prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Det är bara synd att energiministern inte kan vara här med oss . Vi i Liberalerna har tre övergripande mål för vår energipolitik. Det är klimatet, försörjningstryggheten och energisäkerheten. Vi vill se en energipolitik som vägleds av dessa tre mål. Tyvärr tycker vi inte att så är fallet i regeringens budget. Viktigast är klimatet. Liksom drev en av sina kampanjer på temat It’s the economy, stupid, bör vi alla tänka It’s the climate, stupid. Målet för svensk energipolitik och framför allt för europeisk och global energipolitik måste vara koldioxidfritt. Det är ett mycket mer relevant mål i dessa tider och betydligt mer brådskande att uppfylla än regeringens lite diffusa vision om förnybart. Jag hade förmånen att representera Liberalerna på klimattoppmötet i tidigare . Man undrar om det verkligen var samma möte som regeringens ministrar deltog i. Fokus var att minska koldioxidutsläppen. Fokus var inte att göra sig av med koldioxidsnåla energislag. Vi vet att utmaningarna framför allt ligger utanför gränser. Vi kan göra mycket mer för att minska koldioxidutsläppen i våra grannländer. I har vi nästan uppnått koldioxidfri energiproduktion, men det är utanför gränser som utmaningarna finns. Tyvärr har regeringen intagit ett strikt svenskt perspektiv. Det viktiga är att klarar sina mål och kan vara bäst i klassen. Men det gagnar inte världen på något sätt att regeringen skryter med fina miljömål om tusentals människor dör i av lungcancer på grund av koleldning eller om våra baltiska grannar eldar fossilt och EU:s klimatmål därför spricker. Klimatet är en gränsöverskridande fråga, och då måste energipolitiken ha tydliga drag av detta. Liberalernas andra mål för energipolitiken är försörjningstrygghet. Vi måste kunna garantera el till rimliga priser . Vid ett besök som några av oss gjorde på framkom att endast 0,1 sekunders strömavbrott orsakar skador på och förstör stål för företaget. De siffrorna sätter fingret på vad försörjningstrygghet betyder i praktiken, och där är effektbalansen central. Ju mer väderberoende elproduktion vi bygger in i systemet, desto större blir utmaningen. Så länge vi inte har lagringsmöjligheter för el måste vi värna den baskraft vi har i . Liberalernas tredje mål i energipolitiken har en säkerhetspolitisk klang och handlar om energisäkerhet. Regeringens höjning av effektskatten i då elpriset är mycket lågt straffar ut den svenska kärnkraften. Det leder till att fossil elproduktion tilltar i vårt närområde. Men frågan om energisäkerhet för våra grannländer är minst lika allvarlig. Med det kraftigt försämrade säkerhetsläget som vi har sett i vårt närområde är våra EU-vänners beroende av rysk gas mycket allvarligt. Upp till sex EU-medlemmar är helt beroende av för sina gasleveranser. Flera har upplevt politiska påtryckningar kopplade till sina energiavtal med . skulle kunna exportera säker el till våra baltiska grannar för att hjälpa dem från ryskt gasberoende om det inte vore så att regeringen i stället väljer att göra sig av med svensk elproduktion. Solidaritet med våra grannar kastas i papperskorgen. Det hjälper inte heller att precis har tagit initiativ till en energiunion, vars syfte bland annat är att göra EU mindre beroende av rysk gas. Den slår dövörat till och fortsätter att predika sitt mantra om förnybart för svensk del, oavsett vad som händer säkerhetspolitiskt och vad som händer i , som om våra baltiska grannar inte fanns och säkerhetspolitiken var densamma som . Slutligen vill jag säga några ord om solenergi. Redan kunde konstatera att allt kretsar kring solen. Jag tror att många av dagens energiutmaningar, framför allt på global nivå, kan lösas med hjälp av solen. Vi vet att solenergin har en teknisk potential på . Det är så att man baxnar. motsvarar 50 gånger världens elanvändning. Då säger många: Men i är det mörkt och kallt och vi har ingen potential för solenergin. Ni i kammaren säger inte det, men det finns en utbredd tro hos allmänheten att det är så. Men vi vet att om av alla lämpliga tak i skulle kläs med solpaneler skulle vi kunna komma upp i av elproduktionen med hjälp av solen. Det är rätt spännande siffror. Därför är det synd att regeringen inför en solskatt på den här typen av storskalig produktion av solel. Jag tror att det sänder fel signaler i ett skede där många offentliga takägare äntligen har bestämt sig för att satsa på solen. Det har tagit ett tag innan folk har förstått att man kan satsa på solpaneler. Vi vet att planerat för solpaneler, men med den nya skatten kommer man antagligen att få skrota de planerna. Det är helt fel princip att beskatta egenproducerad el. Man kan jämföra det med att beskatta hembakat bröd eller kanske barnens hemgjorda julgodis. Avslutningsvis vill jag återkomma till de energipolitiska mål som Liberalerna tror på. Fokus bör vara på klimatet, som är vår första prioritet, samt på försörjningstrygghet och energisäkerhet. På så vis får vi en välfungerande energipolitik som inte stannar vid vår egen navel, vid gränser, utan kan se till att klimatets utmaningar även kan lösas hos våra grannar. I detta anförande instämde (M). 164 (MP) replik: sa att regeringen har ett strikt svenskt perspektiv, vilket gjorde mig förvånad. Vi är just nu i slutförhandlingarna av klimattoppmötet i , där i den här budgeten som regeringen lägger fram satsar till FN:s gröna fond, som är en nyckel för det globala klimatarbetet. Med regeringens satsning är världens största givare till klimatbistånd per capita. Vi har ett stort arbete och en viktig roll när det gäller att hjälpa till med det globala klimatarbetet. och talar sig varma för kärnkraft. Jag upplever att Liberalernas engagemang aldrig är så starkt i klimatfrågorna som när man använder det för att argumentera för mer kärnkraft. Vi hade behövt det engagemanget i klimatfrågorna när det exempelvis handlade om att ville stärka positionen inför förhandlingarna om EU:s nya klimatmål. Jag vill fråga om den effektskatt som Liberalerna föreslår ska tas bort helt och hållet till 2019 och hur detta ska finansieras. Vi kan se i Liberalernas budgetförslag att man inte redogör för någon energibudget för i planperioden, vilket alla andra partier gör i sina tabeller. För Liberalerna finns det inget annat än en stjärna i budgettabellen . Jag är intresserad, och säkert många med mig, av hur Liberalernas energibudget ser ut. Jag kan konstatera att det sammanfaller med att man i brödtexten skriver att man vill ta bort effektskatten. Den effektskatt som finns står för i statens intäkter. Om man som politiskt parti föreslår att helt och hållet skattebefria kärnkraften, vilket kostar , väcks frågan: Hur finansierar Liberalerna det? 165 (L) replik: Det är roligt att vill betygsätta mitt engagemang i olika frågor. Jag tyckte själv att jag uppbringade rätt mycket engagemang när jag pratade om och solenergin. Det är väl ändå motsvarande vad man brukar säga om vårt kärnkraftsengagemang. Det jag nämnde om att fokus ligger mycket på svenska mål rör framför allt närområdet. Det är dit som vi har möjlighet att exportera vår svenska koldioxidfria energi, och på så sätt kan vi hjälpa andra länder med deras utmaningar. Det har ingenting att göra med en grön klimatfond, som är bra, och det klimatarbete som vi måste bedriva inom ramen för biståndet. Som jag nämnde i anförandet rör det här framför allt och de baltiska länderna. Det finns kablar dit från , och vi skulle kunna bidra mycket mer genom att exportera svensk el och hjälpa till med den klimatutmaning som finns. av elproduktion kommer från kolkraft, och förutom klimatproblemen finns det också stora hälsoproblem. Länder i har ett stort beroende av rysk gas, och där skulle vi också kunna vara behjälpliga. Jag vet av samtal med till exempel ambassadör att de är intresserade av det. När regeringen riktar in energipolitiken åt ett helt annat håll och väljer att straffa bort kärnkraften försvinner den möjligheten. Det är det som är kontentan i min kritik om att man har ett svenskt perspektiv i det här sammanhanget. Man fokuserar på förnybart så snabbt som möjligt i stället för att se sammanhanget och hjälpa länder i närområdet med de här stora utmaningarna. När det gäller effektskatten är den finansierad. De 5 miljarderna finns i vår budget. Exakt hur det ser ut kan jag inte svara på. Men för oss är det viktigt att ta bort den effektskatt som finns just eftersom vi tycker att vi ska bevara den befintliga kärnkraften. Som har nämnts tidigare i debatten är det ett faktum att flera av de befintliga, nyare reaktorerna också kan komma att behöva stängas snart. Jag skulle vilja höra svar på hur man hjälper klimatet i vårt närområde genom att straffa bort ännu fler kärnkraftsreaktorer. 166 (MP) replik: I sin budget har Liberalerna prioriterat att ta bort effektskatten och fler skatter på kärnkraften. Det är mer än den samlade klimatbudgeten. Och den klimatbudgeten är alltså historiskt stor. Jag vill att alla förstår proportionerna. Om man prioriterar att skattebefria kärnkraften har man mindre att satsa på teknikutveckling av till exempel solenergi, elbussar, energieffektivisering – alla viktiga satsningar. Det är viktigt att Liberalerna redogör för sin budget . Under mina år i har jag aldrig varit med om att ett parti inte redogör för sin budget . Det förvånar mig att se en stjärna i budgettabellen för Liberalernas budget 2019. Det behöver förtydligas hur de finansierar borttagandet av effektskatten. Det handlar om att prioritera. Politik handlar om att välja. Då väljer inte regeringen att göra en så stor skattesubvention utan väljer i stället att använda pengarna till mycket annat. Vad gäller fråga om export av el ser jag att har en jätteviktig roll när det gäller att hjälpa våra grannländer och hela världen att minska sina utsläpp genom att utveckla teknik. Det är framför allt förnybar energiteknik som efterfrågas och som vi kan utveckla. Jag välkomnar också fortsatt export från . Men jag ser det inte som ett alternativ att vi ska hålla kärnkraften under armarna när den inte är lönsam eller säker för att vi ska exportera den elen. Jag ser en stor potential i de siffror vi politiker har till vårt förfogande från bland annat . Vi kommer att fortsätta exportera el och därmed göra en klimatinsats hos våra grannländer. Men vi ska successivt börja växla över från kärnkraft som börjar bli gammal till förnybar elproduktion som vi bygger ut och exporterar till våra grannländer. Den största utmaningen är framför allt hur vi ska bygga fler elnät. Jag välkomnar att nu arbetar med en politik för att fler länder ska kopplas samman. Det är också en möjlighet för mer förnybar energi när vi länkar oss samman och samarbetar. 167 (L) replik: Det är roligt att är engagerad i vår budget. Som jag sa är den borttagning av effektskatten som vi förespråkar finansierad till i alla skeden. Om det finns en asterisk eller ytterligare en tabell som inte är tydliggjord kan jag absolut klargöra den för . Det som är intressant att diskutera är effektskatten i sig, att diskutera den effekt den har haft och vilken effekt den kan ha framöver. Vi får tydliga signaler från kraftbolagen om att de redan med den nuvarande nivån tror att de kvarvarande reaktorerna är hotade. Då får vi ett helt annat läge, innan vi har några som helst lösningar på de framtida problemen, innan vi har någon som helst lösning på lagringsfrågan som ligger ännu längre fram i tiden. Det är lätt att undvika den stora frågan, nämligen vilket ansvar är berett att ta för beslutet och de effekter som kan komma ut av det . Det är tydligt att det här har varit vilja och politik även om de nu låtsas som att det är marknaden som har bidragit till det här eller att det skulle vara en lönsamhetsfråga. Det är ett tydligt politiskt budskap, kanske inte i regeringssammanhang, men i andra sammanhang, som på hemsidor och flygblad, gläds de över och propagerar för beslutet. Det skulle vara intressant att höra tala om effekterna av effektskatten och vilken fortsatt effekt den höga skatten kommer att få . Men det får bli en retorisk fråga eftersom detta var min slutreplik. 168 (SD) replik: Liberalerna verkar ha en nyvunnen vurm för solkraft som de har engagerat sig lite i. Jag har några frågor om de konkurrenssnedvridande subventionerna som de försvarar. Det grundläggande bekymret i det svenska kraftsystemet är inte att hantera effekten . Det är att bemästra säsongsvariationerna. I har vi dubbelt så stor kapacitet sett till behovet , och det är betydligt besvärligare . Det är under det kallare halvåret det finns bekymmer med att bemästra situationen. Redan under föregående sommar kunde vi se nedregleringar i kraftstationerna i . Man hade för mycket effekt i systemet och kunde inte bli av med det. För att se till att priset inte gick under noll stängde man av och minskade effekten. Storskalig satsning på solkraft kommer att förvärra den problematiken för de producenter som är beroende av att kunna producera även . Det gäller exempelvis vindkraft, kärnkraft och vattenkraft. Jag vill tala mer med om just leveranssäkerhet och effektbalansen. Med hur mycket tror Liberalerna att solkraften skulle kunna bidra till effektbalansen när vi har det som svårast och leveranssäkerheten är avgörande? 169 (L) replik: Vad roligt att för en gångs skull få diskutera solenergi! Vårt förslag syftar inte till 100-procentig elproduktion av just solenergi. Effektbalansen upplever vi alltså att vi kan lösa med den kombination som vi tror på. Där spelar kärnkraften en viktig roll som baskraft. Vi tror att man med vårt förslag om avskaffande av effektskatten kan bevara den befintliga kärnkraften under den långa livslängd som den har kvar. Vattenkraften spelar också en viktig roll. Den har som vi alla vet en viktig reglerfunktion i energisystemet och kommer kanske att spela en ännu större roll . Sedan finns också det förnybara som en viktig komponent. Vi lyfter fram solkraften eftersom vi tycker att man inte talar tillräckligt mycket om solens potential, i men kanske framför allt globalt. Därför nämnde jag de globala siffrorna på . Solen är en viktig del av lösningen i men framför allt på global nivå. I länder som inte har utvecklats så långt, där man inte har utbyggda ledningar och kraftnät, kommer lokala solpaneler och solceller att kunna spela en enormt viktig roll för att elektrifiera länderna. Svaret på frågan är helt enkelt att vi ser ett helhetssystem där det ingår andra kraftslag som också kommer att kunna bidra till effektbalansen. 170 (SD) replik: delar givetvis Liberalernas syn på möjligheterna med och potentialen i kärnkraften. Men ser fortfarande inte varför skattebetalarna ska vara med och lägga till medel, vilket de konkurrensvridande subventionerna till dem som blir befriade från att betala energiskatt som alla andra är ålagda att betala indirekt innebär, när det inte finns ett behov och det inte hjälper systemet. Varför ska andra vara med och betala? Kapaciteten är fortfarande dubbelt så stor sett till behovet. Man kommer alltså i stället att försvåra för de övriga och försämra möjligheterna att uppföra vindkraftverk. Man kommer att göra det svårare att hålla vattenkraften och kärnkraften lönsam. Om man trycker in ännu mer produktion när det inte finns efterfrågan tränger man undan möjligheten att klara av effektbalansen även . Varför anser Liberalerna att det är viktigt att subventionera produktion då det inte finns efterfrågan? Det står var och en fritt att sätta upp solceller på sitt tak. har ingenting emot det. Men vi ser ingen anledning till att skattebetalarna ska vara med och subventionera det eftersom det inte finns något behov sett utifrån kraftsystemets funktion för såväl industrin som välfärdslandet . Resonemanget om god leveranssäkerhet och effektbalansen blir ännu märkligare om man ska satsa på något som man inte tror kommer att ha avgörande betydelse. 171 (L) replik: Effektbalansen är en av de största utmaningarna som vi alla måste titta på. Även Energikommissionen ska ta sig an den. Vi tror att alla de kraftslag som jag nämnde kan spela en roll i ett framtida energisystem och att vi har ett hållbart system med vår syn på hur kärnkraften och vattenkraften ska hanteras framöver. Då kan även förnybart spela en viktig roll. Det är synd att inte ta till vara den potential som finns i solenergin även i . 172 (KD): Vi kan väl alla vara stolta över att är ett av de länder i världen som har störst andel förnybar energi. Vi har bevisat att klimatsmarta alternativ och lösningar går att kombinera med en ambitiös ekonomisk tillväxtpolitik. Det innebär inte att vi inte ska sträva efter förnybart. Man pratar om vikten av att samhället byggs på en cirkulär ekonomi, och det innebär i princip förnybart i allting. Det har vi kristdemokrater med oss i vår värdegrund när vi pratar om förvaltarskapstanken, så det här är inget nytt för oss. Men frågan är hur vägen dit ser ut. Vi kan konstatera att med det ekonomiska läget som har medfört låga elpriser är det inte direkt lönsamt för något energislag , oavsett om vi pratar om kärnkraft, vindkraft eller någonting annat. Detta är naturligtvis ett jättestort problem. Hur vill vi ha det förnybara samhället? Då måste man se till att vi har en välfärd som fungerar och där det finns företag och ett näringsliv som litar på att det finns en elförsörjning i det här landet. Man ska inte behöva tänka att det här som man har verkat i verkar inte säkert för våra företag. Då kanske de tycker att det är bättre att flytta någon annanstans. Det vore det sämsta som skulle kunna hända för den svenska tillväxten. Vi behöver alla jobb som vi kan få, och vi är i högsta grad beroende av exportintäkter till vår gemensamma välfärd. Men det handlar om att göra detta på ett så klokt sätt som möjligt. Vi kristdemokrater är och har varit för att om det hade varit ekonomiskt möjligt hade vi gärna sett att det kom till nya kärnkraftverk i . Nya och säkrare kärnkraftsreaktorer skulle kunna vara en förutsättning för att hade kunnat behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft. Men så länge vi inte kan säkra kärnkraften ekonomiskt är det klart att dagens elproduktion måste hitta andra lösningar. Det är precis det som vi jobbar med i . Det är det uppdrag som vi har fått. Vi ska se till den framtida elförsörjningen i landet. Vi måste helt enkelt hitta möjligheter att lägga allting på bordet, alla energislag sida vid sida, för att se hur man kan komma fram till de bästa lösningarna, den bästa tekniken och dessutom få någon form av ekonomi i den. Därmed vill jag poängtera att jag inte alls är så säker på att det kommer att finnas ett överskott av el , inte som det verkar just . Under de seminarier och möten som vi har varit på – allesammans i den här församlingen i alla fall – har det talats om att det är ett överskott av elproduktion i , och det påverkar naturligtvis elpriserna. Javisst, det kan vi enas om, men hur länge? Vilka energislag är det som man ska fortsätta att använda sig av för att se till att vi får ett överskott? Med dagens skatte- och subventionspolitik från regeringen kan vi konstatera att det blir ingen utbyggnad av kärnkraften. Det blir inte heller någon fortsättning av den kärnkraft som vi hade sagt skulle finnas till. Den blir alltså nedlagd . Det påverkar arbetstillfällen och naturligtvis också elförsörjningen. Jag anser att vi inte har tillräckligt många förnybara energikällor som skulle kunna mäta sig med kärnkraften. Det förs också en diskussion om detta med vattenkraften. Vi kristdemokrater tror att det skulle vara möjligt att göra mer av den vattenkraft som vi har. Vi skulle vilja att det tillsattes en utredning om det inte går inom ram. Då skulle vi särskilt vilja titta på just vattenkraften för att se vad vi kan göra av den, inte för att bygga ut älvar och förstöra natur – vad nu miljövännerna skulle ha att invända – utan helt enkelt göra det på ett så smart sätt som möjligt för att vi ska kunna använda de resurser som erbjuder. Min kollega från , , nämnde detta med småskalig vattenkraft. hade vi ett seminarium här i om det. Det är klart att det är oerhört beklämmande att man inte kan få ha en egen produktion i sitt vattenverk. Det är i vissa fall dessutom en verksamhet som har funnits . Hur kan det vara möjligt att just detta är så farligt och så hemskt? Man måste se till möjligheterna för landsbygden att fortsätta att leva, utvecklas och kunna producera sin egen el, och detta i säkerhetssyfte, men framför allt för att kunna bidra till sin egen elförsörjning i den omgivning som man befinner sig i. Jag vill avsluta med att hänvisa till den energimotion som har väckt. Jag är ledsen över att min kollega från , , kommer att lämna vårt utskott, men vi får säkert en god ersättare . 173 (S): debatterar vi alltså näringsutskottets betänkande 3 /16 som behandlar dels regeringens förslag i budgetpropositionen för utgiftsområde 21 Energi, samt dessutom 15 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Låt mig redan här och yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Som har nämnts är energipolitiken ett av fundamenten, en viktig hörnsten i det moderna samhällsbygget. Detta blir extra tydligt när och om vi avgränsar samtalet till att handla om den del av energipolitiken vi oftast talar om i de här sammanhangen, nämligen el. Inom parentes sagt kommer jag att ägna huvuddelen av mitt anförande åt att diskutera just el och därmed sammanhängande frågor. På olika sätt har detta tagit sig uttryck under en lång följd av år, i ett ganska hårt och polariserat debattklimat. Orsakerna till det är säkert flera. Dels finns utan tvekan starka uppfattningar i sakfrågan och ganska skilda övertygelser om vilken väg framåt som är den bästa. Det är uppfattningar och övertygelser som stärks och bekräftas av en lång rad experter, experter som ofta har diametralt olika uppfattningar i sakfrågorna. Men också det faktum att många av oss i har upplevt att vi har haft ganska gott om tid på oss att ta ställning och gott om tid att bestämma färdväg. Det har lett till att man har uppfattat det här området som relativt ofarligt och kanske därför extra lämpat för politisk strid och retorik. Jag hoppas att nu är förbi och att vi får mer konstruktiva samtal om den framtida energipolitiken. Vi behöver det, och jag tänkte orda lite grann om detta i slutet av anförandet. Dagens moderna samhälle är på ett väldigt tydligt sätt starkt beroende av energi, inte minst av el. Det som vi lever i är mer elberoende än det någonsin varit. Det gäller nog för i stort sett alla samhällets delar. För stora delar av den svenska industrin är en säker tillgång på el till ett konkurrenskraftigt pris en förutsättning för att den ska kunna fortsätta att vara framgångsrik och konkurrera på världsmarknaden. På samma sätt är den offentliga sektorns verksamhet i stora delar mer elberoende än någonsin förut. Det gäller inte minst för att klara moderna it-system och kommunikationssystem och deras funktionssätt. Men också som privatpersoner, som konsumenter, är vi mer beroende av en säker tillgång på el under alla dygnets timmar än vi har varit tidigare. Allt detta ställer krav och innebär utmaningar . Det är därför som det känns bra att regeringen lyfter frågan om energipolitik på ett offensivt sätt, som man gör i budgetpropositionen. Energipolitiken kräver insatser och beslut i det korta perspektivet, här och , i den löpande politiska vardagen samt i det mer långsiktiga beslutsfattandet. I budgetpropositionen föreslår regeringen en rad offensiva satsningar för att utveckla politiken i närtid, men också för tiden fram till i första hand . Låt mig ta några exempel! Vi höjer anslaget till för att ge dem möjligheter att fortsätta med de viktiga utrednings- och utvecklingsuppdrag som de har. Vi höjer insatserna för energieffektivisering och satsar på lokal energi- och klimatrådgivning. Vi satsar på energiforskning och avsätter i den här budgeten drygt 1,3 miljarder till detta. Vi ger stöd till introduktion av vindkraft.