prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — Vi som har varit med och hört den förra regeringens representanter stå här i talarstolen och hävda att havsmiljön och vattenfrågorna är prioriterade områden, vi inser deras hyckleri. Det som prioriterades var först och främst skattesänkningar. Nummer två på prioriteringslistan var skattesänkningar. Nummer tre på prioriteringslistan var skattesänkningar. Det där med att se till att vår miljöskuld skulle bli så liten som möjligt för våra barn att hantera kom betydligt längre ned på prioriteringslistan. Att föreslå åtgärder för att minska näringsläckaget till våra hav och sjöar kostar inget. Att föreslå att vi ska ta bort eller minska kemikalierna i form av läkemedelsrester i våra avlopp kostar inget. Det är först när eventuella åtgärder ska sättas in som det börjar kosta pengar, och då blir det fort lite svårare att prioritera fram dem. ser det ut som att vi endast kommer att klara två av våra miljömål. Vi klarar inte övergödningsproblematiken. Åtgärder för att minska utsläpp av övergödande ämnen har gett resultat, men återhämtningstiden är lång. För att närma oss målet behöver vi minska utsläppen ytterligare. Många sjöar och vattendrag uppfyller inte god ekologisk status enligt EU:s vattendirektiv. Fysisk påverkan och fragmentering utgör problem i hela landet. Många arter har ännu inte gynnsam bevarandestatus på grund av brister i livsmiljö och vattenkvalitet. Restaurering av vattendrag pågår, men i långsam takt. Ökad miljöhänsyn behövs. Regeringen bereder just nu förslag. Vår förhoppning är att den snart kommer med åtgärder så att vi kan attackera de här problemen. Problem med förorenat grundvatten finns i hela landet, framför allt i jordbruksområden och i miljöer. Bättre övervakning krävs för att kunna beskriva, prioritera och åtgärda rätt problem på rätt plats. Arbetet med skydd av grundvattenresurser går framåt, men takten måste öka. Åtgärder inom miljötillsyn, samhällsplanering, vattenförvaltning och jordbrukssektorn behöver förstärkas. De stora problemen i havsmiljön är fortfarande övergödning, miljögifter och svaga fiskbestånd. Andra problem är marint skräp, syrebrist på havsbottnar, främmande arter samt att känsliga livsmiljöer och kulturmiljöer påverkas eller förstörs. För att nå miljökvalitetsmålet återstår mycket arbete med att utveckla och genomföra viktiga styrmedel såväl i som på EU-nivå. skadas värdefulla våtmarker och vegetationen förändras. Natur- och kulturvärden samt ekosystemtjänster påverkas negativt. Problem med effekter av markavvattning, klimatförändringar, främmande arter och kvävenedfall kvarstår. Bevarandeåtgärder som skydd, skötsel och restaurering behöver öka, liksom hänsynen i olika verksamheter. Det är många åtgärder som måste till för att vi ska se en tydlig vändning av läget hav, sjöar och vattendrag. Utskottet gjorde en uppföljning vad gäller LOVA-pengarna. LOVA:s syfte är att bidra till minskande mängder fosfor och kväve. Ett av de viktigaste resultaten är det samarbetsklimat som bildats på lokal och regional nivå. Att skapa ett engagemang, samarbete och kunskap på lokal och regional nivå är kanske väl så viktigt som själva åtgärden. Andra initiativ, som Greppa näringen, har också gett bra resultat. Det pågår också en hel del forskning inom flera områden som berör kvaliteten i våra vatten, bland annat när det gäller läkemedelsrester i våra avlopp. Här beräknas att ett system ska kunna vara testat och utvärderat . Flera partier lyfter fram musselodling som ett effektivt sätt att minska övergödningen i våra hav, och det är helt rätt och riktigt. När vi diskuterar kantzoner och fånggrödor för att minska näringsläckage talar vi också i samma andetag om ersättning till bönderna för detta. När vi pratar om musselodling som miljöåtgärd, där vi kan mäta på kilot hur mycket kväve och fosfor som tagits upp, diskuteras dock inte miljöersättning av andra än Socialdemokraterna. När vi motionerat om att musselodlarna ska få motsvarande ersättning för sitt näringsupptag som bönderna får, då röstar samtliga borgerliga partier, inklusive , nej. Men när det ska skrivas motioner poppar det upp en idé om att musselodlingar är något att satsa på för att minska övergödningen av våra hav. Tänk om handling och konsekvens kunde gå hand i hand! motionerar om att vi måste öka stödet till våra grannar runt för att de har det så knapert ekonomiskt. Då förstår jag inte varför röstar för att sänka de ekonomiska ramarna för denna typ av aktiviteter när det leder till sämre ekonomiska möjligheter att stötta länder runt i att vidta åtgärder som är till gagn för oss alla. Tänk om handling och konsekvens kunde gå hand i hand! Frågan om enskilda avlopp bereds i . Som sagt finns det över 300 000 enskilda avlopp. För mig framstår det som lite märkligt att kommuner och länsstyrelser ålägger enskilda fastighetsägare att investera i viss teknik för enskilda avlopp. Det rimliga borde vara att den enskilde fastighetsägaren ska åläggas att hålla sig inom vissa värden. Det har visat sig när fastighetsägare tagit prover på eget initiativ att utsläppen hållit betydligt bättre värden än utsläppen från det kommunala reningsverket. Myndigheters ålägganden ska vara teknikneutrala – det brukar ofta sägas från den här talarstolen – om vi ska kunna vidareutveckla reningstekniken och göra den kostnadseffektiv. Jag hoppas att detta blir tydligt när beredningen är klar i , och jag hoppas att den blir klar så att vi kan skrida till verket och åtgärda de över 300 000 enskilda avloppen. översvämmas haven av plaster i olika former. Ute i våra hav finns det kvadratkilometerstora ansamlingar av plast som vi människor har kastat i. Dessa avfallshögar i haven är lätta att se, men det finns också så kallade mikroplaster i haven, i stort sett överallt. Dessa kommer från kläder som tvättas, från smink och från många olika andra källor. Inte minst kommer de från det plastskräp som ligger utefter vår kust, där det mals ner av naturen för att sedan åter åka ut i haven, där det äts av fisk, skaldjur och andra levande organismer, som sedan äts av oss så att vi får i oss dessa plaster. Det här måste angripas på många sätt och på många plan, inte minst av internationella överenskommelser. Det vi kan göra direkt är bland annat att se till att skräpet plockas bort från våra stränder. är den kust som får ta huvuddelen av allt skräp som slängs i . Tonvis av plast och annat skräp drabbar kommuner som har små ekonomiska möjligheter att samla upp skräpet, vilket får konsekvensen att det mals ned av naturen. Att dessa kommuner ska behöva dra ned kvaliteten på äldreomsorg och skola för att städa bort skräp som kommer från hela kan inte vara rimligt. Hela måste ta ett ansvar. Här måste det till en långsiktig lösning tills vi har nått en internationell överenskommelse där bördorna fördelas på ett rimligt sätt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 77 (FP) replik: När talar om havsmiljösatsningar och havsmiljöanslag tycker jag att han glömmer bort ett faktum som har nämnts av flera av oss på allianssidan, nämligen att det var alliansregeringen som, under ledning av miljöminister , samlade ihop det man kallade för ett havsmiljöanslag. Det var första gången som det fanns något som hette havsmiljöanslag och där man kunde se i budgeten att vi satsade på havet. Jag utgår från att detta är något som tycker är bra och att han kan medge att det var ett bra arbete. Alliansregeringen gjorde ytterligare satsningar. Man införde Havs- och vattenmyndigheten, och annat som satte ett helhetsfokus på havet. Jag vill också nämna arbetet med reformering av den gemensamma fiskeripolitiken. Jag tror att vi är eniga om mycket saker. Sedan kan man alltid som säga att man måste sätta saker och ting mot varandra när man prioriterar. Om man väljer att utan att darra på manschetten höja arbetsgivaravgiften för unga och höja andra skatter har man naturligtvis mer resurser. Jag tycker dock att missar poängen. Vi måste ju skapa resurser i samhället för att kunna åta oss att åtgärda de havsmiljöproblem som vi har. Då krävs det utan tvivel en bra jobbpolitik. Det är den som Alliansen driver. Sedan kan man naturligtvis på kort sikt driva in en massa skatter, men det ger ingen långsiktighet i politiken. 78 (S) replik: Detta med att man samlade ihop de olika poster och konton som användes för att förbättra vår havsmiljö har vi talat om i debatten . Vi hade till och med en RUT-utredning som berörde detta. Det var ju inte så att Alliansen satsade mer pengar, men man samlade ihop de olika kontona i budgeten till ett konto, som man kallade för havsmiljöanslaget. Det var väl ett bra sätt att tydliggöra det hela, men det blev inte en krona mer. Snarare visade att frågan var om det inte blev mindre pengar. Men att det blev tydligare är helt klart. När det gäller arbetsgivaravgiften för ungdomar har utredning efter utredning visat att det är några av de dyraste jobben i som man har skapat på detta sätt. Ungefär 1 ½ miljon kostar varje ungdomsjobb. Det är mest subventioner till hamburgerbarer och annat som detta har gått till. Vi tycker att man måste använda pengarna på ett bättre sätt. Vi vill använda mycket av de pengarna till att utbilda ungdomar så att de kan ta dagens jobb. Det tycker vi är viktigare än att man ska ge subventioner för att öka aktieutdelningen för hamburgeraktiebolagen, vilket inte är rimligt. kanske kommer ihåg att när hans budget spikades höjdes faktiskt arbetsgivaravgifterna för dem som var . Är det för många 25-åringar som har fått jobb, eller varför höjde man arbetsgivaravgifterna för dem? Hade de ingen effekt på dem som hade fyllt ? Vad är argumentet för att det skulle betalas full arbetsgivaravgift för dem? Jag tycker att det är ett konstigt resonemang. Om er tes att en sänkning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar var så bra borde väl detta ha fortsatt även för dem som är . 79 (FP) replik: Jag kan inte tolka detta på något annat sätt än att och trots allt tycker att det var bra att Alliansen hade en helhetssyn på havs- och vattenpolitiken och att vi visade det tydligt både i budgetarbetet och i organisationen när det gäller myndigheter. hamnar vi kanske lite utanför vattenvård här, men vi kanske får ta den debatten. Det handlar nu inte om att vi ska dra ned på några arbetsgivaravgifter utan att vi ska lägga till. vet lika väl som jag att det kan bli lite vulgärdebatt om vi bara talar om hamburgerkedjor, aktieutdelningar och så vidare. Men det är kanske inte fel att tjäna pengar på hamburgerbarer heller. känner faktiskt till hela besöksnäring och hur många ungdomsjobb som finns där, och där har de lägre arbetsgivaravgifterna för ungdomar haft stor betydelse. Framför allt kommer det att ha stor betydelse om man tar bort detta. Verksamheter behöver långsiktiga förutsättningar för att kunna drivas. Man kan inte tala om detta bara från kostnadssynpunkt. Hela denna diskussion handlar om att ungdomar ska få sitt första jobb. Då kommer vi osökt över till förslaget om att höja arbetsgivaravgifterna för dem som är och sänka arbetsgivaravgifterna ytterligare för dem som är yngre. Utvärderingar har visat tydligt att sänkningen var mycket effektivare för de yngre, och därför skulle vi sänka ytterligare för dem. Det handlade om att sänka tröskeln för unga att komma in på arbetsmarknaden. Detta känner till. Men jag förstår att det känns lite besvärande för honom att behöva försvara höjningen av arbetsgivaravgiften för unga. 80 (S) replik: Det känns inte ett dugg besvärande. Jag har drivit detta . Jag tycker att man ska ta till sig de utvärderingar som görs av experter. Där konstateras det att varje sådant jobb har kostat minst 1 ½ miljon. Vad kan vi inte få för dessa pengar i form av utbildning till ungdomar för att skapa annan sysselsättning som inte är subventionerad på det sättet? Det är konstigt att 25-åringarna ska lämnas därhän och att avgifterna ska höjas för dem. Jag är riktigt stolt över detta. Jag hoppas att detta finns med redan i vårpropositionen, så att vi får möjlighet att satsa på ungdomarnas utbildning och se till att de får rätt underlag för att kunna få ett jobb. Detta är nämligen ett fruktansvärt slöseri med skattemedel. Det är riktigt att jag tycker att det kan vara bra med en helhetssyn på havsmiljöanslaget. När ni 2012 sänkte anslaget med 200 miljoner syntes det tydligt hur ni hanterade pengarna. Därför tycker jag att det är bra att man på ett tydligt sätt kan utvärdera, och jag har ingenting emot att det fortsätter på det viset. Vi ville höja det , , men det gick ni emot. Det syntes också tydligt på havsmiljöanslaget. 81 (M) replik: Detta var ett replikskifte som skenade iväg en smula från vattenvården. Men jag kan inte heller låta bli att kommentera den lilla utvikning som gör i sitt anförande om historien kring budgetarna. Det är ganska intressant att konstatera att Alliansens budgetmotion faktiskt inte innehöll några skattesänkningar för året. Däremot innehöll budgetpropositionen, som står bakom, skattesänkningar till pensionärer. Det är gott så. Men jag bara konstaterar att detta är ett faktum. Men det är väl undantaget som bekräftar regeln. I vanliga fall är naturligtvis prioritet ett, två och tre för Socialdemokraterna att höja skatten, och då särskilt för människor som arbetar och för dem som skapar jobb, det vill säga företagare. Det var ganska tydligt här också att var stolt och gladde sig över att få ge en ordentlig dubbelstöt till restaurangägare och hotellföretagare hemma på . Han har någon naiv tro på att det inte skulle påverka sysselsättningen i . Det är minst sagt anmärkningsvärt. Jag ska återgå till vattenpolitiken. Det är trots allt den som vi är här för att debattera. Jag funderar på just frågan om avancerad avloppsrening. Det är den motion som vi har valt att yrka på från Alliansen. Det gör vi mot bakgrund av att det mig veterligen inte står ett ord om detta i budgetpropositionen. Alliansen satte igång ett pilotprojekt när det gäller att införa avancerade reningsmetoder för att komma till rätta med till exempel problemet med läkemedelsrester i avloppsvatten. Men den nya regeringen verkar inte vara villig att på allvar ta tag i detta arbete och fortsätta med det. Det gör mig och de andra i Alliansen bekymrade, och det är därför som vi har en reservation om det. Min fråga till är: Hur ser den nya så kallade samarbetsregeringen på behovet av att faktiskt komma till rätta med denna problematik, och vilka konkreta förslag har man? 82 (S) replik: Jag vill bara påpeka att det var en liten utvikning från ämnet, men det var som hänvisade till dessa arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det är riktigt att jag är stolt över att vi tog bort den delen. Det är en ineffektiv åtgärd som är så fruktansvärt dyr. Det är skamligt att ni inte redan har tagit bort den för att i stället satsa pengar på ett vettigt sätt som hade gynnat ungdomarna. Det är det som vi tycker är så märkligt. Detta var i och för sig en utvikning från ämnet. Men det är dessa pengar som vi har att hantera i den totala budgeten. Om jag inte har läst helt fel i motionsbetänkandet om detta står det ganska tydligt om det arbete som pågår med satsning på rening för att få bort läkemedelsrester. Det står att det pågår ett arbete som man räknar med ska vara klart, utprovat och färdigt, till 2018. Det stöder regeringen fullt ut. Vi satsar pengar på det. Det ingår i budgeten. Vilket konto det är fråga om kan jag inte svara på. 83 (M) replik: Det är riktigt att det i betänkandet från utskottet skrivs att den här satsningen fortsätter och så vidare. Men jag konstaterar att det i budgetpropositionen faktiskt inte står någonting om detta. Det är bakgrunden till vår oro över att detta är någonting som man från regeringens sida uppenbarligen inte prioriterar. Detta är en jätteviktig fråga som flera av debattörerna har varit inne på. Låt mig ta upp en annan fråga också. Den handlar om just behovet av internationellt samarbete. Det lyfte även fram i sitt anförande. Där är vi helt överens om att för att vi ska nå verklig skillnad för havsmiljön i , , och så vidare är det internationella samarbetet fundamentalt viktigt. Det är alldeles nödvändigt. Men kommer den nya så kallade samarbetsregeringen att klara av det? Det är någonting som jag ställer mig ganska skeptisk till. Vi har nämligen gång på gång sett, inte minst när det kommer till just miljö- och klimatpolitiken, att samarbetsregeringen inte ens klarar av att samarbeta ordentligt mellan de två regeringspartierna. Det har gång efter annan försvagat stämma inom EU och internationellt. Vi har sett det när det gäller klimatpolitiken, där det blev sifferbingo när statsminister kom till presentera regeringens ståndpunkt. Vi ser det fortfarande kontinuerligt när det gäller hanteringen av ansökningar i fråga om GMO. Där har regeringen fortfarande inte lyckats komma överens om en gemensam position. Därför tiger på dessa möten och lägger ned sina röster. Vi har sett det i vargpolitiken och rovdjurspolitiken, där man inte kan komma överens. Då tillsätter man en ny utredning. Detta är systematiska exempel på att regeringen inte klarar av att leva upp till epitetet samarbetsregering. Det försvagar röst i EU och i internationella förhandlingar. Då är min fråga till : På vilket sätt ska regeringen klara av att på allvar driva på för att minska övergödningen i , för att komma till rätta med det skräpet och för att minska föroreningarna av våra hav och vattendrag? 84 (S) replik: Ledamoten menar att han inte kan läsa ut detta i den budget vi jobbar efter. Det är ju er budgetmotion vi jobbar efter, . Det var den som vann kammarens gillande när det gällde hur vi ska hantera pengarna . Vad det står i vår budgetproposition får vi vänta med till , men just nu behöver ledamoten inte vara det minsta oroad över att vi inte satsar på att lösa detta med läkemedelsresterna. Vi står fast vid att det rimligtvis ska vara utvärderat och utprovat och kunna sättas i verket 2018. Det är vår uppfattning. När det gäller vargpolitiken är vi helt överens inom regeringen om hur den ska hanteras. Den stora frågan var egentligen att vi inte tycker att det är politikerna i som ska bestämma hur stort antal vargar det ska finnas för att det ska vara en livskraftig stam, utan det bör de experter som har den kunskapen göra. Det bör inte vara något ackorderande här inne. Det är väl vad det handlar om när det gäller att se över systemet. Jag tror dock inte att skiljer så fruktansvärt mycket över huvud taget mellan partierna i den politiken, men det är ju väldigt bra om vi till skillnad från den förra uppgörelsen får en bred uppslutning bakom hur det ska fungera . När det gäller hur vi ska samarbeta för att lyfta fram miljöpositionerna i för del tror jag att vi ska dra lärdom av hur Alliansen har gjort. Så ska vi inte göra, för vi har backat år för år när det gäller hur vi går framåt i . 85 (MP): Det betänkande vi nu debatterar heter Vattenvård, och det verkar som att vi har ett stort engagemang i frågan. Namnet i sig är dock ganska tänkvärt – vattenvård. Vi behöver vårda vattnet. ”Vård” betyder enligt ”tillsyn som är förenad med någon form av behandling eller annan åtgärd”. Nog är det så att vårt vatten, såväl sött som salt, behöver någon form av behandling eller åtgärd. Vi använder nämligen vatten till så mycket, och vi måste se till att det går att använda igen och igen eftersom det är ett kretslopp. Det vatten vi dricker kanske dracks av en dinosaurie . slösar vi dock med vatten, och vi renar för dåligt. Det är ganska skrämmande. Hur kommer det sig att vatten, vilket är något vi alla på jorden är beroende av, missköts så väldigt – så illa att vi behöver ha åtgärdsplaner för att få till rent vatten? Rent vatten borde vara en rättighet för allt levande men har i stället blivit en som ingen vill betala för. Det är många som har belyst att det vi talar om hör ihop med många av de andra betänkanden vi har, som kemikaliepolitik, avfallspolitik samt hur och vad vi äter. Vi måste nog även se det som globalt, för det som regnar ned på har ofta avdunstat någon annanstans. Vet ni att vi , , håller på att rena det vatten vi använde ? Vi kommer att fortsätta göra det fram ungefär, och då är kvar av det här året trots att vi redan har använt vattnet . Det kanske var lite krånglig matematik där, men precis som att vi nu är ganska överens om att vi använder mer resurser än vi har på jorden – att vi lever som om vi hade fler jordklot – gör vi samma sak när det kommer till vatten. vattenkonsumtion tar ungefär för jorden att producera. Det gör att vi ligger back, och vi måste jobba globalt. För att producera de jeans jag har på mig går det åt vatten. För att producera bara bönorna till en och en halv deciliter kaffe har det gått åt vatten. Då är inte transportsektorn inräknad, och inte heller duschen som transportören tog på vägen, tvättandet av lokalerna och så vidare. Vi använder väldigt mycket vatten. För att producera ett kilo nötkött går det åt vatten. Det blir ganska många liter vatten på en kossa. Mycket av det vatten vi använder flyttar vi dessutom runt från ett ställe till ett annat. Ta en gurka; den består av vatten i ett grönt fodral, som vi kör från ett land till ett annat för att äta. Även mycket av det vatten vi klär oss i och äter har producerats i andra länder än – ofta på ställen som redan nu har dålig vattenförsörjning och som i och med klimatförändringarna kommer att få ännu sämre vattenförsörjning . Kända floder som , Indusfloden och har fungerat som livsnerver i generationer – Indusfloden sedan mänsklighetens vagga – men rinner inte ända fram till havet eller sina andra slutdestinationer. , som är den kända historiska flod där döptes, är borta till . Däremot är det många avlopp som leds ned i den, så om hade döpts hade hans vita särk nog varit ganska brun på vägen upp. Vad har då detta att göra med ? Jo, vi lever som om vi hade hur mycket vatten som helst. Rent fysiskt använder jag och ni andra här inne i snitt vatten per dag. Tittar vi på hur mycket vi konsumerar genom det vi har på oss, äter, transporterar och så vidare använder vi dock över vatten . Vi ligger över världsgenomsnittet. Här i gör vi dessutom lite grann samma sak som i övriga världen. Vi har en väldigt ren och fin natur, och många åker hit och tittar på den – vi har talat om turister. Trots det hittar vi spår av bekämpningsmedel i grundvattnet, läkemedelsrester i avloppet och näringsämnen i åar och vattendrag. Allt är på väg till havet. Näringsämnen som kväve och fosfor används på åkrar för att det ska växa, och det är det som händer även när det kommer ut i havet – det får algerna att växa, och vi får algblomning. Både näringsämnen och annat bös, om vi nu får använda det ordet, som kommer ut i havet blir dock också en fysisk barriär som gör att vi får utskuggningar. Solljuset når alltså inte ända ned i hav och vatten, som det gjorde förut. Går man 100–och tittar på – om vi ska byta kust lite efter allt prat om – ser vi att det då fanns ålgräs ned till 20–. Det beror förmodligen bland annat på att vi har ett ändrat samhälle; jag tror att det var som talade om att även rovfiskarna påverkar. Vi har alltså ett ändrat ekosystem, men vi har också fysisk utskuggning. Det gör inte bara att vi har mindre alger, utan det rör även uppväxtområden för fisk och så vidare. Då är vi inne på matfrågan igen. Vi har alltså väldigt mycket att göra fortfarande. Jag sympatiserar med många av de förslag motionärerna har tagit upp, men jag vill säga att det redan är igång. Vi håller på! Ni behöver inte vara oroliga. Däremot är det konstigt att många står här och slår sig för bröstet när det , som genom ett trollslag, försvann 1 ½ miljard kronor på miljöområdet. Bara i anslaget till havs- och vattenmiljön togs det bort 75 miljoner. Det gör att vi inte kan göra de satsningar vi ville göra på havsmiljön och andra saker. Vi gör dock vad vi kan, vi har mycket igång och det går raskt.