prot · H20976 · 2015-03-20 00:00:00 — Vi har en finansminister som vill jämföra oss med och krisutvecklingen där, trots att när vi gick in i krisen hade utrikeshandel och . Vi har en finansminister som vill jämföra bnp per capita med , trots att har en befolkning och har en minskande befolkning. Det hela är alltså fyllt av interna konflikter, motstridiga budskap och jämförelser som är irrelevanta och inte ger en korrekt bild. borde förtjäna bättre än detta. Vi förtjänar att ha skyddsvallar i ekonomin, vi förtjänar att ha en stark ekonomi, vi förtjänar att ha en regering som tar sitt konstitutionella ansvar och talar med en röst och vi förtjänar att ha en rättvisande beskrivning från finansministern. Vad jag kan minnas har hon även blivit KU-anmäld för sina beskrivningar av svensk ekonomi. Vi behöver detta, för vi ska nå full sysselsättning i . Alla människor som vill och kan arbeta ska också ha ett jobb att gå till. Men det kräver en regering som tar ansvar för offentliga finanser så att jobben kan växa till. 82 (M): berömmer sig för att man satsar på utbildning och skola. Jag vill bara påpeka en sak: Alliansen ökade antalet utbildningsplatser på nästan alla områden under sin regeringstid som vi sänkte skatterna på arbete och företagande. I den budget som gäller , som är Alliansens budget, satsar vi mer på skolan än vad Socialdemokraterna gjorde i sitt budgetförslag. Och det gör vi utan att höja skatterna på arbete. Det finns inget som säger att man måste försämra för företagande och göra det mindre lönsamt att arbeta för att man ska kunna satsa på andra saker, om man prioriterar vettigt. Finansministern har gjort stor affär av att produktiviteten har minskat räknat per förvärvsarbetande person. I sak är det korrekt, men det är också viktigt att se varför det ser ut på det sättet. Som jag nämnde tidigare ökade Socialdemokraterna produktiviteten genom att förtidspensionera bort en stor del av den lågproduktiva arbetskraften. Det gällde äldre, långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och tyvärr även en del funktionshindrade. Genom att förtidspensionera bort dessa människor från arbetskraften, ibland mot personernas vilja, blev andelen högproduktiv arbetskraft större, och den samlade produktiviteten ökade. Statistiken blev fin, med lägre arbetslöshet och färre långtidssjukskrivna. Baksidan var skenande kostnader för samhället och att människor sorterades bort från arbetsmarknaden för gott. Alliansen valde en annan väg. Vi ville ta vara på det friska och se arbetsförmågan hos varje människa. Vi lyckades långt ifrån med alla. Men förtidspensioneringarna minskade dramatiskt under Alliansen, och samma sak gällde sjuktalen. En hel del långtidssjukskrivna kom tillbaka i någon form av arbete, på heltid, kanske inte ens på halvtid, men på deltid. Samma sak gäller många äldre. är det som sagt ungefär 100 000 fler äldre som arbetar i någon omfattning. Alliansens politik sänkte samhällets kostnader dramatiskt. Vi gav fler chansen att arbeta och öka sin inkomst. Framför allt minskade vi den definitiva utslagningen av många lågpresterande från arbetsmarknaden. Dessa reformer stod jag stolt och försvarade i 2007 och 2008. Och jag anser att bland andra sjukförsäkringsreformen och skattesänkningarna är bland det mest humana och viktiga som vi har gjort för under vår regeringstid. Men visst, när man får in fler lågpresterande på arbetsmarknaden, som arbetar i den omfattning som man klarar av, minskar också produktiviteten per anställd. Min fråga till är återigen hur hon ska kunna öka produktiviteten per anställd utan att gallra bort de lågproduktiva från arbetsmarknaden. Det är tyvärr den vägen som Socialdemokraterna har valt tidigare. Enligt min åsikt borde hon välja den andra vägen. Hon borde försöka få in ännu fler människor på arbetsmarknaden som inte är perfekta, som inte är perfekt arbetskraft som presterar . Men de kan bidra och med sina insatser göra starkare, även om det leder till att produktiviteten minskar. Den vägen är bättre för den enskilda människan, och den är bättre för den samlade samhällsekonomin. Slutligen måste jag också påpeka en sak för som raljerar över att vi har högre arbetslöshet än 2006. Jag vet inte om har uppmärksammat att har gått igenom en ganska djup finanskris. Jag vet inte heller om har uppmärksammat att den tidigare socialdemokratiska regeringen gömde de arbetslösa genom att helt enkelt flytta dem från arbetslöshetskolumnen till en annan kolumn, till exempel förtidspensionerade. Det var jättelätt att få bort arbetslösheten i statistiken. Men hur såg det ut i verkligheten? säger också att alla de nya jobben beror på att har fått en större befolkning. visade finansminister en bild vid en föredragning i finansutskottet, som jag nu visar för kammarens ledamöter. Hon förklarade att arbetslösheten förväntas sjunka långsammare än tidigare prognoser visat, på grund av att befolkningen har ökat. En snabbare tillväxt av arbetskraften på grund av snabbare befolkningsökning gör att arbetslösheten inte minskar i samma takt. Vem har rätt? Är det eller ? 83 (S): Jag måste säga till att skatteutskottet lade ganska mycket energi på att försöka reda ut effekterna av jobbskatteavdragen, eftersom de var en oerhört stor del av de ofinansierade skattesänkningarna . Jag refererade till de forskare som var inbjudna och som gav sin syn. Och det är klart att de hade olika uppfattningar. Men jag tror att blandar ihop de direkta drivkrafterna för att arbeta. Inte minst finansministern ändrade på slutet argumentationen om jobbskatteavdragen. Från början skulle de göra så att fler människor i teorin skulle läsa skattetabellen och komma på att ”Oj, det lönar sig mer att jobba. Så nu går jag till Arbetsförmedlingen.” Det senaste jobbskatteavdraget motiverades framför allt med att det var en konsumtionsstimulans. Och det är en helt annan sak. Det är klart att det blir en konsumtionsstimulans om människor får mycket pengar i sin plånbok. Och det påverkar sysselsättningen av den anledningen. Men det som vi kritiserade och undrade över var varför landets pensionärer inte skulle få vara med i den konsumtionssatsningen. Motivet för jobbskatteavdragen var inte längre drivkraft för att söka arbete utan för att möta konjunkturen. Där är ni fortfarande svaret skyldiga. Vi hade tänkt reparera en del av denna orättvisa i samband med den budget som lades fram. Den röstades tyvärr ned av Alliansen och . Därför får landets pensionärer vänta på att vara med i konsumtionsstimulansen. 84 (M): I den politiska debatten blir beskrivningen av verkligheten ofta en central del. Det är ibland häpnadsväckande att se hur vissa socialdemokratiska riksdagsledamöter, särskilt , är beredda att vinkla den beskrivningen så till den grad att det blir klart anmärkningsvärt. Det görs för att man vill framhäva sina politiska åsikter. Om man tittar på de år då alliansregeringen satt vid makten kan man se att hade näst starkaste sysselsättningsökning. Om man tittar på hur många nya jobb som skapades per tusen invånare i arbetsför ålder kan man se att vi var i särklass bäst. För varje person som befolkningen i åldern 16–65 ökade med tillkom nio nya jobb. var näst bäst med fem nya jobb. Och om man tittar historiskt kan man se att det har skapats en halv miljon nya jobb. Av den halva miljonen, nettomässigt, nya jobb har 360 000 tillkommit . Det är alltså svårt att hävda något annat än att av alliansstyre har varit väldigt framgångsrika. Vi kan också konstatera att har den tredje lägsta långtidsarbetslösheten i hela . Om man tittar på de äldre, som vi delvis diskuterar , kan vi konstatera att sysselsättningen, så länge man har mätt den, har legat på någonstans runt 70 000–80 000 för personer som har arbetat. har den siffran överstigit 150 000. Den har alltså dubblerats under Alliansens tid vid makten. De utvärderingar som har gjorts just vad gäller de äldre visar att det är mycket tydligt kopplat till det förstärkta jobbskatteavdraget. Och jobbskatteavdraget är väl kanske den ekonomiska reform som forskare har utvärderat mest . Det är väldigt svårt att föra en debatt när finansministern går och pratar med presidiet och också går runt i kammaren och pratar. (ÅLDERSPRESIDENTEN: Vi fortsätter.) Jobbskatteavdraget är en av de mest utvärderade ekonomiska reformerna. Och just sysselsättningen hos de äldre är en tydlig indikator på att jobbskatteavdragsreformen har varit framgångsrik. Det är anmärkningsvärt att påstår att vi skulle ha satsat mindre på sjukvården. Om man tar hänsyn till inflationen, som har varit , och till befolkningen, som har ökat , har resurserna till sjukvården, utgiftspost nr 9, ökat från 41 miljarder till 62 miljarder om man inflationsuppräknar. Den här debatten blir alltså närmast bisarr i den bemärkelsen att jag undrar hur mycket och är beredda att beskriva verkligheten bara på ett sätt som gynnar den egna saken. Det är anmärkningsvärt att de socialdemokratiska representanterna i kammaren kan vara så oprofessionella. 85 (S): Jag kunde inte låta bli att anmäla mig till den här debatten. Jag hade tänkt avstå, men jag måste säga att det är en aning utmanande att höra de moderata företrädarna här i debatten beskriva verkligheten. Som var inne på: Vilken verklighetsbeskrivning är det som gäller? Det är ju så att fakta talar väldigt tydligt för sig själva. Det är precis som sa: Vi hade 6 procents arbetslöshet när den borgerliga regeringen tillträdde . När de lämnade var slutresultatet en arbetslöshet på . Det är mycket enkelt att räkna ut att bakom dessa siffror finns oerhört stora mänskliga problem som den borgerliga regeringen helt enkelt misslyckades med att adressera. Varför var det så? Låt mig försöka knyta an till den här interpellationen som i grunden är en bra och relevant frågeställning. Svaret är att man bara hade ett verktyg. Man arbetade med samma enkla verktyg , nämligen skattesänkningar. misslyckas med att vända trenderna på arbetsmarknaden och i stället får fler arbetslösa än innan man satt sina skattesänkningar i verket, då är funderingen varför man inte under något enda år har funderat på slagkraften i de politiska verktyg man har? Jag tror helt enkelt att det beror på att man inte har velat pröva andra vägar. När det moderata ledarskapet nu funderar och vilka verktyg man ska ta till, då har man, bortsett från av insiktsfullhet hos för något halvår sedan då han sa att det nog är slut med skattesänkningarna , återigen landat vid att det nu behöver är mer skattesänkningar för att vi ska få fart på arbetsmarknaden. Tillåt mig tvivla! Det som inte har fungerat och som gjorde paus i en glimt av insiktsfullhet hos är nu tillbaka i samma läge. Jag tror, herr ålderspresident, att det vore väldigt klädsamt om de moderata företrädarna i den här debatten slog an det som är den verkliga frågeställningen i interpellationen i stället för att försöka göra något slags allmänpolitisk slagträdebatt av det hela. Vilka verktyg ska vi använda för att få upp produktiviteten i ekonomin och få fler arbetade timmar i ekonomin? Då måste man kanske fundera på om det inte är viktigt att pröva andra vägar än den enda väg man har prövat och så kapitalt misslyckats med. 86 Finansminister (S): Jag var, precis som påpekade, runt och pratade med och med ålderspresidenten. Bakgrunden är att kom med ett felaktigt påstående i talarstolen. Det kan hända att man kommer med en felaktig siffra, men problemet var att sist vi hade interpellationsdebatt kom också med ett felaktigt påstående, så jag ville ta upp det som en ordningsfråga. Det är lite svårt att ha interpellationsdebatter när det upprepade gånger kommer felaktiga påståenden från interpellanterna. Alla kan göra fel , men om det skulle vara ett mönster så är det bra att det blir en ordningsfråga på direkten, tycker jag. Jag tror inte att det är bra för politiken att man kommer med direkt felaktiga uppgifter i debatterna, och jag tror dessutom att har tillräckligt bra argument utan att behöva göra på det sättet. och hans prat om de offentliga finanserna skulle vara mer trovärdigt om det inte var så att statsfinanserna var i sämre skick än de har varit sedan budgetsaneringen när lämnade . Vi hade då det största budgetunderskottet sedan den direkta, akuta budgetsaneringen. Det var resultatet av med moderater i . Den tidigare regeringen tog över statsfinanser i exceptionellt gott skick med stora överskott och ett strukturellt överskott. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade sanerat statsfinanserna och sedan byggt upp en stabilitet i dem och betalat av stort på statsskulden. Sedan kom krisen. Jag har aldrig framfört någon kritik av hur man skötte statsfinanserna under själva krisen. Under själva krisen bedrev den tidigare borgerliga regeringen en ansvarsfull ekonomisk politik. Problemet var att man i slutet av den förra mandatperioden började slarva. I takt med att krisen fasades ut och vi gick in i en period med bättre tillväxt fortsatte man med de ofinansierade skattesänkningarna. Resultatet av det blev att vi fick det största budgetunderskottet sedan budgetkrisen och också ett stort strukturellt underskott – ett så stort strukturellt underskott i statsfinanserna att jag tog över statsfinanser som låg 75 miljarder ifrån den målsatta nivån. Det är resultatet av med moderater i . handlar det för den här regeringen om att ta ett fast grepp om statsfinanserna, att steg för steg beta av underskotten och föra tillbaka på en bana som är ansvarsfull, där vi får plus och minus att gå ihop, där vi slutar med stora, ofinansierade skattesänkningar och i stället ansvarsfullt finansierar reformerna krona för krona. Det är den politiken som den här regeringen har föreslagit, och det är den politiken vi kommer att stå för. Vi kommer att ta ett fast grepp om statsfinanserna. pratar om produktiviteten och menar att produktivitetsökningen i huvudsak beror på vilka personer som är på arbetsmarknaden. Vi har tittat lite närmare på det där på , och det visar sig att det inte riktigt är så enkelt. Hur sammansättningen på arbetskraften ser ut förklarar väldigt lite av den avsaknad av produktivitetsutveckling som vi har haft i under den borgerliga regeringen. Det handlar snarare om problem med investeringar i näringslivet. Det handlar inte heller så mycket om sammansättningen mellan olika näringsgrenar, och det handlar inte om arbetskraftens sammansättning, utan det är brist på investeringar i näringslivet. 87 (M): Tack så mycket, finansministern! Jag ska börja med att understryka det så att det är tydligt: Det sker både en skattehöjning och en skattesänkning för pensionärskollektivet . Nettot är ungefär 400 miljoner till pensionärskollektivets fördel. Detta har korrigerats sedan beskeden först kom, eller hur, finansministern – det fanns oklarheter i detta från början, och när beskeden först lämnades var det en förlust. Detta kan säkert reda ut i sitt nästa inlägg, för det har justerats. Däremot måste man ändå när man har en debatt om hur man ska värna människor på arbetsmarknaden och ta till vara sysselsättningsutvecklingen ha en idé om hur det ska gå till. Jag är av den fulla övertygelsen – tillsammans med nästan alla andra människor, skulle jag tro – att om fler ska jobba så behöver jobben bli fler. Ska jobben bli fler behöver man känna att det är tryggt att växa, anställa och investera. Vi måste skapa resurser till den gemensamma välfärden så att vi också kan skapa arbetstillfällen där. Det är därför oroväckande när finansministern beskriver att man nu steg för steg ska komma tillbaka till balans och överskott i de offentliga finanserna, när man för alla fyra åren framöver de facto visar på underskott. Man säger alltså att man ska gå framåt medan man tar kliv bakåt. Det går inte ihop. Man kommer inte närmare målet när man har underskott . Planerar finansministern att återkomma till överskott och i så fall hur? Jag tog chansen att korrigera den otydlighet som uppstått angående pensionärerna och beskattningen mellan att beskedet kom och att budgeten sedan presenterades. Hur det slutligen blir får vi se i vårpropositionen, hoppas jag. lämnade inte finansministern något besked. Är det hennes besked eller är det besked? Är det finansmarknadsministerns besked eller är det finansministerns besked? Är det framtidsministerns besked eller är det finansministerns besked? Är det statsministerns besked eller är det finansministerns besked? Är det bedömning eller är det finansministerns bedömning? Är det bedömning eller är det finansministerns bedömning? Det vill säga: Finansministern har faktiskt inte lämnat svar på en enda fråga, men jag är glad att jag fick chansen att förtydliga detta med pensionärerna. 88 (M): Det är lite fascinerande att lyssna på sifferexercisen om arbetslösheten. Det är ofattbart att man fortfarande menar att en så djup finanskris som gick igenom ska gå helt spårlöst förbi. Trots detta klarar sig bättre än nästan alla jämförbara länder. Ekvationen är den att om skatten sänks kommer fler i arbete, och då är det fler som betalar skatt – och man får totalt sett in ökade skatteintäkter. Det är precis vad som har hänt. Om man räknar alla som var arbetslösa på riktigt 2006, men som ni gömde i annan statistik, är arbetslösheten lägre . Det bekymrar mig att vi snart är där igen. börjar ni tricksa med siffror för att visa de låga, fina arbetslöshetssiffrorna. eller senare än ni där. Ni kommer att förtidspensionera bort människor som egentligen vill arbeta, som kan arbeta, som har en arbetsförmåga. De ska bort från arbetsmarknaden för att snygga till statistiken. Vi kommer dit. Jag blev nästan lite paff när sa att det nu gäller att ta ett fast grepp om statsfinanserna. Det är nästan lite humor. Vad gör man? Man går ut med ett ensidigt slopat överskottsmål. Sedan sitter LO i kulisserna och ropar att det måste vara 3 procents underskott för att få fart på . Jag undrar hur det ska sluta. Finansministern talade om nya tag. Jag får säga att det går så där vad gäller både näringslivsklimatet och statsfinanserna. Jag tror att det var som pratade om att tidigare beskrevs som the Nordic light. Jag skulle vilja påstå att vi snart är inne i någon sorts evig solförmörkelse i . Jag hoppas att vi inte hamnar där. 89 (M): Jag ska börja med att erkänna att jag kom med ett felaktigt påstående i en tidigare interpellationsdebatt. För det skulle jag vilja be om ursäkt till . Jag påstod att hon hade sagt någonting som hon inte hade sagt. Det stämmer alltså inte. Det ber jag om ursäkt för. Men det är inte ett argument för att störa debatten i kammaren. Jag skulle mer än någon välkomna om vi kunde hålla oss till regeln att hålla sig till fakta. Vi hörde till exempel prata om att arbetslösheten var 2006. Så var det alltså inte. Vi ändrade måttet. redovisades en arbetslöshet mellan åldrarna . Sedan utvidgade vi måttet för att anpassa oss till EU till att omfatta 15–75. hade Socialdemokraterna försökt pressa ihop så att statistiken skulle se lite bättre ut. Sedan står i talarstolen och argumenterar för att arbetslösheten var så fantastiskt låg 2006 när det var högkonjunktur. Men så var det inte. Vi skulle kunna komma tillbaka och hävda en arbetslöshet på . Jag tror att vi till och med skulle kunna få en arbetslöshet på – om vi ger tillbaka förtidspensionerna till dem som var förtidspensionerade under tid vid makten. Det är enkelt. Vi kan halvera arbetslösheten över kvällen. Har någonting blivit bättre? Tillståndet i svensk ekonomi och för de människor som förtidspensioneras skulle bli ännu värre. Mycket av detta är vår kritik. Socialdemokraterna är så måna om just arbetslösheten som mått på hur det går för ett land att ni är beredda att förtidspensionera bort människor. har ni satt målet att ska ha lägst arbetslöshet 2020, men ni har inga konkreta förslag på hur jobben ska bli fler. Ni satsar en massa pengar på bidrag och Amspolitik. Det verkar som att går samma öde till mötes, det vill säga att sopa undan människor under mattan i förtidspensioner och bidrag. 90 (S): Jag skulle vilja börja med att tacka finansministern för att hon har gjort en seriös ansats att svara på interpellanternas frågor. Interpellanterna verkar under denna debatt ha velat prata om allt annat än det som faktiskt interpellationerna handlar om, det vill säga de stora demografiska utmaningarna, våra möjligheter att få fler människor i arbete och en utvecklad produktivitet i samhället. Det är bra att svaret andas att den nya samarbetsregeringen ser behov av insatser på fler områden och inom flera politikområden än att ensidigt arbeta med det enda instrument som den tidigare borgerliga regeringen använt, nämligen skattesänkningar, som man har trott ska lösa alla samhällsproblem, också dem som interpellationerna adresserar. Många har kommit till insikt, utom möjligen de borgerliga partistrategerna på framför allt , att om man ska komma till rätta med de demografiska utmaningarna, få fler i arbete och en ökad sysselsättning och bättre produktivitet i samhället måste man arbeta med flera instrument . Man måste våga spänna bågen högre och utmana till exempel frågor som har att göra med hur vi skapar nya arbetstillfällen, hur vi utvecklar forskning och innovation, hur vi skapar en bättre matchning på arbetsmarknaden, hur vi får fler ungdomar att vilja plugga vidare på högskolan, hur vi helt enkelt använder alla de departement vi har inom alla möjliga politikområden för att få en utveckling som gör att vi når de lösningar som behövs för att klara de demografiska utmaningar vi står inför. 91 Finansminister (S): Vi har pratat om möjligheterna för äldre och yngre att delta på arbetsmarknaden. De är viktiga frågor därför att behöver alla arbetade timmar som går att få för att säkra en välfärd av hög kvalitet och kunna ta hand om den åldrande befolkningen. Den tidigare borgerliga regeringen trodde att det var skattesänkningar som skulle lösa dessa problem och många andra problem, där skattesänkningar var svaret på alltet – eget Jeopardy. Ni ställer frågorna. Den borgerliga regeringen hade svaren: skattesänkningar. Den nuvarande regeringen tror att det finns andra möjligheter än att bara sänka skatten. Vi vill satsa på utbildning för våra barn och ungdomar, välfärdsinvesteringar så att ungarna lär sig det de behöver i skolan, så att våra äldre får en trygg ålderdom, så att det också blir möjligt för människor att arbeta med hjälp av en väl fungerande skola, ett väl fungerande utbildningssystem och en väl fungerande välfärd. Vi ser behov av att vara mer aktiva i investeringar. Skattesänkningar skapar inte investeringar i infrastruktur. Här behöver vi investera mer i infrastruktur, klimatomställning och i nya bostäder. Det är investeringar som kommer att ge både jobb och sysselsättning här och och skapa möjlighet att stärka produktiviteten och tillväxten på lite sikt. tyckte att är bättre än jämförbara länder när det gäller arbetslösheten. Det är helt korrekt om man tycker att , och är jämförbara länder. Men om man tycker att , och är jämförbara länder har vi inte presterat bättre. Det beror lite på var någonstans man ställer sig. Någon sa att vi går ett steg framåt och ett steg bakåt i statsfinanserna. Det är inte korrekt. Vi stärker de offentliga finanserna genom att vi har kopplat ett fast grepp, till skillnad från den borgerliga regeringen som under den förra mandatperioden befann sig på ett sluttande plan. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:281 om regeringens aviserade höjda skatter 92 Finansminister (S): har frågat mig vilka skatter jag kommer att föreslå höjningar av och för vilka höjningarna kommer att gälla. Utgångspunkten för regeringens politik är att reformer måste genomföras på ett ansvarsfullt sätt och finansieras fullt ut. Ordning och reda i statens finanser är grunden för fler jobb och en hållbar välfärd av god kvalitet. Underskottet i de offentliga finanserna ska steg för steg pressas tillbaka. Vilka skatteförslag som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs.