj inte skatterna för folk i allmänhet genom att minska möjligheterna för företagen att anställa människor! Det är ju helt galet. Är det verkligen så att både socialdemokrater och miljöpartister tror att höjda skatter på arbete ska ge fler arbeten? Det måste ju vara en helt ologisk kullerbytta som inte heller går att förklara utomlands, om nu någon skulle våga sig utanför landets gränser och försöka att göra det. Jag ser inte någon möjlighet för att vi kommer att få en bättre arbetsmarknad, ett starkare företagande och därmed också en starkare export. Men jag hoppas det, både för skull och för oss alla andra som inte bor i landets bästa exportföretagarlän . Jag hoppas det också för mitt län, . om effektivitet i exportgarantisystemet Jag vill än gång säga i den här debatten att jag hoppas på en bättre exportgaranti helt enkelt för alla företag. Överläggningen var härmed avslutad.