prot · H30944 · 2015-12-11 00:00:00 — Alla dessa förslag är bra, men det finns även andra förslag. Regeringen har tagit bort minimikravet på 20 000 poliser ur sin budget. Det tycker vi moderater är väldigt dåligt. Som vi bedömer det finns det en stor risk för att antalet poliser kommer att minska. Poliserna är redan för få. Så det behövs inte färre, utan det behövs fler. I samband med att regeringen presenterade förslagen om skärpningar mot organiserad brottslighet sa också rikspolischefen att det behövs åtminstone 1 000 nya poliser. Då är min fråga till statsrådet: tar ni bort kravet på 20 000 poliser? Ser ni inte att det finns en risk för att det blir färre poliser? Hur ska man i så fall kunna bekämpa brottsligheten? När det gäller de förslag som ni presenterade, när kommer de skarpa förslagen? 83 Statsrådet (S): Först om målet 20 000 poliser: Det är en dålig styrsignal. Ingen annan myndighet styrs med kvantitativa mål för olika yrkeskategorier. Det finns många bra sätt att styra polisen, men ett kvantitativt mål för en yrkeskategori inom polisen är inte ett bra sätt. Låt mig bara konstatera att det aldrig har satsats mer ekonomiska resurser på polisen. Det har inte funnits fler poliser på 35 eller i . Det har sannolikt aldrig varit fler polisanställda som sysslar med brottsutredande verksamhet. Som sa har tyvärr inte satsat i budgeten på 1 000 nya poliser. Ni har satsat mer än regeringen. Den uppmärksamma lyssnaren av debatten vet nog att polisbudgeten ligger på helt andra nivåer. Om man ska få 1 000 nya poliser för kommer det att bli väldigt dåligt avlönade poliser. Ni bygger ett luftslott. Ni ska öka utbildningen lite. Men ni vet ju inte ens vilken nivå som utbildningen ligger på, hur många det är som ska utbildas. Ni har bara valt något som låter bra och sedan har ni låtsasfinansierat det. Jag noterar återigen att vi har en polisreform som vi är överens om. Den ska ge fler poliser närmare medborgarna. Reformen börjar nu ge resultat. Som jag berättade i ett tidigare interpellationssvar har vi fattat beslut om en ny polisstation i med över 200 anställda. Vi gör satsningar i och . Polisen kraftsamlar och fokuserar på de 14 socialt mest utsatta områdena. Det är fler poliser anställda , och det satsas mer pengar på polisen än som styrde . Låt oss också prata om bakgrunden till brott och inte bara om de repressiva åtgärderna. Jag förstod av att hon välkomnar de förslag som vi har lagt fram på det repressiva området. Förslagen är bra, men de räcker inte. Ska vi vända brottsutvecklingen måste vi också slå mot brottens orsaker och grogrunden till brottslighet. som styrde ökade klyftorna, arbetslösheten steg och skolresultaten sjönk. Då kan man inte bli förvånad över att brottsligheten ökar i de mest socialt utsatta områdena. Därför ska vi vidta de repressiva åtgärderna. Vi ska skärpa straffen för vapenbrott. Vi ska minska sekretessen. Men vi måste också vända den sociala utvecklingen i utsatta områden. Vi måste se till att folk har ett jobb att gå till. Vi måste se till att barnen får en vettig utbildning. Vi måste se till att minska klyftorna. Där driver tyvärr en politik som riskerar att ge det rakt motsatta resultatet. Det är det resultat som blev arvet med en moderatledd regering. 84 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Att det skulle vara dålig styrning att ha ett tak på 20 000 poliser tycker inte jag, så där tycker vi olika. Statsrådet säger att det finns fler poliser . Ja, men jag är orolig för att det blir färre när man tar bort detta mål. Men statsrådet glömde säga att det aldrig har funnits så många medborgare i som . När det gäller antalet poliser per medborgare har det till och med blivit färre, har jag för mig att jag läste i en polistidning för länge sedan. har det varit ett stort missnöje bland poliserna. De har varit missnöjda över försämrade arbetsvillkor. Omorganisationen har också ställt till oreda. Sedan är de också missnöjda med lönen. tjänst ligger den på . här i har fått 2 870 brev, och vi har läst allihop. Jag ska läsa ur ett brev. En polis skriver: Vi som arbetar i yttre tjänst blir bara färre och färre sett till befolkningen. Larmen blir bara fler och fler. Inte nog med att vi blir färre, vi får också fler arbetsuppgifter. Det finns mer och mer vapen. Brotten blir grövre och grövre. De platser som i samhälle är no go-zoner blir fler och fler på grund av för få poliser. Jag fick i går. Den innehåller också citat från denna brevskörd. En mellanchef på skriver: Jag pressar mina patruller att jobba snabbare, äta , jobba över gång på gång. Varje gång jag lyckas få en patrull till mina ärenden pustar jag ut och hoppas att inte nästa telefonsamtal kommer att innebära att jag måste omprioritera min patrull än en gång. Kollegor blir mer och mer uppgivna, stressade och trötta, och frustrationen hämmar drivet och engagemanget i yrket. Det här är ganska farligt. Statsrådet vet ju att jag själv har varit polis . Det är ett väldigt påfrestande och tungt jobb. Det tar på krafterna när man jobbar med samhällets baksida. Det gör att man påverkas som människa. Det är jätteoroväckande när man tappar inspirationen och drivet inom yrket. Man har ju mycket med människor att göra. Som sagt är det viktigt att se till att det finns tillräckligt många poliser, så att man orkar med jobbet. Som jag sa tidigare välkomnar vi de förslag regeringen presenterade. Men det måste också finnas poliser som utför det som föreslås. Vad hjälper det att komma med en massa fina förslag om det inte finns poliser som gör detta? Att döma av de här breven är det klart och tydligt att det inte finns för många poliser utan för få. Då är min fråga till statsrådet: Hur ska alla de här nya förslagen genomföras om det inte finns tillräckligt med poliser, vilket det inte finns heller? 85 Statsrådet (S): har vi det antal poliser som tyckte att det var lämpligt att ha . Det tar att utbilda en polis. Vi har exakt det polisantal som tyckte var optimalt . Det är nämligen hon som har bestämt hur stort antalet ska vara. Och det har inte funnits en krona mer till polisen i budget. Vi har fler poliser och fler polisanställda än då styrt . Vi måste ändå prata om polisstyrningen. Vi satsar mer pengar på polisen, och vi har fler poliser. Men att sätta ett siffermål för en yrkeskategori inom polisen är inte en bra styrsignal. tycker att det visst är en bra styrsignal. Då måste jag fråga : Om det är en bra styrsignal till myndigheter att sätta upp siffermål för olika personalkategorier, varför har vi då inte gjort det för någon av de andra myndigheterna? har 343 myndigheter. Det är ett arv från allianstiden – jag ser att skrattar åt antalet. För 342 av de myndigheterna föreslår inget mål för någon personalkategori. Men för den 343:e myndigheten ska vi ha ett mål för en kategori. Varför är det som är dålig styrning enligt för 342 myndigheter en bra styrningssignal för den 343:e myndigheten? 86 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Ja, varför? när vi har haft målet om minst 20 000 poliser har det faktiskt gett effekt. Det utbildas fler poliser. Just därför att vi har haft detta mål har det utbildats fler poliser. Och det har aldrig varit fler poliser tidigare i än vad det är , så det har faktiskt gett effekt. Sedan får man inte glömma att befolkningen har vuxit väldigt mycket, som jag sa tidigare, så det är inte fler poliser jämfört med antalet medborgare. Statsrådet talar om de sociala klyftorna. Det är ofta väldigt unga personer som ägnar sig åt gängkriminalitet. De har börjat med brott långt innan de fyllt . ändrade alliansregeringen lagen om unga lagöverträdare. Vi ville att fler brott där gärningsmannen var skulle utredas, däribland alla grova brott. Vi gjorde det för att vi helt enkelt ville ha tydliga och tidiga insatser för att stoppa kriminaliteten, så att de unga lagöverträdarna inte skulle fastna i den. Brå har gjort en utvärdering, och det har visat sig att det blivit fler utredningar, men inte så många som man hoppades på. Inte ens alla grova brott utreds. Vi tycker att det är väldigt viktigt att man utreder fler brott för att stoppa kriminaliteten. Stannar man kvar i kriminaliteten blir den bara grövre och grövre, och särskilt i de här områdena kan det bli grov gängkriminalitet. Min sista fråga till statsrådet är: Tycker statsrådet att man bör utreda fler grova brott utförda av personer för att få ett stopp, så att de unga lagöverträdarna inte fastnar i den här kriminaliteten? Jag vill också passa på att tacka för debatten. 87 Statsrådet (S): Jag ska ärligt erkänna att jag inte förstod den sista frågan. Det är självklart att alla brott ska utredas. Men när den misstänkte gärningsmannen inte är straffmyndig är det inte säkert att en polisutredning är det effektivaste sättet. Jag noterar att jag inte fick något svar på varför de andra 342 myndigheterna inte skulle må bra av att ha siffersatta personalkategorimål. Vi har en jättestor brist på lärare. Om detta vore en så effektiv åtgärd för att få fler lärare, hade det då inte kunnat vara en idé att tipsa om att sätta upp ett sådant mål? Sanningen är ju att målet inte betyder någonting. Det är vilka resurser man är beredd att avsätta och vilka åtgärder man är beredd att vidta som avgör om man kommer att nå framgång. Det är inte det siffersatta målet om 20 000 poliser som gör att det är över 20 000 poliser, utan att alliansregeringen faktiskt var beredd att tillföra resurser för att anställa och utbilda poliser. Trots att vi nu har tagit bort målet är det ändå fler poliser än när vi hade målet – en bit över 20 000. Men om polischefer skulle säga att det är bättre att vi till exempel höjer lönen för poliser i avtalsrörelsen, anställer bilinspektörer – vilket i den föregående debatten sa att han ville – eller anställer kvalificerade bedrägeriutredare i stället för poliser, då ska avgörandet fällas av . Vi ska ställa tillräckliga resurser till förfogande, och polisen ska fatta de operativa besluten. Låt poliser vara poliser. Låt professionen ta ansvar för det här. Då kommer vi att få en bättre utveckling . Jag skulle vilja passa på att tacka för debatten och önska en god jul. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:152 om full fart för självkörande bilar 88 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att initiera en förändring av lagstiftning och regelverk för att möta utvecklingen med självkörande bilar. Användningen av smart mobilitet är på stark frammarsch över hela världen. Uppkopplade och helt eller delvis automatiska fordon är också enligt min mening viktiga för att nå våra högt ställda mål för miljö, trafiksäkerhet och framkomlighet. Det finns dock en risk för att en hög andel självkörande fordon i fordonsflottan kan leda till ökat bilresande. Detta kan delvis motverkas genom exempelvis användande av C-ITS, men det kan också behövas ekonomiska styrmedel. Den teknik som utvecklas kan revolutionera möjligheterna att kombinera transporter och att använda fordon på ett smart sätt. Jag följer därför utvecklingen med stort intresse, både inom och utom landet, när det gäller uppkopplade och självkörande fordon. Såväl de övergripande reglerna inom FN och EU som svenska bestämmelser utgår från att det finns en fysisk förare som ansvarar för körningen. Ju mer avancerad tekniken blir, desto fler frågor uppstår kring regleringen av fordonsteknik, behörigheter, ansvar och trafik. arbetar inom FN:s arbetsgrupper och inom EU för att det ska tas fram regelverk som möjliggör autonom körning och avancerad förarstödjande teknik. När det gäller regelförändringar och ansvarsfrågor har vi ett nära samarbete med likasinnade länder inom EU. skapade också en plattform för C-ITS. är, i samarbete med svensk industri, mycket aktivt i det arbetet, där kopplingen mellan autonoma fordon och samverkande ITS ingår som en del. Även om de svenska regelverken är relativt tillåtande vad gäller avancerat förarstöd måste vi ta höjd för den kommande utvecklingen av uppkopplade och förarlösa fordon. Regeringen har tillsatt en utredning som snabbt ska analysera möjligheterna till regeländringar för att underlätta för försök samt analysera behoven av att anpassa regelverken för en kommande introduktion av självkörande fordon. 89 (L): Jag har skrivit en interpellation med titeln för självkörande bilar. Det verkar som att man inte kan ha frågetecken i rubrikerna, men det ska egentligen vara det. Eller så hade den i dessa juletider kanske kunnat heta Vem är det som kör egentligen? Visst vore det väldigt bra med en innovation som skulle kunna rädda över 1 miljon människoliv , kraftigt sänka miljöfarliga utsläpp, frigöra stora markytor i städerna, ta bort bilköer och spara många miljarder skattekronor. Den här innovationen finns redan och håller på att göra entré i våra liv, förmodligen tidigare än vad många tror. Det är naturligtvis självkörande bilar jag talar om. har projektet tillsammans med och flera svenska myndigheter. Man har redan några bilar ute på vägarna i , men målet är att ha 100 självkörande bilar ute hos vanliga kunder i , bara lite bort. När dessa självkörande bilar blir vanligare i vårt samhälle tror jag att de kan få stor påverkan på många olika områden. Kanske den största effekten kommer att bli just på trafiksäkerhetsområdet. Tanken på att sätta sig i en självkörande bil och låta datorn styra är kanske rätt läskig. Många har vittnat om att det var läskigt att åka med i en sådan bil . Men man vänjer sig snabbt, och de bilar som rullar verkar vara avsevärt skickligare på att köra än vad människor är. Googles bilar har kört över 200 – det motsvarar ungefär 50 varv runt jorden – och inte orsakat en enda trafikolycka. I dör strax under 300 personer i trafiken. Det har sjunkit , men det är fortfarande en hög siffra. För hela världen är dock siffran extrem: Det är över 1 miljon människor som dör i trafikolyckor och miljontals som skadas. Som en jämförelse kan vi nämna att ungefär 170 000 människor dog i militära konflikter . I grunden är denna utveckling positiv om den fortsätter som . Då är det himla viktigt att politiken inte sätter krokben för utvecklingen. När det gäller testverksamhet verkar ha ett väldigt tillåtande och liberalt regelverk. , när detta ska implementeras i större skala, kan många lagar och regler behöva ändras, men det ligger bort och är inget akut. Det som är mer akut är just ansvaret vid en olycka. utgår vår praxis från att det finns en fysisk person att åtala i en trafikolycka om något inte har gått rätt till. Men vem är ansvarig om en självkörande bil krockar? Om det sitter en förare i bilen och har tryckt på knappen är det orimligt att den personen ska åtalas. Det tycker säkert alla. Det är ganska bråttom om man ska kunna köra vidare med Drive , och det är väldigt positivt att regeringen är på bollen. Ministern nämnde en utredning här. Hur snabbt kommer den att vara klar? 90 Statsrådet (S): Det är verkligen en spännande utveckling på det här området. Precis som säger ger det oanade möjligheter. Jag tror dock att man ska vara lite försiktig med att dra långtgående slutsatser om vad den här tekniken kommer att innebära. De riktigt stora effekterna i form av ökad kapacitetsanvändning, det vill säga att man kan ha kortare avstånd, smalare filer och så vidare, kan komma först då i princip alla bilar är självkörande. Den stora utmaningen när tekniken blir tillgänglig för vanliga konsumenter är att hitta hur dessa fordon ska interagera med vanliga förarstyrda fordon på ett tillfredsställande sätt. Det projekt som förbereds i , som faktiskt är det första i sitt slag i världen – det är oerhört roligt som svensk att ligga så långt i framkant – kräver också medverkan från myndigheter, vilket också sker. Utredningen i delen kommer att lämna sitt förslag , det vill säga inför att försöksverksamheten ska starta . ska sedan utredningen lämna sitt slutbetänkande i de övriga delarna. Det finns många saker som behöver utredas i samband med att teknikutvecklingen går framåt. Det handlar om standardiseringsfrågor, så att man säkerställer att bilar från olika länder och olika tillverkare kan kommunicera med varandra och med den intelligenta infrastruktur som man kan anta kommer att utvecklas. Det handlar om ansvarsfrågor, som interpellanten redan har varit inne på. Det handlar också om hur man bygger stadsmiljöer med de nya förutsättningarna och om mycket annat som kommer att kräva regelförändringar och också ställa krav på hur vi beter oss i trafiken. Sammantaget är detta en spännande utveckling med stora och positiva möjligheter men också en hel del utmaningar på vägen. Den utredning som regeringen nu har tillsatt hoppas jag ska ge åtminstone en början när det gäller att förbättra regelverket eller att ta de första stegen till ett modernt regelverk. Det är också viktigt att framhålla att man på flera områden nu har ambitionen att de regler som finns ska vara mindre detaljerade i fråga om teknikkrav och mer ta sikte på vad man önskar uppnå med regelverken, det vill säga trafiksäkerhet, tydligare ansvar, fordonskrav eller vad det kan vara för något. I ett sådant här arbete, där det handlar om en teknikutveckling som går oerhört fort och är svår att överblicka, tror jag att det är viktigt att man inte låser fast regelverken vid befintlig teknik utan att man har ett regelverk som är följsamt gentemot teknikutvecklingen men väldigt tydligt inte gör avkall på krav på exempelvis säkra fordon, ansvar för fordonens utformning och trafiksäkerhet. 91 (L): Tack för svaret, statsrådet! Det var väldigt positiva besked, tycker jag. Låt mig fråga lite mer om utredningen. Tittar ni bara på ansvarsfrågan kopplat till trafikolyckor, eller finns det mer i den utredning som kommer ? Jag tycker att det är en bra inriktning att försöka göra det så teknikneutralt som möjligt. Politiken rör sig i sitt tempo, och även när man håller hög fart är det mycket som ska tas med i olika utredningar. Man ska hinna svara på remisser och annat som behöver göras i en demokrati. Då kan det helt enkelt bli svårt att hinna följa med utvecklingen. Att man gör det så teknikneutralt som möjligt tror jag därför är väldigt bra. Det kommer en hel del knixiga utmaningar framöver, framför allt när det gäller att synka det gamla och det nya systemet. Men det finns många stora fördelar med det. En som jag inte tog upp är att man kan se möjligheter för personer med funktionsnedsättning. En del personer med funktionsnedsättning kan köra bil, men det är dyrt att anpassa bilarna. För dem som inte kan köra bil är det en begränsning i deras liv att inte kunna transportera sig på det sättet. Den här typen av bilar kan dock göra körandet tillgängligt för fler, vilket är en mycket positiv sak och en frihetsutveckling för de personerna. Sedan har vi naturligtvis miljöaspekterna. Blir de här bilarna säkrare och inte krockar så ofta behöver man kanske inte heller göra så stora och tunga bilar som avger stora mängder miljöfarliga utsläpp. Det finns många positiva effekter som kan uppnås. Låt mig återkomma till mina frågor. Gäller den kommande utredningen mer än personansvaret? Hur uppfattar ministern att andra länder i EU och FN, där jobbar, ser på detta – finns det några tydliga motståndsfickor? Det är ju lätt att en sådan här debatt drar i väg åt fel håll, så att man får det att kännas som om de här bilarna är farliga, men så har debatten i inte varit. Det är positivt. Men den kan ju ha blossat upp i andra länder. Hur ser debatten och arbetet ut i de andra EU-länderna? 92 Statsrådet (S): Jag tror att man just ska framhålla möjligheterna med ny teknik. All ny teknik innebär både risker och möjligheter. Ett oklokt förhållningssätt är att försöka stoppa ny teknik medan ett klokt förhållningssätt är att se till att den nya tekniken just utvecklar de möjligheter som är förknippade med den och att man med regler, utformning och annat minimerar riskerna med den. Så förhåller vi oss även till den här teknikutvecklingen. Man kan också tänka sig andra miljövinster. Det handlar om ecodriving, som en del av oss kanske är duktiga på men som ganska många har en viss utvecklingspotential inom. Det handlar om att välja tidpunkt för när en resa ska påbörjas, ruttoptimering, att välja bort väldigt hårt trafikerade avsnitt och så vidare. Det finns alltså stora möjligheter till effektivare transportsystem när man tänker sig att bilen inte bara kör sig själv utan också interagerar med sin omgivning. Det ger ytterligare möjligheter. Vad gäller trafiksäkerhet i världen kan man nog inte vänta på att den här väldigt nykläckta – det får man ändå säga – och naturligtvis ganska dyra tekniken kommer att vara tillgänglig. Den största negativa utvecklingen i fråga om trafikolyckor och trafikosäkerhet sker ju i utvecklingsländerna, där inte minst ganska lätta fordon, som mopeder, är inblandade i en ganska stor andel av olyckorna med personskador. Där behöver man vidta andra typer av åtgärder parallellt. Det kommer att dröja innan den här tekniken löser de problemen för oss. I utredningsuppdraget ingår ett antal olika frågeområden. Det handlar om fordon och fordonsteknik. Det handlar om infrastruktur. Det handlar om trafikbestämmelser. Det handlar om framförande av fordon och förarbehörighet. Det handlar om ansvar vid framförande av sådana fordon. Det handlar om frågor om integritet och datasäkerhet. Och på slutet kommer övriga frågor som utredningen identifierar som relevanta. Jag tror nämligen att det är ett sådant område där man faktiskt kan komma på saker under resans gång som man behöver belysa ytterligare. Utredningsuppdraget vad gäller försöksverksamheten är inte specificerat i den delen, utan alla de här delarna ingår. Men uppdraget ska redovisas så tidigt att det där handlar om att avgränsa uppdraget till att identifiera de eventuella förändringar som krävs för att försöksverksamheten ska kunna bedrivas på ett bra och lagenligt sätt. I det här läget finns det nog å ena sidan en risk att man har väldigt stora förhoppningar på att det här ska vara revolutionerande på väldigt kort sikt och å andra sidan en risk för att vi fördröjer de positiva effekter som utvecklingen kan ha. Jag tror att vi behöver ha en så snabb hantering att vi öppnar för att de här möjligheterna tas till vara så fort som möjligt och en förståelse för att de förarstyrda fordonen kommer att vara dominerande i trafikbilden . Det behöver man i den här utvecklingen ta hänsyn till. 93 (L): Jag tackar infrastrukturministern så mycket för svaren, inte minst för innehållet i svaren. Jag tycker att det låter väldigt positivt. Vi har en samsyn om att det här är en bra utveckling, och regeringen är på bollen. Då vill jag bara önska god jul och säga: Kör försiktigt hem! 94 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen och möjligheten att diskutera det här väldigt spännande, intressanta och verkligen framtidsinriktade ämnet. Jag önskar ledamoten en god jul och ett gott nytt år. Jag tänker inte köra hem. Däremot tänker jag åka tåg väldigt säkert. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:159 om utarmning av det regionala flyget i 95 Statsrådet (S): har frågat mig på vems uppdrag har agerat för att inte betala ut driftsbidraget eller för att kräva tillbaka bidraget av dem som fått det samt av vilken orsak. Låt mig först understryka att jag delar uppfattning att regionala flygplatser fyller en viktig funktion för både näringslivets och privatpersoners möjligheter till transporter. Det gäller särskilt i de delar av landet som är glest befolkade, har långa transportavstånd och där de alternativa transportmöjligheterna är begränsade. Statlig ersättning för driften av icke-statliga flygplatser betalas ut i enlighet med förordningen om driftbidrag till icke-statliga flygplatser och förordningen om länsplaner för regional transportinfrastruktur. kan statlig ersättning enligt dessa två förordningar endast beviljas och utbetalas till de icke-statliga flygplatser där det utförs en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med om stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.