prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — Detta är mycket glädjande. Det är framför allt flerbostadshusen som ökar. gör bedömningen att handlar om flerbostadshus och att handlar om småhus. Och bedöms vara hyresrätter. Förutsättningarna ser väldigt olika ut. Låt mig ge några exempel på hur det kan se ut bland kommunerna i : 4 916 invånare per kvadratkilometer – så är det i mest tätbebyggda och till ytan minsta stad. 0,2 invånare per kvadratkilometer – så är det i den kommun som är minst tätbebyggd, och det är . har i snitt 23 invånare per kvadratkilometer. Utmaningarna finns där. Det är utmaningar som handlar om att minska hinder och krångel. Därför måste vi se de här förutsättningarna. Vi debatterar inte riksintressen och strandskydd , men de frågorna måste också tas med just i diskussionen kring hinder och förutsättningar. Regeringspartierna avslår alla de förslag som vi debatterar . Låt mig citera ur betänkandet: ”Närmare överväganden i frågor om behovet av lagstiftningsåtgärder eller andra insatser som syftar till att stimulera bostadsbyggandet får i stället göras när sådana mer konkreta förslag behandlas i utskottet.” Propositionslistan är oroväckande tom på förslag. Utskottet har alldeles för lite att göra. Om inte utskottet hade motioner från allmänna motionstiden att behandla hade det inte funnits någon bostadspolitik alls att debattera i utskottet. Detta är mycket märkligt. fanns det en rad möjligheter att fatta beslut kring viktiga åtgärder. Dessa avslogs ofta genom påståendet att det var andra åtgärder som måste till. Var är förslagen? Bostadsministern säger i tidningen nr 2 att han vill vara en blåslampa i baken på kommuner som inte bygger. Jag ställer frågan: Hur då? Studentbostäder är en stor och viktig fråga. Jag noterar att i går gav råd och tips till unga som söker bostäder. De hade åtta förslag. Kötiden för en studentbostad är i och i . Jag möter ofta far- och morföräldrar som berättar om sin oro för dagens ungdomar. Jag träffar också föräldrar som känner samma oro. De som kan belånar sina hus för sina barns skull. Vilka kan då flytta hemifrån? I värsta fall tvingas de unga att tacka nej till en utbildning. Så kan vi inte ha det. Det finns en rad åtgärder som kan vidtas för att underlätta byggandet av studentbostäder. Det handlar om bullerregler, byggregler, marktillgång, tillfälliga bygglov, kortare planprocess etcetera. Men de rödgröna menar: ”Det krävs att alla berörda parter, dvs. i första hand staten, kommunerna och ägarna till studentbostäderna medverkar till att förbättra bostadssituationen för studenterna.” I första hand staten – jag undrar: Hur då? Man skriver också i betänkandet: ”Utskottet förutsätter att regeringen är väl medveten om bristen på studentbostäder och överväger olika åtgärder som kan bidra till ett ökat byggande. Något tillkännagivande i frågan enligt motionsförslagen kan därför inte anses vara nödvändigt. Motionerna avstyrks således.” Utskottet förutsätter att regeringen är medveten om bristen på studentbostäder, men var är förslagen? När kommer de? Jag noterar också att vd:arna för Kommuner och Landsting samt i påtalar att den undersökning som de gjort i 60 tillväxtkommuner givit resultatet att svarat att just bullerförordningen hämmar möjligheten att bygga de små bostäder som till exempel de unga och studenterna behöver. Varför kommer inte de beslut om bullerförordningen som skulle kunna lindra de bekymmer som de unga har och få fram de små hyresrätterna? Det är mycket märkligt. Ägarlägenheter är ett annat område som skulle kunna bidra till att det frigörs bostäder. Det här är en välkänd boendeform internationellt sett. saknar dock möjligheten att ombilda befintliga fastigheter till ägarlägenheter. Möjligheten finns med nyproduktion, men inte om man vill omvandla fastigheter i exempelvis miljonprogrammen. Det här skulle kunna ge många fler hyresrätter på bostadsmarknaden. Men på denna punkt har motståndet varit kompakt. Mycket politisk kraft ska tydligen gå till att organisera köer. Bostadsköerna ska organiseras bättre. Det är receptet. Det ska vara rättvisa köer. Men varför inte fokusera på att avskaffa köerna, så att folk slipper köa? Det är en mycket stor och viktig fråga, fru talman. Vi behandlar också skrivelsen om bostäder för äldre i avfolkningsorter samt motioner om bostadspolitik. I granskning påtalas utmaningar vad gäller äldres möjligheter på svaga bostadsmarknader. Den tidigare regeringen tillsatte utredningen kommunernas bostadspolitik. Likaså tillsattes en utredning om nya ombyggnader av egnahemsboenden. Genom dessa utredningar kommer det att finnas underlag för ytterligare överväganden, anser regeringspartierna. Men frågorna infinner sig igen: Kommer regeringen att återkomma med förslag? I så fall, med vilken inriktning? Regeringens tystnad kan tolkas som att man inte riktigt vet vilken väg man ska ta. Alliansen har däremot haft en tydlig riktning mot mindre krångel, bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler. Regeringens hållning för mina tankar till . – Ursäkta, men vet du vilken väg jag ska ta? – Det beror på vart du ska, svarade katten. – Det vet jag inte, sa . – Men då kan det väl kvitta? Jag ser fram emot att bostadsministern kommer till civilutskottet. Vi kan bistå med både karta och kompass. 15 SHADIYE HEYDARI (S): Vi debatterar civilutskottets betänkande 2014/15:CU7. I detta betänkande behandlar civilutskottet dels regeringens skrivelse 2013/14:247 med anledning av om bostäder för äldre i avfolkningsorter, dels motioner års allmänna motionstid med bostadspolitisk inriktning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga motioner. Mitt anförande kommer mest att handla om bostäder för äldre, trångboddhet samt boende för unga och studenter. Ett hem är trygghet, gemenskap, värme och kärlek. Ett hem, en bostad och ett boende är en grundläggande mänsklig rättighet. Det handlar om att ha tak över huvudet, att känna trygghet, att slippa oroa sig för sin familj och sina barn och att inte behöva säga nej till ett jobb eller en utbildning. Vi alla kan vittna om att det råder stor bostadsbrist i vårt fantastiska land . Bostadsbyggandet har minskat i . Utvecklingen i har gått åt fel håll. I ett välfärdssamhälle som går det inte att säga att bostadsfrågan är en privat fråga. Rätten till bostad är en grundläggande del av välfärden, och vi har ett gemensamt ansvar för att alla medborgare har någonstans att bo. Vi socialdemokrater vill ha ett samhälle där alla har rätt till en egen bostad. Bostadskrisen slår hårt mot vår välfärd. Bostadsbristen är nu så allvarlig att den riskerar att slå hårt mot jobb, tillväxt och framtid. Bostadsbristen gör det svårt för näringslivet och den offentliga sektorn att rekrytera personal med rätt kompetens. Arbetssökande har svårt att hitta sina drömjobb eller ta de jobb som finns på arbetsmarknaden. Det kallar jag för förlust och misslyckanden. när jag och socialförsäkringsutskottets S-grupp besökte gruvorna i fick vi höra att det fanns jobb men att det saknades bostäder. Arbetsgivarna var tvungna att fråga den arbetssökande om han eller hon hade tillgång till en bostad eller inte. Det innebar ett nej. Politik handlar om vilja och prioriteringar. Som många andra har påpekat här säger en liten rapport från att nästan en tredjedel av de snabbast växande små och medelstora företagen i har haft svårigheter med att rekrytera med rätt kompetens på grund av bostadsbristen. Och det är inte bara företagen i som förlorar viktiga jobbmöjligheter för framtiden på grund av bostadsbristen – även företag på andra orter gör det. Bostadsbristen har inte bara drabbat företagen. Den har även drabbat arbetssökande, barnfamiljer, äldre och studenter. Unga människor tvingas tacka nej till drömutbildningar eller ägna sin tid åt att söka efter bostad. Det är inte acceptabelt att utsätta våra studenter för denna oro. Vi måste satsa och investera rätt. Det handlar om deras framtid och framtid. Det finns ett starkt behov av 20 000 studentbostäder. Det är akut. sa : Om vi inte klarar av att ge ungdomen arbete och bostad riskerar vi alldeles klart att generationer tappar tilltron till politiken och till själva demokratin. Och detta är sant, fru talman. befolkning ökade med en halv miljon invånare . Det är glädjande att vårt land växer i befolkning. Men byggandet av bostäder minskade , och det är en stor förlust för . 156 kommuner uppger till att de har bostadsbrist. Nio av tio kommuner har sagt att de har brist på hyresrätter. Trångboddhet och hemlöshet är ett annat problem vi har i . Detta påverkar våra barn negativt. Hemlöshet är den yttersta formen av fattigdom och utanförskap. I ett välfärdssamhälle som går det inte att säga att bostadsfrågan är en privatsak och att marknaden ska sköta den. Det är vårt ansvar att skapa förutsättningar för våra barn, och vi måste ge varje barn en god start i livet. Vi kan alla vittna om att i vårt fantastiska finns många barn som lever under svåra förhållanden. De saknar eget rum, har svårt att bjuda hem en kompis, har svårt att i lugn och ro göra sina läxor eller har svårt att gå och lägga sig tidigt på grund av att de saknar eget rum eller bor hos andra människor. Detta är inte acceptabelt. Barnen ska inte behöva oroa sig för att de måste packa väskan och åka till nästa ställe eftersom de saknar egen bostad. Rätten till en bostad är en grundläggande del av välfärden, och vi har ett gemensamt ansvar för att alla människor har någonstans att bo. Vi måste investera rätt och investera i barnens framtid. Det är vårt ansvar att bygga bostäder och ge dem en bra start i livet. Jag går över till frågan om bostäder för äldre i avfolkningsorter. Jag nämnde en granskning tidigare. Syftet med granskningen har varit att kartlägga om staten ger kommuner med svaga bostadsmarknader tillräckliga förutsättningar för att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar när det gäller äldres boende. anser att den tidigare regeringen inte gav kommuner med svaga bostadsmarknader tillräckliga finansiella och rättsliga förutsättningar att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar. Behovet av boende för äldre har kommit att uppmärksammas alltmer, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen i landet. Befolkningsutvecklingen i innebär att andelen äldre ökar. Allt fler blir äldre, är friskare och lever tack vare vårt välfärdssamhälle. Vi socialdemokrater vill att äldre själva ska få bestämma över sina liv och sin vardag, oavsett om det handlar om deltagande i arbetslivet eller vad de vill få hjälp med från eller om de vill byta boendeform. Många äldre väljer att flytta till ett annat boende på grund av brist på trygghet, ensamhet, vårdbehov eller sämre hälsotillstånd. Vi måste ha ett hela-landet-perspektiv och tänka även på dem som bor i glesbygden eller i avfolkningsorterna. Det ska finnas valmöjligheter för de äldre som vill bo kvar i sina hem eller i närmiljön. Enligt rapporten är det en markant skillnad i förutsättningarna för bostadsförsörjning och byggande mellan olika delar av . En svag arbetsmarknad och ett vikande befolkningsunderlag har i delar av landet lett till bostadsöverskott och bostadsföretag med ekonomiska problem. pekar på att det inte går att fastställa exakt hur långt statens finansiella ansvar på bostadsområdet sträcker sig, men revisionen anser dock att det bör prövas om ansvaret kan utökas i förhållande till vad som är fallet . anser också att det är viktigt att regeringen ser till att följer och analyserar utvecklingen på de svaga bostadsmarknaderna. Utskottet har noterat de påpekanden och slutsatser som lyfts fram i granskningsrapporten. Regeringen kommer att följa utvecklingen utifrån . Jag går vidare till åtgärder för ett ökat bostadsbyggande. Flertalet av de motioner som behandlas i detta avsnitt är mycket allmänt formulerade. I motionerna framhålls bland annat behovet av att genomföra olika former av regelförenklingar och att koordinera investeringar i bostäder och infrastruktur. Det måste finnas en bred samsyn för att möta framtidens behov och ge människor möjlighet att förverkliga sina bostadsdrömmar och göra så kallad bostadskarriär utan att ägandeformen är viktig. Ett bostadsområde med en blandning av upplåtelseformer och olika typer av boenden ger ett mer dynamiskt område. Att äga ska inte vara den enda möjligheten att bo i radhus, villa eller i lägenhet med terrass och öppen planlösning. Vi ska värna om vårt välfärdssamhälle där vi sluter klyftor och förverkligar de löften om frihet vi ställt ut till våra barn, där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och ger hopp . ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att ska kunna utvecklas med fler jobb och ökad konkurrenskraft krävs framtidsinvesteringar i fler bostäder och reformer för en växande bostadsmarknad. behöver en bostadspolitik och ett mål för bostadsbyggandet. Bostadsbristen är allvarlig och behoven stora. Regeringens ambition är att bygga 250 000 nya bostäder . rödgröna och socialdemokratiska regeringar har haft mål för byggandet. För tiden –2006 hade vi ett mål att bygga 120 000 lägenheter. Det lyckades vi med. Regeringen har som ambition att lyckas även med vårt nya mål. behöver vi enas i viljan till ansvar för vårt land. Regeringen kommer att ta sin fulla del av ansvaret. Vi tänker vara en samarbetsregering för hela . antar vi utmaningen igen, och vi bygger ett land som kan se med hopp och förväntan mot framtiden. behöver en mer samlad och utvecklad bostadspolitik, och det krävs ett gemensamt ansvar. 16 (FP) replik: Det talas om reformer för en växande bostadsmarknad. Då blir man, fru talman, nyfiken på vad Socialdemokraterna menar med reformer för en växande bostadsmarknad. Det anförs också att motioner skulle vara allmänt hållna. svarar man att de utredningar som alliansregeringen tillsatte bereds och att man ska återkomma. Jag tolkar detta som att det måste finnas en ambitionsnivå om vad man vill. Låt mig då ställa några konkreta frågor, som också motionerna tar upp. Först har vi frågan om ägarlägenheter. Kommer Socialdemokraterna att arbeta för att det ska gå att ombilda till ägarlägenheter i befintliga fastigheter? Den andra frågan gäller när bullerförordningen ska komma. Den frågan har vi debatterat . Jag berättade från talarstolen att vd:arna för Kommuner och Landsting och påtalat att bland de 60 tillväxtkommunerna har svarat att just bullerfrågan är den enskilda faktorn som påverkar byggandet av små hyresrätter, som ungdomarna, studenterna och andra så väl behöver. När kommer beslutet om bullerförordningen, så att aktörerna ute på marknaden vet? Det är inte vi som sitter i som bygger eller sätter spaden i backen. Det gör aktörerna, och de behöver ett besked. Det var två frågor om ägarlägenheter och bullerförordningen. När kommer förslagen? 17 SHADIYE HEYDARI (S) replik: Tack, , för frågorna! Låt mig först gå tillbaka till vad jag sa i mitt anförande. Regeringens ambition är att bygga 250 000 bostäder . Det kommer vi att göra, men det blir svårare i och med att vi inte jobbar med vår egen budget. Det är den dåvarande regeringens budget som gäller. Det här året blir ett förlorat år för oss. Frågan om bullerförordningen kommer tillbaka. Det enda jag kan säga till dig, , är att regeringen tittar på frågan och kommer att återkomma . Jag kan inte säga ett datum , men den kommer att återkomma. Det gäller även den andra frågan. Ni och er regering hade på er. Vad gjorde ni ? Ni kommer hit och klagar på oss och kräver att vi på ska sjösätta en massa förslag. Vi har ett konkret förslag, och det har vi sagt: Vi ska bygga 250 000 bostäder. 18 (FP) replik: Jag noterar att det inte kommer några svar heller. debatterar vi ändå väldigt konkreta förslag på vad man faktiskt skulle kunna göra. Jag noterar också att svaret på frågan om åtgärder för att uppnå 250 000 bostäder till 2020 handlar om att det skulle finnas enskilda budgetförslag. Men det finns mycket annat som aktörerna på marknaden efterlyser: bullerförordningen som jag nämnde, en kortare planprocess som vi behandlar i utskottet just nu under plan- och byggfrågor och många andra viktiga åtgärder som handlar om hinder och krångel som gör det svårt att bygga. Här fick jag inget svar. Jag skulle vilja fånga upp den andra tråden. Finns det ett svar på frågan om det som bostadsministern, som talar för regeringen, uttryckte i tidningen ? Han sa att han – jag tolkar det som regeringen – kommer att agera ”blåslampa i baken på kommuner som inte bygger”. Jag vill bara upplysa ledamoten om att fanns det konkreta möjligheter att korta planprocessen, det vill säga att flytta ut makt till kommunerna så att kommunerna själva får avgöra om en detaljplan ska antas i kommunfullmäktige eller i facknämnd. Socialdemokraterna röstade nej till det förslaget, och med de rödgröna och röstade nej. Är det ett sådant förslag som Socialdemokraterna tänker återkomma med? Om inte, vilka åtgärder kommer ni att vidta för att agera blåslampa i baken på kommunerna som inte bygger? 19 SHADIYE HEYDARI (S) replik: står här och klagar på oss. Vad gjorde ni själva ? Ni kommer hit och frågar oss vad vi kommer att göra under de här fyra månaderna. Under er regering sjösattes en massa utredningar. Det är klart att vi måste avvakta resultatet av de utredningarna. Jag tycker att det är viktigt att vi har lite tålamod vad gäller det. Vad gäller kommunerna och vad har sagt – att han kommer att vara någon sorts blåslampa, som säger – är det viktiga att kommunerna, staten och företagen alla samarbetar för att vi ska bygga i . Det är det som krävs av oss alla. Jag vet inte om du ställde någon mer fråga som jag inte har noterat, . Men det är det jag fortfarande säger till dig: Vi har satt upp ett mål. Vi kommer att återkomma. Vi ska bygga – självklart. Vi har lovat att vi ska bygga 250 000 bostäder. Det är målet. På grund av det förlorade året är det inte säkert att vi kommer att få igenom allting. ska vi vänta på de utredningar som ni själva sjösatte under er mandatperiod och se vad de säger. Staten måste också ta sitt ansvar. Kommunerna kommer inte att klara av att bygga alla dessa bostäder ensamma, så staten måste göra det. Det är en nationell angelägenhet. 20 (MP): Begreppet hållbar framtid kan tolkas och användas på många olika sätt. Många förknippar det med miljömässiga aspekter på hållbarhet. Vi ska ha ett jordklot och ett ekosystem som kan överleva för kommande generationer. I praktiken blir hållbar framtid oftast ett begrepp av ekonomisk karaktär, det vill säga att det handlar om att spara pengar och att skapa system som ger god ekonomisk avkastning . menar att båda dessa aspekter är viktiga. Men vi vill lyfta in en tredje, nämligen den sociala aspekten. Vi måste bygga ett samhälle där människor trivs med vardagen, där människor är delaktiga och där segregation naturligt och aktivt bryts som människor är fria att bosätta sig där de vill i stället för där dit de hänvisas. Med gårdagens och dagens bostadsbrist behöver politiska krafttag tas för att skapa en hållbar framtid och en hållbar bostadsmarknad. Vi anser att en hållbar bostadspolitik måste byggas på ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Dessa aspekter måste vägas mot varandra som de måste samverka. Det är en utmaning att utforma den byggda miljön så att den uppfyller alla dessa tre krav, men det är nödvändigt om vi ska kunna skapa en hållbar framtid. Vi måste ta hänsyn till människor, djur och natur. Vi måste fatta beslut som skapar förutsättningar för kommande generationer att få uppleva ett hållbart samhälle. anser att en hållbar planering för samhällsbyggandet och ett bra boende är nödvändigt. Vi behöver använda smart arkitektur för att lösa dagens och morgondagens utmaningar. Alla har rätt till en bostad. Alla har rätt till tak över huvudet. I är tillgången på bostäder ojämnt fördelad mellan människor och över landet. Vissa kommuner har brist medan andra har överskott. Men bostadsfrågan handlar inte bara om brist på bostäder på ett givet ställe. Den handlar minst lika mycket om att det inte finns bostäder som passar för de ändamål som behövs. Det kan gälla socioekonomisk situation eller eventuella funktionsnedsättningar. Unga såväl som gamla drabbas av bostadsbristen – de som vill flytta hemifrån, de som kommit in på sin drömutbildning, de som vill bilda familj, de som vill skilja sig, de som vill flytta och de som inte har någonstans att bo. Vi behöver se till att det byggs bostäder som efterfrågas av unga, studenter, äldre, stora familjer och låginkomsttagare. Vi behöver bygga bostäder efter behov. Bostadspolitik är samhällsbyggnad. Genom att bygga med resurseffektiv teknik kan vi skapa moderna och attraktiva bostadsområden. Vi måste utnyttja marken bättre genom att bygga på både bredden och höjden och på ytor som inte används optimalt. Olika boendeformer bör blandas och finnas tillgängliga i alla områden. Det befintliga beståndet av bostäder kan utnyttjas på ett mer effektivt sätt genom att vi underlättar flyttkedjor och skapar en tryggare andrahandsmarknad. Det är inte nog med det orättvisa i att de som bor i hyresrätt straffbeskattas jämfört med dem som har den ekonomiska styrkan att köpa sitt boende. Då det är billigare att bo kvar i villan än att flytta till en lägenhet finns inte heller incitamentet för dem som vill att lämna sitt hus och få fart på flyttkedjorna. som efterfrågan på hus är stor är tillgången som vanligt för liten. som vi vill förtäta och bygga ett blandat bostadsbestånd breder villamattor ut sig på vår värdefulla jordbruksmark. Vi behöver stimulera flyttkedjor så att fler kan bo där de vill. Den orättvisa beskattningen av olika upplåtelseformer måste ses över. De som bor i en hyresrätt straffbeskattas medan de som bor i villa får göra avdrag för att bo kvar. Vi behöver fler bostäder på marknaden. Det får vi genom om- och nyproduktion men också genom större rörlighet på marknaden. Det sker nytänkande på många håll i byggsektorn. Cykelgarage, gröna tak, nya material, förtätningar och nya kollektivtrafiklösningar är bara några exempel. Teknik som anpassas för ekologiskt byggande och utformning som underlättar för människor att mötas och stärka det sociala nätverket i vardagen är utan tvivel lönsamma lösningar . Fler och fler vill flytta till staden, och staden måste också få fortsätta att växa och utvecklas med fortsatt förtätning på väl valda platser. Staden måste också planeras så att förutsättningarna för en miljövänlig livsstil är goda. Det ska vara lätt att göra rätt. Cykel- och kollektivtrafik måste ges bättre tillgänglighet än bilen i staden. Bilvägar och parkeringsplatser tar upp mycket värdefull markyta i staden – yta som i stället skulle kunna användas till att utveckla den gröna staden. Genom regeringens satsningar på stadsmiljöavtal kommer nya kollektivtrafiklösningar att möjliggöra nya bostadsområden. C-lägen blir B-lägen, och utbyggd kollektivtrafik kommer att öka områdens attraktivitet. Handlingskraft krävs för att skapa ett hållbart samhälle. En viktig förutsättning för att vi i liksom i övriga världen ska kunna ha en god levnadsstandard som vi lever på ett långsiktigt hållbart sätt är att vi utvecklar nya tekniker som på ett effektivt sätt sparar på naturens resurser och ersätter fossila bränslen med förnybara. finns en mängd tekniska lösningar som är hållbara, men de används fortfarande i alldeles för liten omfattning. Vi behöver möjliggöra att fler aktörer blir en del av marknaden och uppmuntra energieffektivt och resurssmart byggande. Bebyggelse och boende svarar för av totala energianvändning. Direktverkande el och fossila bränslen värmer än alltför många av våra bostäder. Att minska energianvändningen genom bättre isolering och att använda en allt större andel förnybar energi är ett viktigt steg mot ett långsiktigt hållbart samhälle. De hus vi bygger ska stå . Därför måste vi också se till att de byggs på ett hållbart sätt. När vi tänker på en totala klimatpåverkan måste vi också se hela livscykeln.