prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Den senaste kvartalsrapporten från visar svart på vitt att så är fallet. har högre arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad än nästan något annat land i EU. Det är sanning. Det var sanning även före valet , när satt med i regeringen och nuvarande regeringspartier hävdade att något gått sönder. Det är också sanning , när vi är i opposition. Trots det starka utgångsläget finns det dock stora utmaningar framför oss. utmanas när andra länder utvecklas allt snabbare. Trösklarna till jobb är för höga och stänger ute många grupper, däribland ungdomar utan gymnasieutbildning och utrikes födda. De flyktingströmmar vi nu ser gör kravet på reformer än mer aktuellt. Alliansregeringen lade grunden till stabila statsfinanser genom viktiga steg som att lätta skattebördan och minska regleringarna. Med fler jobb ökade skatteintäkterna när vi sänkte rätt skatter. För en långsiktigt hållbar utveckling på arbetsmarknaden är det den vägen vi måste fortsätta gå. Genom att skapa förutsättningar för fler jobb för de människor som inte har jobb ger vi också mer pengar till vår välfärd. Tyvärr är den på väg i motsatt riktning. Med regeringens 29 miljarder i skattehöjningar på jobb och företag minskar tillväxten av nya jobb mot vad som faktiskt är möjligt. I värsta fall riskerar återhämtningen att brytas. Med ett minskat antal nya arbetstillfällen drabbas, som alltid, de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Även om utanförskapet sjönk under alliansregeringen, till den lägsta nivån , är det fortfarande högt. Det riskerar nu att fördjupas eftersom allt fler hamnar i långvarigt utanförskap utan möjlighet att få jobb. Flyktingar som kommer till riskerar att fastna i byråkrati och arbetslöshet i stället för att snabbt komma i jobb och få en bostad. Det är slöseri med människors livsmöjligheter och initiativkraft. Utvecklingen går att vända, men då måste vi också vända på perspektiven. Vi måste exempelvis se att jobben och växtkraften i svensk ekonomi skapas underifrån av små och växande företag, liksom att välfärden måste anpassas efter människorna och inte efter systemet. Vi behöver också se till att tillväxt och jobb skapas av en närodlad politik och inte av åtgärder finansierade med högre skatter, och vi behöver se att civilsamhället ibland med mycket små medel kan skapa större trygghet och sammanhang än stora byråkratier. föreslår därför stora och viktiga strukturreformer på bland annat arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt om i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden, och det är inte minst matchningen som måste förbättras. För att finansiera alternativa förmedlingsaktörer föreslår vi att en jobbfixarpeng införs. Tanken är att den följer med den arbetssökande så att denne kan välja önskad förmedlare. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning kan på detta sätt förtydligas och inriktas mot certifiering, kontroll och resultatorienterad styrning av fristående arbetsförmedlare. Vi föreslår att ett första steg tas genom ett regionalt pilotprojekt. Vi förbättrar också matchningen genom att banta ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program till förmån för jobbskapande reformer. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildningar bör i högre grad ersättas av introduktionsjobb och lärlingsanställningar samt reguljära utbildningsplatser. Lönesubventioner bör riktas mer mot dem som står längre från arbetsmarknaden. Det måste bli enklare för den arbetssökande att lära sig jobbet och öka sin kompetens och anställningsbarhet. För detta ändamål föreslår introduktionsjobb som genom att inte ställa krav på kollektivavtal också involverar många småföretagare. Tillsammans med att även nyanlända ges möjlighet att delta är vi såklart glada att detta ingår i den överenskommelse vi har slutit med regeringen efter att budgetpropositionen lades fram i riksdag. För de långtidsarbetslösa vill pröva så kallade matchningsanställningar, vilka ska vara subventionerade och tidsbegränsade anställningar hos en aktör – till exempel ett rekryteringsföretag. Inom ramen för anställningarna erbjuds handledning, kompetensutveckling och intensifierade förmedlings- och matchningsinsatser. Vi står bakom vårt särskilda yttrande och reservationer i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 11. Ja, ekonomi är stark. Ja, vi har stora utmaningar framför oss. Ja, ser hellre nödvändiga reformer än stängda gränser. Ja, det går att kombinera öppenhet och en hållbar tillväxt. 12 (V): Det är glädjande att diskutera en statsbudget som kan låta arbetslivets faktiska utformning och utmaningar hamna i fokus. Det är en budget som tar sin utgångspunkt i att det är arbetslösheten som ska bekämpas och inte de arbetslösa. Vi diskuterar utgiftsområde 14 om arbetsmarknad och arbetsliv. Det är ett av de områden där det finns allra mest att göra av högerpolitik. Denna proposition är ett bidrag till det arbetet men naturligtvis ingenting som slutför det. Åtminstone utifrån de målsättningar den tidigare högerregeringen gav sken av att ha var politiken som bekant ett ganska pinsamt misslyckande. Att bestraffa och kontrollera ledde inte till lägre arbetslöshet och större dynamik. Däremot ledde det till en massa andra dramatiska saker, som växande klyftor, ökande otrygghet och större fattigdom. Man kan ju vända på saken och se det som en strategisk framgång också – det är klart att denna utveckling kanske inte kan ses som annat än glädjande för en höger som varit motvillig till varje modernisering av och kvalitetshöjning i efterkrigstidens framgångsrika arbetsmarknadspolitik – men det är en smaksak. Den här högerpolitiken vill de tidigare regeringspartierna i varierande grad fortsätta, och det fick man också göra med stöd av när viktiga reformer röstades ned i den förra höstbudgeten. Men regeringen har jobbat vidare på flera fronter där det ändå har varit möjligt, till exempel när det gäller en bättre styrning av Arbetsförmedlingen och inte minst med den vårbudgetproposition var med och tog fram och som röstades igenom i . Där kunde bland annat den grundligt skadade arbetslöshetsförsäkringen börja restaureras. tas alltså några ytterligare steg i och med budgetpropositionen , och jag vill snabbt påminna om några av de sakerna. Äntligen ska fas 3, en illa fungerande slutstation i högerregeringens icke-politik för långtidsarbetslösa, avvecklas och successivt ersättas med rimligare former av stöd som mer utgår från individers behov. Ingen seriös person kan hävda att det finns en quickfix där, utan alternativen måste få växa fram. En förändring till det bättre blir det dock. Det blir satsningar på bättre validering av de kunskaper och färdigheter nyanlända till har med sig. Med rätt resurser och rätt utformning kommer sådana satsningar att snabbt betala sig mångdubbelt. Studiemöjligheterna för den som är arbetslös förbättras på olika sätt, vilket är en välkommen modernisering av arbetsmarknadspolitiken. får fortsatt mer resurser. Vi ska komma ihåg att avvecklingen av det världsledande och avlövningen av var ett av de mest tydliga utslagen av nedåtriktad klasspolitik från den förra högerregeringen. Det var en politik som kombinerade kunskapsförakt med bristande engagemang för vanligt folks arbetsliv. tas några steg för att reparera en del av den skadan. De här förslagen avvisas av olika konstellationer av högerpartierna. Det är från det hållet konsekvent viktigare att skrapa ihop pengar till skattesänkningar än att hantera några av de mer centrala uppgifterna som åligger samhällsorganisationer. Det är glädjande att arbetslösheten nu sjunker och sysselsättningen ökar. Det betyder förstås inte alls att det är frid och fröjd på svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten är fortfarande hög. Dessutom ändrar den delvis karaktär. Det blir en tydligare tudelning när redan utsatta grupper, särskilt utlandsfödda personer med vissa funktionsvariationer och personer utan fullgjord gymnasieutbildning, får det ännu svårare, medan arbetslösheten i andra grupper tydligt går ned. Vad behövs då? Jo, det behövs en mångfasetterad och högkvalitativ arbetsmarknadspolitik, ännu mer än förr, som kan rusta och lyfta människor. Det kommer att behövas mer än det som har gjorts och görs i och med den här budgetpropositionen. Men vad är högeroppositionens svar? Jo, avskalade utbildningsprogram, mer ekonomiskt tryck på arbetslösa och mer till dem som har mycket – det kan vara genom RUT-bidrag eller genom skattesänkningar. Motionerna från den kanten utgör en beklaglig läsning, skulle jag vilja säga. Men, igen, det betyder inte att regeringen kan slå sig till ro. Inte minst gäller det att få alla de människor som fått en i att komma in i och växa med det här samhället. Det arbete som görs med snabbspår är jättebra. Det kommer att röra en begränsad del av de nyanlända. Det kommer att behövas fler som jobbar i välfärdssektorn. Det kommer att behövas ett flexibelt samarbete ute i kommunerna för att förbättra flöden mellan olika system. Det kommer att behövas fler yrkeskunniga som får en chans att visa vad de kan, och då behövs det investeringar på samhällelig nivå – investeringar som naturligtvis också kommer att generera jobb i privata företag. Det finns mycket som behöver rustas upp i vårt samhälle och mycket som behöver göras för att modernisera det här landet och anpassa det till att vi blir fler. Det har aldrig varit, och är inte heller , genom arbetsmarknadspolitiken som man i första hand ser till att närma sig full sysselsättning. Det behövs satsningar genom den ekonomiska politiken. Jag drar mig inte för att understryka att det behövs betydligt större saker än det som blir fallet med årets budget, men den är ett tydligt steg i rätt riktning. , herr talman: behandlar i det här betänkandet också en del motioner från allmänna motionstiden, och där har en reservation angående ordning och reda i de subventionerade anställningarna. Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har vidtagit en del åtgärder för att stävja mer extrema former av fusk och utnyttjande från kriminella som agerar arbetsgivare. Men det finns också problem på mer vardaglig nivå. Därför skulle det till exempel behövas någon form av maxgräns för hur många anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot, så att man kan minska risken för systematiskt överutnyttjande. Samråd med fackliga organisationer borde vara en självklarhet också vid så kallade nystartsjobb. Och det borde klargöras att Arbetsförmedlingen alltid noga bör överväga yttranden från fackliga organisationer vid anvisningar, helt enkelt därför att det är där den konkreta kunskapen och den faktiska möjligheten till uppföljning finns. Så kan både kvaliteten och legitimiteten i användandet av praktikplatser och subventionerade anställningar förstärkas. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 9. I övrigt uttrycker jag åter min glädje över att arbetsmarknadspolitiken sakta kan ges en utformning mer värdig en modern välfärdsstat. 13 (M) replik: Det är härligt att kan känna glädje över regeringens budget. Det var ju ett tag sedan, som jag uppfattar det av . Då betyder det också att står bakom det som finns i budgeten, vad jag kan förstå. Men jag har några funderingar kring synpunkter framåt. Jag vet att i valrörelsen pratade om folk som jobbade i RUT-branschen som tjänstefolk. Det tycker jag såklart är olyckligt. Jag tror att vi behöver flera olika typer av jobb och också fler RUT-tjänster. Min första fråga är det som jag var inne på i mitt anförande: Anser att det finns ett jobbunderskott för personer med lägre utbildning? Eller tror att det bara går att lösa arbetslöshet med utbildning? Finns det ett jobbunderskott? Min andra fråga gäller synen på RUT-tjänster. Ny statistik från visar att de breddas och används mer, till exempel bland dem som tjänar 24 000–27 000. Och vi ser från vårt håll att de behöver breddas ytterligare. Det var också ingången i den uppgörelse som vi träffade med regeringen. Vi har fått med oss båda regeringspartierna – det är ju en regering, och ibland undrar man om de båda partierna alltid tycker samma sak, men det är en annan sak – på att ställa sig bakom att utvidga RUT-avdraget, till exempel för att gälla trädgårdsarbete, it-tjänster och andra typer av tjänster. Då är min fråga: Kommer också att jubla över nästa budget, där förhoppningsvis de här delarna finns med, och kommer han att stödja den? 14 (V) replik: Först när det gäller jobbunderskott för personer med lägre utbildning finns det ett jobbunderskott i när det är hög arbetslöshet. Om vi då tittar på hur det faktiskt ser ut på arbetsmarknaden ser vi att det finns många jobb där det inte finns några formella och inte heller praktiska kvalifikationskrav, alltså att man behöver ha en högre utbildning. Men om det finns ett problem med antalet arbeten som finns är det att personer som har en något högre utbildning kommer att tränga undan de som har en lägre utbildning. Då kan vi fråga oss hur vi ska lösa detta. Vill vi ha en arbetsmarknad som blir större och bredare så att fler människor helt enkelt kan arbeta? Eller ska vi pröva att sänka löner och villkor så mycket som det går för att se vad som händer? Kanske hjälper det någon lågutbildad. Det är inte så det fungerar i verkligheten. Hade det fungerat så i verkligheten på faktiskt existerande arbetsmarknader hade vi kunnat se att länder med väldigt låga lönenivåer hade haft nästan full sysselsättning och att det hade gått jättebra för personer med låg utbildning. Så är det inte. Det är ju inte så det fungerar. Det är snarare tvärtom så att länder som har höga lönenivåer normalt sett också uppvisar en hög sysselsättningsgrad. Detta borde ju vara en ganska enkel sak att kolla upp och titta på. Men kör vidare med sin ideologi där man sätter idén om hur det ska fungera på arbetsmarknaden framför hur det faktiskt fungerar på arbetsmarknaden. Det är beklagligt och ger också beklagliga resultat. När det gäller RUT-branschen får jag återkomma. Jag tycker inte att det är bra att man ökar överföringen av resurser uppåt i samhällspyramiden, som ju RUT-bidragen innebär. 15 (M) replik: Jag uppfattade inte ett klart och tydligt svar på frågan om vi har ett jobbunderskott för dem med lägre utbildning. Jag uppfattade det snarare som att gärna pratar om löner. Vad jag menar och det som var min poäng i anförandet är att vi behöver fler jobb på hela den svenska arbetsmarknaden, och vi behöver också fler, som vi ibland kallar det, enkla jobb. har ju EU:s lägsta andel av de så kallade enkla jobben. De är oftast inte så enkla. Jag är inte så förtjust i det begreppet, men jag tror att man förstår att det helt enkelt är jobb som inte kräver kvalificerad utbildning. Vi behöver fler av den typen av arbeten, speciellt nu när väldigt många kommer till med låg utbildning. En lösning är såklart att höja utbildningsnivån. Det är alldeles självklart, och där tror jag inte att den stora skiljelinjen ligger. Men jag tror att vi också måste få fram fler jobb som inte kräver högre utbildning, och där spelar politiken en stor roll. Att vi utvidgar RUT-tjänsterna är en del i detta. Och jag vill än en gång fråga om han och hans parti kommer att ställa sig bakom en budget som innebär utvidgade RUT-tjänster. Det är centralt att veta, för vi behöver fler jobb i ekonomin, även i den här sektorn. Det är absolut inte den enda lösningen, men det är en del som är viktig. Det gäller att inte, som man nu gör, begränsa i budgeten och sedan vilja utvidga. Min fråga kvarstår: Kommer att stötta en sådan budget? Sedan undrar jag såklart om fortfarande uttrycker sig som att det är tjänstefolk som jobbar i den här branschen. 16 (V) replik: Det är inte så att jag pratar om människor som jobbar med de här tjänsterna som tjänstefolk. Det jag diskuterade, och som jag fortfarande tycker är väldigt viktigt, är att vi inte med hjälp av skattesubventioner ska trycka på för att få en utveckling som vi har lämnat bakom oss, där vi delar upp människor och aktivt jobbar för att de som har mycket pengar ska kunna ha människor som jobbar med dåliga villkor och i beroendeställning i sina hushåll. Det är det som i förlängningen är poängen med de här tjänsterna, och det tycker jag är dåligt. Jag tycker att det är en dålig prioritering att använda skattemedel till det, och det kommer jag fortsatt att tycka. När det gäller vad vi kommer att göra med en eventuell framtida budget vet förhoppningsvis att RUT-avdraget inte är det enda som finns i en budget. kan man tro det när man lyssnar på moderata företrädare i kammaren. Ni skulle kunna ändra talesättet Alla vägar bär till till Alla vägar bär till , för det finns ingen politisk fråga i vårt samhälle, eller i världen nästan, som enligt er inte kan lösas med hjälp av ett utvidgat RUT-avdrag. Så tycker inte vi. Vi sätter det i ett sammanhang, och i det sammanhanget tycker vi att det är dåligt med ett utvidgat RUT-avdrag eftersom det handlar om att man omfördelar pengar uppåt i samhällspyramiden i stället för att använda dem där de gör större nytta. De kan till exempel generera fler arbeten. Finns det ett jobbunderskott? Ja, det är klart att det finns ett jobbunderskott i samhället när det inte finns tillräckligt många jobb till de människor som behöver och söker arbete. Titta gärna på statistiken för hur det ser ut med andelen enkla jobb och sysselsättning. Är det så att länder med hög andel enkla jobb också uppvisar högre total sysselsättning? Nej, så är det inte. Den väg vi ska gå är inte att aktivt skapa fler lågproduktiva låglönearbeten. 17 (KD) replik: brukar säga att man står upp för de svaga i samhället. Därför reagerade jag lite på det tog upp om fas 3. Han sa att det är jättebra att fas 3 ska fasas ut och att det ska komma rimliga insatser. Vad är det för rimliga insatser? Det är det många i fas 3 som undrar. Även många av de sociala företagarna undrar vad som ska hända . får gärna ge lite information om vad han tänker sig ska komma. Det är ungefär 35 000 personer i denna insats, så det är många som väntar på svar. säger att han är emot skattesubventioner. Säger han då även nej till att subventionera ett höjt lönestöd? föreslår i sin budget att höja taket för lönestöd till arbetsgivare. Det har legat still på 6 700 under ett tag, och vi vill höja det till 19 000 för att fler arbetsgivare ska kunna anställa på rimliga villkor. Det handlar om anställningar för dem som är allra mest utsatta och som på grund av till exempel en funktionsnedsättning har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför behöver de få detta lönestöd med sig. Min fråga till är: På vilket sätt vill göra något för de allra svagaste i samhället och på arbetsmarknaden när det gäller fas 3 och lönestödet? 18 (V) replik: När det gäller fas 3 är hela poängen att det behövs en avveckling för att det har varit ett dåligt system som av många har uppfattats som en förnedrande parkeringsplats snarare än en välfungerande åtgärd. Det finns också många som har haft det fint i denna sysselsättningsfas, men sammantaget har åtgärden varit problematisk. Precis som jag sa i mitt anförande finns det inte en annan åtgärd som kan ersätta fas 3, utan det handlar om att hitta flera olika vägar som passar olika personer i olika situationer. Konkret kommer det att handla om mer utbildning för vissa personer som inte har möjlighet att få utbildning och andra typer av subventionerade anställningar med rimliga villkor. Det var fint att nämnde sociala företag. Jag tror att de i många fall kommer att få en större roll än tidigare, men inte i den formen som den så kallade sysselsättningsfasen innebar. Den öppnade för en del utnyttjande där det blev mer pengar till dem som anordnade än till dem som var i sysselsättning. För många var det också oklart vad det skulle leda till. Jag tror att många i denna åtgärd tycker att det är rimligt att detta system avvecklas och ersätter det med inte en enda annan sak utan flera andra saker. Jag sa inte att jag var emot alla skattesubventioner, utan jag är emot den som omfördelar från samhället i allmänhet till dem som redan har mycket pengar. En höjning av lönestödet är mycket bra. Det var synd att ni inte fick igenom det i alliansregeringen. Jag ser gärna att vi tillsammans jobbar för att det ska bli en höjning av taket för lönestöd, för det är bra politik. 19 (KD) replik: Det är tydligt att och regeringen inte har några svar till personerna i fas 3. talar om att det behövs en avveckling och vad det kan komma att handla om, men han säger inget konkret om vad det faktiskt kommer att handla om. Men dessa människor vill ha ett besked , inför den nya budgeten, om vad som kommer att hända. För någon vecka sedan frågade jag ett socialt företag som jobbar med personer i sysselsättningsfasen. De sa att de inte visste vad som kommer att hända. I vår motion skriver vi att enligt Arbetsförmedlingen är av de som har deltagit nöjda. har fått jobb när de har lämnat sysselsättningsfasen. Eftersom det handlar om en grupp som har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden är det inget dåligt resultat. Det är ett bra resultat. Fas 3 kan säkert göras om, men man kan inte avveckla något innan man har något annat på plats. Jag vill inte veta vad som kanske kommer framöver. Jag vill veta . Jag vill kunna säga till folk att med regeringens budget kommer detta att hända med er. Men jag vet inte vad som kommer att hända med dem. Jag uppfattar att inte heller kan säga mer än att han tror att det kommer att komma något men han vet inte vad. Det är bra att vi är överens om att höja lönestödet. Ni kunde förstås redan ha gjort det, men förväntar jag mig att vidtar en åtgärd i nästa budget för att höja lönestödet. 20 (V) replik: Låt mig upprepa det jag sa om fas 3. Vi avvecklar detta system för att vi ser att det har funkat dåligt. Arbetsförmedlingen har många andra åtgärder på sin palett, och det tillkommer också nya. Avvecklingen kommer inte att ske från dag ett till dag två, utan det är en successiv avveckling. Dessutom är det olika saker som passar de personer som finns i fas 3. Det kommer nya volymer i de arbetsmarknadspolitiska programmen som är till för att hantera den successiva avvecklingen av fas 3. Jag sa det i mitt anförande och i mitt tidigare inlägg, och jag säger det igen. Det är det som kommer att ske. Det är en tydlig viljeinriktning som jag glad över att vi äntligen har fått till i och med budgeten. blir det slut på nya anvisningar, och i andra änden jobbar man med att erbjuda personer i fas 3 ett mer meningsfullt åtgärdsprogram. De kommer att befinna sig i en problematisk situation efter att fas 3 har avvecklats om de är långtidsarbetslösa. får de dock bättre åtgärder än den som har gällt. När det gäller lönestödet pågår det ingen budgetförhandling här. Men låt mig vara tydlig med att det är en fråga som länge har tyckt är viktig. Jag kommer att jobba vidare för att det ska bli en del av en kommande budget. Budgeten ser man samlat, och den budget vi har lagt fram är bra. Det finns givetvis mycket man kan göra för att kommande budgetar ska bli ännu bättre. Lönestödet är en sådan fråga, och där är vi i sak överens. 21 (L): Flera talare har påpekat att det går bra för . Sysselsättning och tillväxt ökar. Det går bättre för oss än för många andra jämförbara länder. Inte minst inom offentlig verksamhet finns det ett stort behov av arbetskraft. vet vi att sysselsättningsuppgången i hög grad är kopplad till konjunkturen, och vi ser ganska stora orosmoln framöver – inte minst eftersom regeringen har uppenbara problem med att komma fram med förslag på strukturella reformer för ökad sysselsättning och fler jobb i . Det betyder att vi inte ska slå oss för bröstet och vara alldeles för nöjda och stolta med den situation vi har med tanke på den situation vi har och de väldigt stora utmaningar vi har framför oss. Det är klart att man kan resonera som så att man lägger hela bördan på individen. Det politiska systemet behöver inte förändra sig någonting.