prot · H20963 · 2015-02-19 00:00:00 — Statens agerande mot överskuldsättning 73 (M): Min fråga riktar sig till statsrådet . har det varit stort fokus på snabblån. Man har aviserat att man kommer att tillsätta en utredning som ska se över skärpta regler på området, trots att nya regler gällande snabblån trädde i kraft för bara . För att motverka överskuldsättning är det viktigt att vi jobbar brett, men det är väldigt viktigt att vi sätter in insatserna på de områden där de gör störst nytta. kom det in ungefär 56 000 obetalda snabblån till . kom det in 1½ miljon fordringar på privatpersoner från staten. Det är oerhört viktigt att staten tar ett stort ansvar som borgenär och ser till att man i varje fall inte bidrar till ökad överskuldsättning. Det finns myndigheter – långt ifrån alla – som jobbar med att motverka att skulder kommer till kronofogden. Min fråga är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att se till att staten blir en bättre borgenär? 74 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Den är väldigt viktig. Tyvärr är detta ett växande problemområde i våra samhällen. Allt fler människor hamnar i ekonomiska problem och överskuldsättning. blir problemen med skuldsättning långvariga, och detta är därför ett viktigt fokusområde för regeringen. Vi har redan tagit initiativ till en strategi mot överskuldsättning, och vi kommer att titta brett på frågan. Vi kommer att titta på både förebyggande åtgärder och åtgärder för att hjälpa de människor som har hamnat i skuldsättning. En av de åtgärder som ingår i strategin gäller precis den fråga som lyfter upp, nämligen hur staten agerar när medborgarna är skyldiga staten pengar. Där pågår ett arbete på , och man för diskussioner med berörda myndigheter för att försöka se hur man kan vara en mer konstruktiv part och hjälpa människor innan de hamnar i skuldsättning och så att de kan hantera sina skulder och ekonomiska problem. Staten måste självklart ta ett ansvar och därmed vara en föregångare för den privata marknaden så att även den fyller sin uppgift och ser till att människor inte hamnar i överskuldsättning. 75 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det gläder mig mycket att regeringen har fokus på den här frågan. Jag förväntar mig goda resultat. På politiskt håll är man snabb att kritisera höga räntor. I den utredning som är aviserad har det sagts att man ska titta på ett eventuellt räntetak. Man kritiserar även avgifter hos privata aktörer. kan en person som missar att betala trängselskatt på eller snabbt få en straffavgift på från Transportstyrelsen, och skulden kan sedan direkt komma att skickas vidare till . Anser statsrådet att sådana indrivningsmetoder från staten är proportionerliga och rimliga? 76 Statsrådet (MP): Tack för den vidare frågan! Det är viktigt att staten agerar konstruktivt och tar ansvar. är det viktigt att vi har en stark position för att vi ska kunna upprätthålla vår välfärd och ha ett fungerande samhälle, det vill säga vi måste också se till att människor betalar de avgifter som krävs för att vi ska få samhället att fungera. Trängselskatt är en sådan skatt som fyller en viktig funktion för att få trafiken i till exempel att fungera. Där har man tidigare valt att ha en ganska hög sanktionsavgift för att se till att trängselskatten betalas och verkligen fyller sitt syfte. Vi för en dialog från regeringens sida, och även för en dialog med de ansvariga myndigheterna. Om det kommer signaler om att detta är ett speciellt stort problemområde är vi självklart beredda att ompröva till exempel den här avgiften men även andra, för att se om de utgör ett stort problem när det gäller överskuldsättning och se om det finns möjligheter att ha bättre anpassade villkor som gör att människor inte hamnar i den här typen av problem. Detta är ett viktigt område att åtgärda. Reglerna för offentlig upphandling 77 (C): Min fråga riktar sig till näringsminister . Upphandling är oerhört viktigt för . Men det är också viktigt när det gäller frågor om miljö, närodlad mat och kemikaliesituationen på våra förskolor. EU blev klar med nya upphandlingsregler , efter att många här hade jobbat med det . Jag undrar nu när kommer att införa de här reglerna. De är faktiskt ett stort steg framåt och mycket bättre när det gäller möjligheten att upphandla närodlad mat och att ställa miljökrav, hälsokrav eller arbetsmiljökrav. Det är därför viktigt att vi snabbt får reglerna på plats i . Den andra frågan är egentligen en delfråga. Det finns ett uppdrag till att titta särskilt på giftfri vardag för barn och upphandlingsregler i förskolor. Jag undrar hur det går med det uppdraget. 78 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Det är en fråga som vi har lagt stort fokus på att fundera på: Hur kan vi använda den offentliga upphandlingen, inte bara från statlig nivå utan också på nivå och landstingsnivå, mer offensivt? Vi har lagt märke till att inte ens har utnyttjat de tidigare möjligheter som fanns att ställa krav inom ramen för offentlig upphandling. Vi har noterat att flera andra europeiska länder gjorde det i större omfattning och gjorde det mer kreativt än . Det är ett fokusområde för regeringen att nu styra om och fullt ut använda de möjligheter som finns för att ställa till exempel miljökrav men också andra sociala krav i offentlig upphandling. Det är en fråga som jag vet att statsrådet har som en av sina prioriterade frågor att jobba med. Vi ser stora möjligheter att göra detta framöver och att göra mycket mer än vi har gjort tidigare när det gäller miljökrav men också när det gäller frågor som handlar om kollektivavtal i , att man faktiskt ser till att marknaden fungerar som det är tänkt på svensk arbetsmarknad. 79 (C): Vi är nog överens om vikten av att de nya, otroligt mycket bättre reglerna kommer på plats i . Men det var inte det frågan gällde. Jag har tidigare hört landsbygdsministern säga att det kommer . Lagstiftningen är förberedd: Det finns underlag och material, vi har en utredning och vi har vetat om EU-reglerna . Då har jag svårt att förstå varför det ska behöva ta . Får vi ett besked om att det kommer tidigare är det naturligtvis väldigt bra. Det är oerhört många föräldrar som är bekymrade över kemikalier i barns vardag. Vi vet att arbetsmiljön för barn i förskolor är bland de värsta som finns ur kemikaliesynpunkt. Man har ofta gamla material som läcker, och det ligger damm och partiklar på golvet där små barn vistas , när de ska vara på förskolan. Det är därför viktigt att få reda på: Hur går arbetet? När kommer upphandlingsstrategin för förskolor? 80 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska börja med att säga att jag inte har den tidsplanen med mig , så jag kan inte ge ett bra svar på den frågan. Men jag ska se till att kontakta så att även jag blir uppdaterad om tidsplanen framöver, så det får jag återkomma till. Den giftfria miljön i förskolor är en fråga som regeringen de facto har sagt är en fråga som vi tänker arbeta med och har pekat ut som viktig för oss att jobba med. De miljöproblem som finns, med kemikalier och annat på förskolor, hänger samman med en rad andra frågor. Du nämnde själv frågan om städning. Vi har barngruppers storlek, arbetsmiljön, belastningar, så det gäller att se det i en helhet. Men just när det gäller kemikaliedelen har vi pekat ut giftfria förskolemiljöer som en prioriterad fråga. Däremot får jag återkomma till din fråga om tidsplanen för när lagstiftning kan finnas på plats, för den har jag tyvärr inte i huvudet. Insatser för att motverka sjukskrivningar 81 (S): Min fråga går till socialförsäkringsministern. Vi vet att sjukskrivningarna har ökat och spås öka ytterligare. Det är tydligt att den gamla regeringens inhumana experiment med att utförsäkra tusen personer inte har fungerat. Ett stort antal sjuka människor har inte blivit friska. De har bara cirkulerat runt i olika försörjningsstöd eller – ännu värre – hamnat utanför. Flera som har återvänt till sjukskrivning har blivit utförsäkrade en andra gång och kanske en tredje. Psykisk ohälsa och besvär i rörelseorganen är de diagnoser som står för de flesta sjukfallen. Kvinnorna är en majoritet av både återvändarna och de nya sjukfallen. Kvinnors arbetssituation, till exempel inom vård och handel, har tyvärr inte heller förbättrats . Vad avser ministern och regeringen att göra för att minska behovet av sjukskrivning i synnerhet hos kvinnor? 82 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Precis som du beskriver har vi ökande sjukskrivningstal med , visserligen från en låg nivå. pekar också på att vi troligtvis kommer att se fortsatt ökande sjukskrivningar om vi inte vidtar kraftfulla åtgärder. Det handlar om kvinnor och psykiska diagnoser. Som vi hörde beskriva tidigare är just den psykiska ohälsan i fokus för regeringen. Det handlar nu om att möta detta på ett kraftfullt sätt från myndigheter och från samhället i stort, att förstå att vi här verkligen behöver arbeta tillsammans. Det man kan konstatera är att vi behöver förstärka de tidiga insatserna. Att man får insatser in i en sjukskrivning är inte tillräckligt, framför allt inte för de psykiska diagnoserna, där vi vet att det är helt avgörande med tidiga insatser. 83 (S): Tack, ministern! En del i arbetet för att minska sjukskrivningarna är rehabiliteringen. Den kan vara både medicinsk och arbetsinriktad. Men rehabiliteringskedja är snarare ett bedömningsverktyg än en rehabilitering. Då frågar jag ministern om det finns någon avsikt att förändra arbete med rehabilitering. 84 Socialförsäkringsminister (S): Ja, så är det. Vi har en stor utredning som den förra regeringen tillsatte, den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, där man har arbetat tillsammans med bland annat de här frågorna. Utredningen kommer att överlämna sitt betänkande , och jag kommer med stort intresse att ta del av de diskussioner som de har haft och de slutsatser som de har kommit fram till. Det är helt riktigt: Som rehabiliteringskedjan är utformad finns det ingen rätt till insatser som hänger ihop med kedjan. Därför behöver vi också förstärka individens rätt till en individanpassad rehabilitering tidigt i sjukskrivningen, inte minst för att motverka just den psykiska ohälsan och de sjukfallen. 85 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Då är dagens frågestund avslutad. Vi tackar de deltagande statsråden. § 7 (forts. från § 5) Regional tillväxtpolitik (forts. NU7) 86 (MP): debatterar vi regional tillväxtpolitik med utgångspunkt från de motioner som inkommit under den allmänna motionstiden till näringsutskottet för behandling. Det av fastställda målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. För att nå målet behövs det en regionalpolitik som antar utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. Politiken för regional tillväxt måste präglas av en hög ambitionsnivå och vara ett kraftfullt verktyg för en rättvis, inkluderande och långsiktigt hållbar utveckling i alla regioner. På så vis kan politiken möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat, miljö och energi. För att hela landet ska kunna utvecklas måste en rad initiativ tas. Flera av de motioner som har inkommit beskriver bland annat hur urbaniseringen dränerar landsbygden och därmed bidrar med ett minskat underlag för samhällsservice och kommersiell service. Det innebär ofta i praktiken att till exempel en högre utbildning läggs ned eller flyttas, att statliga myndigheter flyttar till en större ort och att deras anställda flyttar med. Sedan är den negativa spiralen igång, och nedmonteringen av ett samhälle kan gå fort. Ofta är det de yngre som flyttar först därför att det inte finns några arbeten. Det är de äldre som stannar kvar, och medelåldern ökar. Det är otroligt viktigt att vi gör allt vi kan för att vända den trenden. Vi vill att hela landet ska ha möjlighet att utvecklas, och då är det av stor vikt att vi fattar beslut som leder fram till detta och följer upp besluten och utvärderar. En del i detta är den utredning om stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden som pågår och som ska redovisa sitt slutbetänkande . En viktig strategi för regionalpolitisk framgång är att lokaliseringen av myndigheter till olika delar av landet kommer igång, för att på så sätt öka tillgängligheten samt utöka och bredda arbetsmarknaden. I flera av de aktuella motionerna konstateras att huvudkontoren för en majoritet av de nya myndigheter som har tillkommit har hamnat i . Därtill har ett antal myndigheter som varit lokaliserade ute i landet flyttat tillbaka till . måste vi vända trenden. Vi behöver göra landsbygden lättillgänglig genom bland annat en rejäl infrastruktursatsning. Kollektivtrafiken behöver fungera, och bredband måste byggas ut för att underlätta för bland annat företagsetablering. Det handlar om att kunna erbjuda medborgare offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett var i landet de lever. Därtill kan lokalisering av myndigheter i olika delar av bidra till att hela landets resurser bättre tas till vara. Statliga myndigheter är viktiga arbetsgivare för kompetent arbetskraft som de utgör ett betydelsefullt kundunderlag för småföretag i arbetsmarknadsregionen. Placeringen av statliga myndigheter kan på så vis leda till tillväxt och utveckling i hela landet och därmed motverka den starka urbaniseringstrend som pågår. Utveckling av ett regionalt företagarstöd med fokus på hållbarhet, jämställdhet, miljö och integration är en viktig del i den satsningen. Därför måste vi satsa på förstärkning och vidareutveckling av de regionala kompetensplattformarna för att stärka kompetensförsörjningen och regionalt ha möjlighet till olika typer av utbildning. Grundutbildningar men även yrkesutbildningar, yrkeshögskola och teoretisk högskoleutbildning är väsentliga, så att de som vill leva på landsbygden har utbildning i sitt närområde och inte tvingas flytta. Närhet till olika typer av utbildning tillgodoser även företagens behov av kompetent arbetskraft och medarbetare med lokalkännedom. Jag vill se en aktiv regionalpolitik som stärker och stöder de orter som ligger i de områden där samhällsservice och kommersiell service har svårt att överleva. Det är där servicepunkter behöver etableras. Det handlar till exempel om livsmedelsbutiker, apotek, postservice och andra typer av välfärdstjänster. Jag ser även fram emot den aviserade parlamentariska utredningen med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Vidare görs det en betydande satsning inom landsbygdsprogrammet –2020 för att utveckla lokal service. Pengarna ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd. De regionala serviceprogram som genomförs –2018 ska därtill samordna de aktörer och de insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag i gles- och landsbygd. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 87 (C) replik: Jag skulle vilja börja med att kommentera det faktum att vi när vi beskriver landsbygden ofta fastnar ute i de mest perifera delarna. Landsbygd är ju så mycket mer, som stadsnära landsbygd. Landsbygdsbor behöver ungefär samma service som alla som bor i städerna – man behöver förskolor, kollektivtrafik, äldrevård, butiker, möjlighet att tanka sin bil och så vidare. Det blir ofta en väldigt perifer beskrivning. Jag skulle vilja ställa en fråga om kilometerskatt till dig, . Ni ingår i regeringen, och ni var i valet väldigt tydliga med att ni skulle införa en kilometerskatt på per mil. Det innebär ungefär 4 miljarder i ökade kostnader för transporter. Vem drabbar detta hårdast? Jo, naturligtvis utanför de stora tätorterna. Timmerbilen kommer att kosta mer att köra, varudistributionsbilen kanske 180 000. Exportindustrin med långt till marknader kommer att känna av det här rejält och ha svårt att kompensera en sådan kostnad med hjälp av höjda priser. Jag kan ge ett exempel: Det finns ett stort sågverk i –som heter Fiskarheden. av deras varor går på export, framför allt till . De har ingen möjlighet att ta järnvägen; de har 15–till en fungerande järnväg. Deras ökade kostnader blir . Det finns ingen möjlighet för dem att kompensera genom att ta ut ett högre pris, för då tappar de hela affären. Min fråga är på vilket sätt en sådan kostnadsökning kommer att förbättra den regionala tillväxten. 88 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Transportsektorn består inte bara av dem som kör timmer, och det är klart att det alltid finns vinnare och förlorare när man gör en sådan här sak. Det ska man inte sticka under stol med. Det här är en vägslitageskatt. När utländska bilar kommer till oss kör de i princip gratis på våra vägar, och det är inte en konkurrensfördel för dem som har åkerier i och ska konkurrera med dem som får köra gratis på våra vägar. Våra lastbilar får nämligen betala avgifter när de kör i andra länder. De åkare jag har pratat med och som tänker på att utländska fordon får en avgift för att köra här tycker att det är bra. 89 (C) replik: Vägslitageavgift för utländska bilar är alldeles utmärkt. Problemet i ert resonemang är att ni lägger på milen för utländska åkare och milen för svenska. Jag har aldrig kunnat förstå vad det blir för förbättring av detta. Vad jag förstår är nämligen inte de svenska åkerierna undantagna, utan det ni gör är att ni höjer prisbilden för alla transporter av gods på vägarna. Det får du gärna förklara för mig i din nästa replik, . Jag har ställt samma fråga i replikomgångarna under hela debatten, nämligen hur era skattehöjningar förbättrar möjligheten att skapa regional tillväxt. Alla undviker frågan och gör en massa krumbukter i diskussionen. Du är sist som regeringens företrädare, och får du en chans att svara. Hur kan en skattehöjning på 25 miljarder – där 23 miljarder är riktade direkt till näringslivet – förbättra den regionala tillväxten? 90 (MP) replik: Det är inte så att vi bara ägnar oss åt skattehöjningar, utan vi gör nya satsningar. Vi tar inte bara bort pengar, utan vi tillför också andra pengar. Vår politik kommer att gynna den regionala tillväxten. 91 (M) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga om era satsningar, . Det handlar om skatt på arbete. Som jag talade om tidigare i debatten är det just nu sportlov runt om i – veckorna 7, 8, 9 och 10. Besöksnäringen och turismen är en av de näringar som växer mest i . Där anställer man ofta ungdomar och ger dem deras första anställning, det vill säga ett steg in på arbetsmarknaden. Den tidigare alliansregeringen sänkte kostnaderna för att anställa unga för att göra det bättre och möjligare att anställa dem, så att de skulle kunna ta ett steg in på arbetsmarknaden och få jobb. De här arbetena finns inom besöksnäringen och turismen. Platser som Åre och är väldigt välbesökta , och har vi våra öar, som och . Vi har hela med sommarstäder, och vi har , och så vidare. Jag skulle vilja veta på vilket sätt era tankar om att höja kostnaderna för att anställa ungdomar gynnar den regionala utvecklingen och vad det gör för arbete och tillväxt i framöver. 92 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Den här sänkningen har ju visat sig egentligen gynna de ungdomar som redan finns i verksamheterna mest. Den tillför inte särskilt mycket nya arbeten. Vi vill göra en betydligt bredare satsning, så att fler än bara de som är 25 eller får jobb, och satsa på turismen på andra sätt än genom den här typen av avgiftssänkningar. 93 (M) replik: Om vi tittar ser vi att vi har genomgått en hel finanskris och haft en lågkonjunktur. I det läget har vi sett att de här branscherna inom turism och näring har kunnat fortsätta verka. Organisationer och verksamheter där ute har gått samman och pratat om att det är en dubbelstöt för dem framöver, och det är bekymmersamt. Det är nämligen inte överallt man kan ta ett steg in på arbetsmarknaden, men här finns en möjlighet att göra det. Jag fortsätter alltså att ställa frågor till er om det här viktiga området. Välfärdssektorn tog jag också upp i mitt anförande. Jag ser den som en del i regional tillväxt, där den offentliga sektorn har möjlighet att bidra med kunskap. Det handlar om att sälja kunskap, att stå för kunskap och att ha smarta lösningar för som man sedan är intresserad av även i andra länder. Bland annat tittar mycket på svenska lösningar. Här finns vardagsinnovationer från bland annat kvinnor, som har jobbat länge inom de här sektorerna. talar mycket om utbildning, skola och vård och omsorg. De här verksamheterna deltar i och bidrar till vardagsinnovationerna inom sektorn. Jag skulle vilja veta hur som del av regeringen ser på möjligheten att fortsätta den här utvecklingen, för bästa och för våra medborgare. 94 (MP) replik: All innovation är bra för vårt land. Det finns väl ingen som har några som helst tankar på att försvåra möjligheterna för innovationer att växa fram i vårt land. 95 PER ÅSLING (C): Herr talman och ledamöter! Jag hade egentligen inte tänkt gå upp i talarstolen men valde att göra det ändå. Jag tycker att den här debatten med all önskvärd tydlighet visar att det finns skillnader i svensk politik. En del ser hela landets förutsättningar, och andra gör det inte. En del ser landsbygdspolitiken och lägger in landsbygdsperspektivet i de politiska lösningarna, och andra gör det inte. Vissa vill stimulera regional tillväxt och driva en politik för det, och andra driver en annan linje. Skattepolitiken har tagits upp av flera talare här . Endera väljer vi ett skattesystem som stimulerar en utveckling i hela landet, eller också väljer vi ett skattesystem som straffbelägger landsbygd och avstånd. Det är det här perspektivet som tas upp i partimotion, och jag vill yrka bifall till den motionen. Det gör jag genom att yrka bifall till reservationen från med flera i näringsutskottet. Vårt syfte med motionen är att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. Det är en nationell angelägenhet att alla delar av landet får möjlighet att bidra. I centermotionen tar vi upp frågan om en regionaliserad skattebas. Det är en återföring av vatten- och vindkraftsmedel i det upplägg som vi här föreslår. Vi gör det därför att vi tycker att det är viktigt att ändra skattesystemet. Vi tycker att det är viktigt att hörsamma de signaler och de politiska krav som har framförts här och på andra ställen för att skapa en återföring till just de områden där vatten- och vindkraftsfastigheter är lokaliserade. Vi vill förändra skattesystemet för att på så sätt underlätta en utveckling av de här områdena. Fastighetsskatten är i vår omvärld i regel lokal och regional. Den här kammaren beslutade att förändra fastighetsskatten på bostäder. Det är en avgift . Vi tycker att de två exemplen kan bilda modell för hur också övrig fastighetsskatt kan förändras. Vi föreslår i motionen att fastighetsskatten på vind- och vattenkraftsfastigheter ska regionaliseras. Det är ganska stora summor. Staten har ökat skattesatsen på just dessa fastigheter. Vi talar om en bra bit över 5 miljarder, varav 1 miljard tas från fastigheter i mitt hemlän, . Vi föreslår en utredning. Jag tycker att det vore rimligt att vi fick en uppbackning här i kammaren för att åtminstone tillsätta en utredning. Jag vill därför be alla som står och talar ute på bygdegårdar och i Folkets Hus om att man tycker att det är bra med en förändrad skattepolitik att backa upp motion. I detta anförande instämde , och (alla C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2014/15:NU9 96 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Självklart står vi också bakom våra övriga reservationer, men jag yrkar bara på reservation 1. Tillgång till energi är en förutsättning för ett modernt samhälle. Företagen, jobb, sjukvård, rent vatten – ja, även just nu är vi här i kammare beroende av att energin flödar.