prot · H209111 · 2015-06-08 00:00:00 — Om nu bryr sig om de människor som kommer hit – varför utmålar han dem då systematiskt som smutsiga, obehagliga och tjuvaktiga? Varför ställer han dem mot andra satsningar i sjukvården eller äldreomsorgen? Varför gör han på det sättet? Jo, därför att det är så partier av sverigedemokraters karaktär agerar. Det är så de gör . De ställer svaga grupper mot varandra, och de utmålar en minoritet som ett stort hot. Så har ni jobbat så fort ni har fått tillfälle, och så gör ni nu här också. Vi måste självfallet vidta åtgärder. Vi måste förstärka samarbetet med de länder det handlar om. Jag tycker inte heller att det är acceptabelt att vi har länder där stora minoriteter drivs ut i väst för att tvingas tigga på gatorna. Det är inte acceptabelt. Situationen måste förbättras på plats. Vi måste också hantera situationen här hemma, bland annat när det gäller lagstiftningen som handlar om att människor riskerar att utnyttjas och exploateras. Men vi får aldrig i detta tappa vår humanitet. Den är grunden för allting vi gör. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:651 om samarbete med och Natomedlemskap som option 22 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag ser några långsiktiga utmaningar för svensk del med ett fortsatt fördjupat militärt samarbete med , då understryker att Natomedlemskap är en option. Vi lever i en mer osäker tid, och vi har ökade spänningar i vårt närområde. Vi är alla överens om att den ryska aggressionen mot och ett ryskt utmanande agerande i har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i och i vårt närområde. Det finns ett stort värde i att allvarliga frågor kring fred och säkerhet hanteras med varsamhet och med bred uppslutning i . Därför var det en positiv signal, också till omvärlden, när fem riksdagspartier, representerande av väljarna, enades om inriktningen för den framtida försvarspolitiken. En del av överenskommelsen var en expertstudie kring olika samarbetsmöjligheter på det säkerhetspolitiska området. Beredning pågår i för att, i samråd med partierna som står bakom överenskommelsen, kunna tillsätta en expert . Enligt överenskommelsen ska uppdraget pågå . säkerhetspolitiska linje ligger fast. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. är inte med i någon militär allians. Sammanhållningen i EU är viktig för att kunna möta de ökade spänningarna i vårt närområde. En modern svensk säkerhetspolitik byggs på samarbete i EU och på ökat samarbete med flera partner på bred front: inom , , och FN. Vi fördjupar nu samarbetet med , där vi skapar optioner för att agera tillsammans i händelse av kris. Regeringen vill också fördjupa samarbetet med Nato, till exempel inom det så kallade Enhanced Opportunities Programme (EOP), vad gäller övningssamarbeten och med värdlandsstödsavtalet. Alla dessa samarbeten bygger på folkrättens principer. Som ett exempel kan nämnas att återigen har deltagit i övningsserien Baltic Regional Training Event som partner till Nato. I enlighet med inriktningspropositionen från Försvarsberedningen avser regeringen att utveckla samarbetet inom ramen för –, , , Natos partnerskap, EU, FN och den transatlantiska länken. Vi kommer att utveckla den samarbetslinje som valt i förhållande till andra länder och organisationer. Avseende det svensk-finska försvarssamarbetet har våra försvarsmakter identifierat ett stort antal fördjupningsprojekt i den gemensamma rapport som presenterades . Det bilaterala samarbetet med tar därmed viktiga steg framåt. Genom ett fördjupat försvarssamarbete bidrar vi till säkerhet och stabilitet i vårt närområde både i närtid och på . Det finsk-svenska försvarssamarbetet är omfattande och högt prioriterat av regeringen. offentliggjorde vi en process som pågått , det vill säga även under den förra regeringen. Målsättningen med denna process har varit att det bilaterala samarbetet även ska omfatta operativ planering och förberedelser för gemensamt agerande i olika scenarier. Sådan planering och sådana förberedelser ska vara komplement till, men skilda från, respektive lands nationella planering. Samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser. Det är en självklarhet att respekterar andra länders säkerhetspolitiska vägval, på samma sätt som våra samarbetspartner respekterar vårt. 23 HANS (M): Jag tackar försvarsministern för svaret. Precis som noterats har det under pågått en fördjupad samverkan och ett fördjupat samarbete mellan och . Det har på olika sätt manifesterats när den nya finska regeringen har etablerats och i närtid gjort flera viktiga besök i . är statsminister här, utrikesminister var här och försvarsministern tog själv emot sin kollega . Jag måste också gratulera försvarsministern. Jag har följt finska medier, och det verkar som om medierna är mer förtjusta i hur mötet med försvarsministern lades upp än i hur utrikesministern lyckades lägga upp sitt möte. Där är alltså försvarsministern att gratulera. Jag tror att det är viktigt att vi ser likheterna mellan och . Jag tror också att det är bra att vi fortsätter att fördjupa samarbetet. Precis som noterats har vi inte kommit så långt att vi kan se att vi kommer att ha gemensam planering. Försvarsminister har dock själv, fru talman, öppnat för att man kan utnyttja varandras hamnar. Det kan handla om att utnyttja varandras flygbaser, och man skulle till och med kunna ha en marin styrka. För egen del ser jag också längre fram att man kanske skulle kunna dela på både flygplan och styrkor på det sättet. Det tycker jag i grunden är bra. Då kommer nästa steg. Det finns nämligen en likhet och en skillnad mellan och . Likheten är att båda länderna har regeringar som deklarerar alliansfriheten eller allianslösheten, om man så vill säga. Skillnaden mellan och är att den finska regeringen ser medlemskap som en option. Jag ska be att få citera ur den finska regeringsförklaringen: ”Regeringen kommer att stärka ett omfattande transatlantiskt samarbete, både bilateralt och genom EU. ska bevara sitt nationella handlingsutrymme i sina utrikes- och säkerhetspolitiska lösningar. tillhör ingen militär allians, men bedriver ett praktiskt partnerskap med Nato och bevarar möjligheten att ansöka om medlemskap i .” Jag tycker att det är oerhört kloka ord, och i mångt och mycket delar även denna syn. Det handlar om att skapa samarbete med andra bilateralt och genom EU men också genom Nato och de partnerskap som erbjuds. Skillnaden mellan och är som sagt att den finska regeringen betonar allianslösheten men ser Natomedlemskapet som en option. Då är den grundläggande frågan, som jag tycker att försvarsministern undviker att besvara, vad som skulle inträffa om använder sig av den option som de pekar på. Vad händer om skulle aktivera den optionen när vi har fördjupat samarbetet – vilket både försvarsministern och jag tycker är önskvärt – och börjar dela och samverka med hamnar och flygbaser och kanske delar styrkor och flygplan? Det kan inte uteslutas att den möjligheten finns, inte ens under den här mandatperioden under vilken den finska regeringen sitter. Jag måste fråga om han tycker att det är ens seriöst eller trovärdigt att tänka sig ett Östersjöområde där alla länder runt – , , , , , och – med något undantag skulle vara medlemmar i . Undantagen i skulle vara två: och . Därför är den grundläggande frågan vilka implikationer det får att ser sig som allianslöst men ändå ser Natomedlemskapet som option. Det är en intressant fråga. Jag önskar ett svar från försvarsministern. 24 Försvarsminister (S): Jag vill ha mötet med den finska försvarsministern som utgångspunkt. Det var ett utomordentligt möte där vi båda konstaterade att de intentioner som vi var överens om med den tidigare finska regeringen ska fortsätta fullföljas. Den karta för framtiden som vi har fastslagit tidigare ligger fast. Den innehåller allt när det gäller tjänstemannaombyte på departementen som börjar , säker kommunikation, användande av flygbaser och hamnar, deltagande i varandras övningar, gemensam marin styrka som är delbar, cross-border training, gemensam sjö- och luftlägesbild – som är ett Nordefcoprojekt – och planering för scenarier bortom fredstida förhållanden. Det sista är mycket viktigt. Det är alltså ett arbete som kommer att fortgå och pågå. Hela kartbilden som vi var överens om ligger fast. För att undvika eventuella spekulationer om hur det egentligen ser ut är det viktigt att få det sagt. Vi har från vår sida varit tydliga med utformningen av förutsättningarna för vår utredning som ska genomföras. själv har varit delaktig i arbetet med förutsättningarna. I utredningen ska samtliga samarbeten värderas. Men vi har konstaterat att den militära alliansfriheten inte ska värderas, utifrån att vi inte ska skapa en spekulativ situation om var står säkerhetspolitiskt eller om att vi är på väg att ändra vår grundläggande syn på det. Jag brukar få frågor som bygger på vad som händer utifall att någon gör något. Vad händer om hamnar i krig? Vad händer om blir anfallet på det ena eller andra sättet? Hur länge kan vi försvara oss? Vad gör vi då? Vad gör vi om går med i Nato? Vad händer i de här sammanhangen? Allt detta blir en spekulativ diskussion med antaganden, motantaganden, förhållningssätt och positioneringar som handlar om en verklighet som nästan sträcker sig bortom de fantasier man kan prestera i olika sammanhang. Jag konstaterar bara att har den skrivningen i sin regeringsförklaring. Och vi har vår skrivning i vår regeringsförklaring. I resonemangen med den finske försvarsministern uppfattar jag inte att det som vi har skrivit i våra respektive regeringsförklaringar utgör några som helst hinder för att fortsätta fördjupa det svensk-finska försvarssamarbetet. Vi kommer att följa deras utredningsarbete och resultaten av det nogsamt. Och de kommer självklart att följa vårt utredningsarbete och resultaten av det. Men jag tänker inte ge mig in i en diskussion där vi spekulerar om framtiden. På både den svenska och finska sidan kommer vi nog att resonera om olika steg som vi tar – små och eventuellt längre – för att koordinera våra styrkor. Jag kan påminna om att den militära alliansfriheten har ett relativt stort och brett stöd i den finska opinionen. Det är en faktor som bör läggas till i sammanhanget. Men eftersom jag inte vill spekulera tänker jag inte göra någon djupare analys av det. Jag konstaterar bara att det också är en realitet som man får ta hänsyn till. Ett par av partierna i den finska regeringen har också uttalat sig för en fortsatt alliansfrihet. Man ska komma ihåg dessa fakta. 25 HANS (M): Vi kan glädja oss åt att vi har en försvarsminister som undviker spekulationer. Det är välkommet på alla sätt och vis. När det gäller samarbetet tror jag ändå att man måste fundera på vad nästa steg kan vara, på vad som kan hända. Det är bra att vi fördjupar och förbättrar samarbetet. Som jag har sagt är det egentligen bara en fortsättning på en linje som den nuvarande regeringen förvaltar från alliansregeringen. I grunden är allt detta bra. Det är också bra att försvarsministern hade lyckade samtal med sin kollega . Med tanke på att försvarsministern hade en presskonferens, till skillnad från sin utrikesministerkollega, kunde vi också följa vad som hände via medierapporteringen. Det verkar, som försvarsministern säger, ha varit ett bra möte. Det är ingen hemlighet att försvarsministern och undertecknad tycker helt olika i en central fråga, nämligen den om värdet av ett svenskt Natomedlemskap. Därför tror jag också, precis som försvarsministern säger, att vi måste resonera oss fram . Vi står inför viktiga och väsentliga försvars- och säkerhetspolitiska vägval. Därför är jag glad över att vi, trots olikheterna mellan partierna, har kunnat hitta en form för en fortsatt utredning, som vi kom överens om i försvarsuppgörelsen. Den innehåller, som försvarsministern understryker, att man ska titta på för- och nackdelar inklusive medlemskap. Där nämns också flera organisationer. Och Nato är en av dem. Jag hoppas att den typen av utredning kan medverka till en fakta- och kunskapsbaserad diskussion, vilket jag tror att verkligen behöver. Jag vill ändå understryka den fundamentala skillnaden mellan den svenska och den finländska regeringen. Likheten är att båda betonar allianslösheten, men skillnaden är att understryker att de ser Natomedlemskap som en option. För egen del ser jag tre kriterier för en kommande svensk Natoanslutning. Det första är att det måste finnas en folklig opinion för det. Det andra är att det måste finnas en majoritet i riksdag för det. Och det tredje är att jag gärna ser en koordinering med . I den svenska opinionen ökar stödet för ett svenskt Natomedlemskap gradvis. Jag tror att de flesta mätningar nu indikerar att ungefär en tredjedel är för, att en tredjedel är emot och att en tredjedel inte har tagit ställning. I riksdag finns det bara två partier som är uttalat för medlemskap. Det är naturligtvis , och det är . ser vi också rörelser i den finska debatten. , den finska försvarsministern, sa vid sin pressträff i att man ser lite mer pragmatiskt på den här frågan i och att det finns en annan diskussionskultur. Jag tror att den inte ska underskatta just den finska pragmatismen. Därför vill jag upprepa frågan. Det är bra att vi fördjupar, det är bra att vi förstärker och det är bra att och vävs samman. Men kan försvarsministern, om den finska regeringen skulle använda sin option, se ett Östersjöområde där Nato består av medlemsstater som , , , , , och men där de enda som står utanför är och ? 26 Försvarsminister (S): håller återigen på och riggar någon sorts kartbild eller spelplan som jag skulle förhålla mig till i någon mental variant och därmed svara på frågan, utifrån en position som han har tyckt var lämplig. Jag tänker inte gå in i den lådan. Allt det här förutsätter ett visst händelseförlopp. önsketänker om sin framtida plan för hur det ska se ut. Det är inte alls säkert att den faller in. Jag förhåller mig till det på det pragmatiska sättet att man får ta ställning till olika saker i den konkreta ordning man har. Den situation som tar upp kanske ser ut på ett helt annat sätt i ett framtida läge. Pragmatism i det här fallet är att göra saker och ting i realiteten. Det är därför som vi har programmet med och med Natos partnerskap. Vi vill också göra någonting av Enhanced Opportunities Programme som vi nu tillhör. Vi har mer velat ägna oss åt hur de konkreta samarbetena ska se ut, exempelvis på övningssidan. Vi vill arrangera och genomföra övningar och se dem i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. En skillnad är kanske att vi vill ägna oss mer åt det hantverksmässiga medan ägnar sig åt någon sorts framtid och den principfråga som han anser är avgörande i det här sammanhanget. Det kan man naturligtvis ha respekt för. Man kan vrida och vända på det här på olika sätt. Den linje som vi har valt bygger på det ställningstagande som gjordes 1994 i och med att vi gick med i Partnerskap för fred, vilket senare utvecklades till Partnerskapet för Nato och som utvecklas inom ramen för EOP. Den öppning som finns i Nato inom ramen för EOP för att se att samarbete med olika länder kan se ut på olika sätt utifrån de behov och förutsättningar som finns och den säkerhetspolitiska situationen är någonting som på ett pragmatiskt sätt är väldigt intressant att ta fasta på, förhålla sig till och försöka bidra till. Hur det skulle kunna se ut är något som partierna i riksdag inte ägnar särskilt mycket kraft till att diskutera. Men det kräver en pragmatisk och realistisk diskussion i vardagen och inte bara att satsa allt i potten på ett ja eller nej till ett medlemskap. Jag vill också peka på att det nu pågår ett arbete med värdlandsstödsavtalet som vi räknar med kommer att läggas fram för riksdag 2016. Det är många olika lagstiftningar som man då ska ta ställning till för att underlätta det hela. Vad som blir av ett värdlandsstödsavtal bygger också på vad vill i praktiken. Ingenting kommer att ske med mindre än att en svensk regering eller en svensk riksdag står bakom det. Mitt resonemang och i andra sammanhang följer en konsekvent linje utifrån det som vi var överens om i Försvarsberedningen. Vi i regeringen agerar utifrån en stark parlamentarisk bas som kommer att bekräftas i inriktningspropositionen. Jag hoppas att den basen består när vi ska votera om den. Jag har inga indikationer på något annat. 27 HANS (M): När det gäller hantverksmässighet och det som han beskriver om samverkan mellan kan jag som försvarspolitiska talesperson inte säga annat än att jag uppskattar det som han har gjort. Där finns det inga skillnader, och det har nog varit en av de grundläggande faktorerna bakom att vi har kunnat sluta en bred försvarsuppgörelse mellan fem partier. Den delen uppskattar jag, och från min sida får han mer än gärna beröm för det. problem är ju att det är miljöpartister som uttrycker kritik mot bland annat Natoövningar och värdlandsstöd. Kritiken mot hantverksskickligheten, mot samverkan i partnerskapet med Nato, kommer inte från allianssidan, utan den kommer direkt inifrån de egna regeringskvarteren. Jag uppskattar försvarsministerns syn på pragmatism. Jag skulle än mer uppskatta om försvarsministern kunde inta den pragmatiska finska hållningen där man ändå kan resonera om att man är en alliansfri regering, men att man ser Natomedlemskap som en option. Jag tycker att det är bra att försvarsministern betonar att han är konsekvent. Jag vill också vara konsekvent, men med blicken mot framtiden. Då tror jag inte att vi kan undvika den här typen av frågor. Avslutningsvis konstaterar ju försvarsministern själv att det finska samarbetet innebär en möjlighet till ett gemensamt agerande, men att det inte innebär några utfästelser. Det är därför som det är så viktigt att vi nu för en framåtsyftande kunskaps- och faktabaserad diskussion i om de försvars- och säkerhetspolitiska vägval vi står inför – inklusive Natomedlemskap. Det är med ett medlemskap som vi får utfästelser, och det finner jag vara det logiska nästa steget. Jag tror att ett medlemskap kommer att addera säkerhet till i en orolig tid. 28 Försvarsminister (S): Jag strävar inte efter att skapa några skillnader i det som man är överens om. Jag strävar bara efter att beskriva det som vi försöker jobba med. Jag uppskattar att vi har en bred överenskommelse. Den handlar om lite mer än bara vanlig partipolitik. Den handlar också om vad som nation ska ge för olika typer av signaler i det läge som vi befinner oss i. Just nu är det oerhört väsentligt med stabilitet. Därför är det viktigt att inte ge någon signal om några nära förestående tvära kast i vår säkerhetspolitiska grund. Det var därför som vi skrev in detta med att den militära alliansfriheten inte ska värderas i sammanhanget, utan den ligger fast. Det anser regeringen vara av stor betydelse och också säkerhetsskapande i den tid som vi nu lever i. Med hjälp av alla samarbeten och all samverkan – senast besökte jag Exercise, vilket jag tycker är en utomordentlig övning – bygger vi ett säkerhetsnätverk. Varje övning är ett sätt att visa att det finns en militär samarbetsmöjlighet. Det höjer den militära förmågan och sänder signalen om att det här finns resurser som kan användas. Jag anser att man måste ha en kärna av hårdhet i en försvarspolitik som komplement till utrikespolitiken. Det är de två balanspunkter som vi har. Sedan gäller det att hitta rätt balans, att inte gå för långt åt någotdera hållet. Vår försvarspolitiska överenskommelse är oerhört viktig som signal. Vi ökar försvarsutgifterna . Precis som säger planerar vi och möjligheter till en option i ett givet läge, men vi tar ställning till det då. Men det är ett tydligt steg som i praktiken är tröskelhöjande. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:483 om konsekvenserna för av regeringens skattepolitik 29 Finansminister (S): har frågat mig om jag anser att är en tillväxtmotor för och varför jag, enligt honom, för en skattepolitik som är direkt skadlig för stockholmarna och för regionens tillväxt. Jag vill börja med att påpeka att tillväxt beror på en rad olika faktorer, även för . Hur skattesystemet är utformat är en faktor, vad skatterna används till är en annan. Bostadsbrist och svårigheter att finna rätt kompetens är exempel på reella problem för företag som försvårar för dem att växa inte minst i . Detta är problem som regeringen försöker komma till rätta med genom ökade satsningar på utbildning och bostadsbyggande. Regeringen investerar och planerar stora utbyggnader av infrastrukturen i genom exempelvis , Förbifart , utbyggnaden av , Ostlänken, ny Skurubro samt genom medfinansiering utbyggnaden av tunnelbanan. Därtill sker stora investeringar i kommunsektorn, vilket sammantaget kommer att skapa bättre förutsättningar för tillgänglighet och ökad tillväxt. På grund av den förra regeringens många ofinansierade skattesänkningar ser vi tyvärr stora underskott i statens budget. Angelägna satsningar måste därför finansieras. Det är missvisande att, som gör, endast se till intäktssidan av politiken. Politiken måste ses som en helhet. Syftet med det kommunala skatteutjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Den parlamentariska kommitté som senast gjorde en översyn av utformningen av den kommunalekonomiska utjämningen hade bland annat i uppdrag att utreda om det finns tillväxthämmande faktorer i inkomstutjämningen. En enig kommitté bedömde att det saknas belägg för att inkomstutjämningen är tillväxthämmande och ansåg att incitamenten för ekonomisk tillväxt borde stärkas på annat sätt än inom ramen för inkomstutjämningen. De förändringar i inkomstutjämningen som den förra regeringen genomförde medför i praktiken att i huvudsak omfördelas till ett mindre antal höginkomstkommuner och ett landsting. Regeringen anser därför att det är angeläget att utjämningssystemet förändras så att en mer effektiv fördelning kan åstadkommas. 30 (M): Jag vill tacka finansministern för att hon tagit sig tid att komma hit och besvara min viktiga interpellation gällande . Även om det inte sker inom föreskriven tid är jag glad att finansministern är här . Regeringens politik slår hårt mot inte bara genom höjda skatter och utökad utjämning utan också genom stoppandet av Förbifarten och genom stängningen av . Utöver det har regeringen valt att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga, att försämra jobbskatteavdraget, att halvera , att försämra , att öka löneskatten på seniorers arbete och att höja bensin- och dieselskatterna. senast har regeringen riktigt skruvat åt det, vilket slår extra hårt mot , genom att ta bort tillväxtmiljarden från skatteutjämningssystemet. Listan kan göras väldigt, väldigt lång. Det är en lista full av besvikelser. Alla är vi överens om att det ska finnas en utjämning i eftersom förutsättningarna ser olika ut i landet, men dagens system drabbar några få, väl valda kommuner. Främst drabbar det, fru talman, moderatstyrda kommuner. De drabbas mycket hårt av systemet. Av totalt 60 miljarder i inkomstutjämningssystemet står dessa 13 kommuner för en bråkdel av bidraget, och systemet slår därför mycket hårt mot varje enskild kommun. Det är en kostnad som jag anser att staten ska stå för, inte ett fåtal välskötta kommuner. I skapas en tredjedel av ekonomi. Där bor en femtedel av landets befolkning. står för av de direkta statliga skatterna från hushåll och företag, och vill regeringen slå ännu hårdare mot . Det är dyrt med tillväxt för en kommun eftersom det kostar att bygga ny infrastruktur – skolor, vägar, omsorg. Med det nya förslaget riskerar det framtida bostadsbyggandet och infrastruktursatsningarna att komma att dämpas eftersom det på grund av ökade skatter blir för dyrt att växa. Dessutom är kostnadsläget högre i .