prot · H20992 · 2015-04-24 00:00:00 — att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet, att (SD) avsagt sig uppdragen som ledamot i utbildningsutskottet och som suppleant i socialutskottet samt att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i socialutskottet och som suppleant i utbildningsutskottet samt som ledamot i utbildningsutskottet. vice talmannen förklarade valda till § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:507 Interpellation 2014/15:507 Radikalisering i svenska kriminalvårdsanstalter av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2014/15:518 Interpellation 2014/15:518 Skuldsanering för företagare av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2014/15:529 Interpellation 2014/15:529 Dåliga hyresvärdar av Nooshi Dadgostar (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2014/15:530 Interpellation 2014/15:530 MSB och den civila beredskapen vid tågstopp av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden. § 4 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2015:6 – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:109 till försvarsutskottet 2014/15:3069 till utrikesutskottet § 6 Svar på interpellation 2014/15:438 om och transportförbindelse i Kvarken 1 Statsrådet (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att det ska finnas en tillfredsställande transportlösning mellan och i Kvarken. Först vill jag bara konstatera att en utgångspunkt för den svenska transportpolitiken har varit att interregionala och internationella transporter i första hand ska bedrivas utan statliga subventioner. TEN-T är EU:s utpekade nätverk för transporter. Sjömotorvägsprojekt är den maritima delen av TEN-T och måste involvera minst två EU-länder. har varit drivande i utvecklandet av sjömotorvägskonceptet eftersom TEN-T-programmet utgör en viktig komponent för att utveckla och förbättra olika transportvägar inom unionen. Som nämner stöttade och 2013 gemensamt en sjömotorvägsansökan inom TEN-T-programmet med namnet Alignment of the Bothnian Corridor. Kommissionen godkände ansökan, och projektet ska vara slutfört . Det är dock för tidigt för mig att säga vad detta kommer att leda till. Jag ser fram emot att få ta del av slutredovisningen av projektet och eventuellt påbörja en fördjupad dialog med min finska kollega kring denna fråga. Effektiva gränsöverskridande transporter kan bidra till ökad ekonomisk aktivitet och därmed ökad sysselsättning. 2 (V): Jag vill tacka ministern för svaret. Den här interpellationen handlar om färjetrafiken mellan och , närmare bestämt mellan och . Det kan man tycka är en liten fråga, men för de här regionerna är det en stor och viktig fråga. Ekonomierna i och är tätt knutna till varandra. Det finns transporter av viktiga varor för industrierna på bägge sidor. Det är viktigt att de här transporterna fungerar för att vi ska kunna skapa arbetstillfällen och kunna utveckla våra ekonomier. Studenter i kan studera i . Det finns tusentals länkar på olika sätt, ekonomiskt, mellan de två grannarna. Färjeförbindelsen handlar också om turismen. När jag är hemma i hör jag återigen finska talas på gatan, för färjeförbindelsen fungerar och turisterna kommer. Det handlar inte bara om de turister som åker till och till eller alla dem som har släktingar och vänner på de olika sidorna. Fjällturismen i fjällvärld är till stor del beroende av finsk turism, att den faktiskt kommer dit. Det har stora ekonomiska implikationer om färjetrafiken fungerar eller inte. Det finns också starka historiska band mellan och . Det går tillbaka till hundratals år av nära relationer mellan de här delarna av . Om färjetrafiken inte fungerar – det är det som den här interpellationen också handlar om – har det även stora konsekvenser för miljön. Alternativet är nämligen att köra runt hela . Då har man i stället för en färjelinje på en lastbilstransport på kanske . Det är ett miljöpolitiskt vansinne att inte ha en färjetrafik som fungerar i . Mycket står alltså på spel när man diskuterar framtiden för den här färjetrafiken. Det är den enda färjelinjen som går norr om mellan och . Varför har Vasatrafiken haft det tufft? Jo, EU beslöt 2000 att ta bort taxfreeförsäljningen. Man kan diskutera om det var rätt eller fel. Men färjetrafiken i fick behålla den, för fick ett taxfreeundantag. Det innebär att färjetrafiken i i praktiken är subventionerad i och med att man har en skattebefrielse när det gäller försäljning som gör att man får en helt annan beläggning och möjlighet att ha trafiken. Det här gjorde att färjetrafiken mellan och fungerade allt sämre tills den fungerade riktigt dåligt. Ett tag upphörde den helt. När det skedde steg politiken in. var oerhört angelägen om att hitta en lösning. Det var kommun och kommun. Man såg till att starta ett färjebolag. Man köpte in en vettig båt, och fungerar trafiken bra. Folk börjar resa mer och mer, och det visar sig att det finns ett tydligt underlag för den här trafiken. Det gäller framför allt frakt men också persontransporter. Europeiska unionen är intresserad av att gå in och säkra det här som en viktig förbindelse mellan två av EU:s länder. Men det kanske finns en länk som fattas för att det ska fungera, och det är den och den svenska staten. Det är kanske den part som har varit minst intresserad av att få det här att fungera. Det kan vara så att alla andra vill hitta en långsiktig lösning som innebär inköp av en ny färja som är anpassad till den här trafiken och som är miljövänlig för att den sedan ska kunna bära sina egna kostnader . På sätt och vis kan den ha avgörandet i sin hand i den här viktiga frågan om regional utveckling och infrastruktur i . Det är där jag är intresserad av att höra vad regeringen tycker. Det klargörs inte riktigt i det här svaret, då man säger: Det kanske vi kommer tillbaka till . Men faktum är, infrastrukturministern, att ni gav en sorts vallöfte. skrev trafikutskottets dåvarande ordförande och dåvarande kommunalrådet i en gemensam artikel där man krävde en nationell insats för att tillsammans med andra parter säkra förbindelsen. Min fråga till ministern är: Kvarstår det löftet? 3 Statsrådet (S): Att den här färjeförbindelsen mellan och är viktig inte minst för godstransporterna tror jag att alla är överens om. Det som den här frågan egentligen handlar om, när den diskuteras i den här kammaren, är naturligtvis huruvida den svenska staten ska gå in och stödja trafiken på ett eller annat sätt. Då finns det en princip i svensk transportpolitik, som jag nämnde i mitt inledningsanförande, att staten inte subventionerar trafik mellan länder och transnationell och internationell trafik. Man förväntar sig att den trafiken ska bära sina egna kostnader på kommersiell grund. Här finns det då en möjlighet i ett senare skede att söka EU-medel. Eftersom projektet där man utreder förutsättningarna ännu inte är slutfört har regeringen inte tagit ställning till på vilket sätt man avser att gå vidare. Jag vill också vara väldigt tydlig med att den artikel som det refereras till i anförande inte innehåller några krav gentemot den om att bidra med ekonomiska medel för driften av färjetrafiken över Kvarken, utan den avser att den ska agera för att färjetrafiken ska kunna fortsätta. I första hand avses då att agera inom EU, till exempel att ställa sig bakom fortsatta stödansökningar. Men pågår det projekt där man ska ta reda på vilka förutsättningar som finns för färjetrafiken i fortsättningen mellan och . Regeringen kommer att följa det arbetet. Så som jag har fått det beskrivet för mig fortlöper arbetet väl. När det finns ett resultat att gå vidare med har regeringen för avsikt att titta närmare på vad som eventuellt kan göras. Men det finns inga utfästelser från regeringen om att gå in och subventionera trafiken. Däremot kan vi naturligtvis i ett senare skede ta ställning till att ställa oss bakom en EU-ansökan, men det är för tidigt att ge några utfästelser om det . 4 (V): Jag tror att det finns ett missförstånd här. Det finns ingen begäran om att man ska gå in och subventionera själva trafiken. Den kan med all sannolikhet bära sina egna kostnader. Färjan är faktiskt full med passagerare, framför allt . Och möjligheten att utveckla detta finns absolut framöver. Men det kan behövas investeringar för att man ska hitta en lösning som gör att man kan bära den här trafiken . Det är det som den här debatten handlar om. Det är ingen som begär subventioner i evigheters evighet för att köra en färja, utan det handlar om att man ska få en infrastruktur som fungerar. Staten går faktiskt ganska ofta in och bygger upp infrastruktur som sedan ska bära sina egna kostnader. Det är det vi gör när vi bygger en järnväg. Det är det vi gör när vi ger bidrag till att etablera en ny flygplats i , till exempel. Jag hoppas att man gör det massivt i , som ministern själv kommer ifrån, för att man ska få en modern och fungerande infrastruktur, och jag menar att det är rimligt att göra det är även i det här fallet. Det är det som det hela handlar om. Här finns en gyllene möjlighet att få en EU-finansiering. Det är två kommuner som har visat att de är beredda att hitta lösningar, gå in med egna pengar och driva ett bolag som säkrar trafiken för att det här ska fungera. Det vore tråkigt om det hela föll på att den svenska staten är för njugg eller inte visar tillräckligt intresse. Man ska veta att på den finska sidan är intresset ett helt annat. Den och de finska ministrarna – oavsett partitillhörighet, skulle jag säga – har visat ett stort intresse för att säkra denna förbindelse. Jag tycker att regeringen ska tänka lite längre. Man ska se det här som en investering för framtiden, en investering som skapar sysselsättning, utveckling och kontakt mellan två grannländer. Det är det som den här debatten handlar om. Därför skulle jag vilja uppmana er att titta positivt på att göra denna investering. Jag tror också att många som läste vad Ygeman och kommunalrådet i skrev – säkert vid – trodde att här fanns ett löfte om att se till att nödvändiga investeringar skulle bli av. Det vore synd om det missuppfattades. 5 Statsrådet (S): För att börja där slutar är det när man läser artikeln väldigt svårt att uppfatta det som att det reses krav gentemot den om att gå in med pengar för att stötta investering eller drift. Däremot reses det krav mot den att agera i frågan och att ta ett större ansvar. pågår det ett förberedande arbete. Regeringen ställde sig 2013 bakom en EU-ansökan om att undersöka förutsättningarna för den här trafiken. som detta arbete pågår är det rimligt att avvakta resultatet av det, och det är det regeringen gör just . vill jag poängtera att på den svenska sidan sker det en hel del investeringar som handlar om anslutningar till färjan och om att förbättra både järnväg och väganslutningar som också ökar framkomligheten för godset. Det pågår alltså en del investeringar som syftar till att förbättra förbindelserna mellan och över Kvarken. Det som vi inte har tagit ställning till är om och på vilket sätt man ska gå in med stöd för just den här färjan och den investeringen. Däremot gör man saker för att minska risken för att behöva köra långa vägar inne i . I stället får man mer direkta förbindelser ut mot hamnen. Man säkerställer också kvaliteten på järnvägen på den svenska sidan. Detta är åtgärder som syftar till att öka framkomligheten för gods i den här delen av landet, som naturligtvis är av oerhört stor betydelse, både när det gäller den gränsöverskridande handeln och persontransporter. Det är alltså inte så att vi är negativa till frågan, utan vi avvaktar resultatet av det arbete som pågår och som, såvitt jag förstår, fortskrider i positiv anda. Vi återkommer när det finns något att ta ställning till. 6 (V): Jag tycker att det senaste svaret lät betydligt bättre än de tidigare. Det vore ju också synd att inte använda de investeringar som man mycket riktigt gör nu till en väl fungerande färjetrafik , för nu gör man ju allt det som krävs från regionens och kommunernas sida för att detta ska säkras . Jag tror att statens stöd, både gentemot Europeiska unionen och med framtida investeringar, kan spela en liten bidragande men väldigt viktig roll för att det här ska lyckas. Jag tycker att en klok politik ser till att man gör nödvändiga investeringar för framtiden och för miljön. Ska vi få ned arbetslösheten och få utveckling i hela landet krävs det även fungerande kommunikationer. Det här är en viktig länk. Mycket av debatten handlar ofta om de stora investeringarna i , men det finns också stora investeringsbehov i den norra delen av landet. Här finns viktiga industrier, stora exportnäringar och stora utvecklingsmöjligheter. Jag hoppas att regeringen har detta i åtanke vid framtida investeringar. 7 Statsrådet (S): Behovet av investeringar i fungerande transportsystem är vi alldeles överens om. Vi kan också se att det finns behov av att stärka persontrafiken, inte minst runt våra större kommuner, därför att vi behöver ha bättre pendlingsmöjligheter. Vi behöver utöka möjligheten att åka kollektivt och därmed också mer miljövänligt och mer platsbesparande. Vi behöver också se till att de stora godsflödena i fungerar på ett mer tillfredsställande sätt. Den som ska frakta sitt gods från tillverkning till kund eller komponenter från leverantör till tillverkare behöver naturligtvis veta att godset kommer fram . är tid pengar, och vi har alldeles för dåliga flöden när det gäller gods i vissa delar av landet. De stora tunga industrierna, basindustrin, finns i väldigt hög utsträckning i norra delen av , och det är ett fokusområde för regeringen att säkerställa godstransporter i hela landet och där de behövs. Stora delar av godsflödena kan inte gå på väg utan behöver gå på järnväg, och därför gör vi också stora investeringar i järnvägsunderhåll: 620 miljoner och 1,2 miljarder , för vi ser att det är ett så skriande stort behov. Parallellt med detta förbereder vi också för stora investeringar i nationell plan. Vi ser att vi har underinvesterat i i offentliga åtaganden, såväl i bostäder som i infrastruktur och i annat som bygger starkt. Det här är ett exempel, och vi kommer att följa utvecklingen i den här frågan och senare ta ställning till om regeringen behöver agera för att säkerställa trafiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:386 om tyngre lastbilar 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen ska lämna ett förslag som möjliggör lastbilar på upp till och när ett sådant förslag i så fall kan förväntas. Regeringen är generellt positiv till att tillåta tyngre lastbilar under förutsättning att det leder till mindre miljöpåverkan, effektivare transporter och nytta för näringslivet samt att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Regeringen beslutade att höja den högsta tillåtna bruttovikten från på vägar som tillhör bärighetsklass 1. Det är en åtgärd som kan bidra till att sänka lastbilstrafikens klimat- och miljöpåverkan och som främjar svenska åkeriers och svenskt näringslivs konkurrenskraft. I detta sammanhang bör det noteras att regeringens mål är att minska miljöpåverkan från transportsektorn och flytta långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart. För att tyngre lastbilar inte ska ge en oönskad överflyttning från järnväg till väg behövs även åtgärder inom detta område. Regeringen avser till exempel att se över förutsättningarna för att kompensera järnvägsföretagen och stärka järnvägens konkurrenskraft. Det är ett arbete som pågår inom . När det gäller ett förslag som möjliggör lastbilar med en bruttovikt på upp till krävs utredningar av systemeffekter för godstransporterna, där ett uppdrag till har att beredas i . En höjning av högsta tillåtna bruttovikt till kan, beroende på utformning, innebära ganska stora investeringar och ökat underhåll i vägnätet, vilket förutsätter en lämplig finansieringslösning. Som alla vet är behoven av infrastrukturinvesteringar och underhåll stora i . 9 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag tror att vi kan vara överens om behovet av att effektivisera våra transporter. Det behövs för miljö och hållbarhet, och det behövs för svenska företags konkurrenskraft. Det är inte alla förslag som lever upp till båda dessa krav och som i stort sett bara ger fördelar. Men förslaget om tyngre lastbilar, herr talman, är ett sådant förslag. Att lasta mer på ett och samma fordon innebär färre fordon på våra vägar och därmed högre trafiksäkerhet. I stället för fyra lastbilar kan man nu lasta samma gods på tre. Det ger en lägre bränsleförbrukning och därmed lägre utsläpp. Undersökningar talar om en utsläppsminskning på 10–. Men det ger också, herr talman, lägre kostnader för svenska företag, som bättre kan konkurrera på en i många fall utsatt marknad. Det är sant att vi vill flytta transporter från väg till järnväg. Det är nog en ambition som de flesta partier delar. Men många transporter saknar ju alternativ till vägen. Det är inte minst fallet för skogsindustrierna, som inte har någon möjlighet att lägga järnvägsräls ända ut till skogsbruket. Det säger sig självt. Därför är detta den absolut viktigaste frågan för bland annat skogsindustrierna och många andra företag runt om i vårt land. råder en begränsning på på vägarna i medan det i vårt grannland, med många snarlika förutsättningar, råder en begränsning till . Eftersom transportkostnaderna är en stor utgiftspost tappar våra företagare i i konkurrenskraft. och Transportstyrelsen arbetade fram ett förslag . I stort sett alla remissinstanser var positiva, fack såväl som näringsliv. Men det förslaget ligger nu och samlar damm i en låda på . Det förvånar mig, måste jag säga. Jag hade väntat mig att den nya regeringen skulle verkställa förslaget – som är färdigberett. Det finns inget att vänta på. Hur kan vi, herr talman, säga nej till ett förslag som ger lägre utsläpp, ökad trafiksäkerhet och stärkt lönsamhet för våra företag? Regeringen, menar jag, försöker blanda bort korten när man nu höjer den tillåtna vikten på våra vägar från . Det är ett plåster på såren och inte det som näringen efterfrågar. Faktum är att åkare runt om i vittnar om att höjningen delvis redan ingår i felmarginalen när de lastar. Den skulle inte göra den stora skillnad som näringen behöver, givet, som sagt, att har . Ministern varnar för stora kostnader för att åtgärda vägar och broar. Jag kan då konstatera i sammanhanget att en tyngre lastbil inte nödvändigtvis sliter mer på vårt vägnät eftersom den har fler hjulaxlar och fördelar tyngden på ett annat sätt. Undersökningar visar också att större delen av vägnätet faktiskt klarar . Det är framför allt broar som kan vara ett problem, men tre av fyra broar klarar . De övriga kan skyltas om till en i sammanhanget relativt låg kostnad. Förslaget är bra för miljön, för trafiksäkerheten och för svenska företags lönsamhet. Hur kan man säga nej till det, undrar jag? Vad väntar ministern på? Är det måhända så att Socialdemokraterna återigen låter styra agendan i den viktiga infrastrukturfrågan? I så fall är det bara att beklaga att frågorna inte är viktigare än så. 10 (MP): Precis som statsrådet tidigare nämnde kan regeringen tillåta något tyngre lastbilar, under förutsättning att det leder till mindre miljöpåverkan, effektivare transporter, är till nytta för näringslivet och att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Men tyngre lastbilar bidrar inte till lägre miljöpåverkan av sig själva. Kortsiktigt kan större lastbilar innebära en miljövinst genom att två stora lastbilar kan ersätta tre mindre. Men på inträder en rekyleffekt. De större lastbilarna blir billigare i drift räknat per tonkilometer. När lastbilstransporterna blir billigare blir det sannolikt lika många eller fler lastbilar som tidigare – fast större och tyngre. Då ökar miljöpåverkan, och det, herr talman, är oacceptabelt. Om vi ska nå klimatmålen i transportsektorn måste godstrafiken successivt flyttas över från väg till järnväg. Regeringens politik syftar till att driva på en sådan utveckling. För att tyngre lastbilar inte ska bromsa utvecklingen, eller än värre reversera den, behövs åtgärder inom området, till exempel satsningar på järnvägsunderhåll, en vägslitageavgift för lastbilar, utbyggda spår eller frysta banavgifter. Detta är regeringen överens om. Därför hänger vår politik ihop. Då återstår frågorna till , som säger nej till alla dessa åtgärder: Hur hänger er politik ihop? När vill höja maxvikten inte bara från till 64 utan hela vägen upp till 74, som de säger nej till åtgärder som balanserar och lindrar den ökande miljöbelastning som en sådan maxviktshöjning skulle innebära, hur ser på ansvaret för att minska utsläppen i transportsektorn? Jag kan tänka mig att kommer att svara något hurtigt om teknikutveckling. Jag är för teknikutveckling, och jag samarbetar gärna över blockgränsen om hur vi kan främja teknikutveckling i transportsektorn. Men inga seriösa bedömare, förutom möjligtvis de som säljer lastbilar, tror att vi kan lösa klimatmålen i transportsektorn utan att också överföra trafik från väg till järnväg. För att nå detta mål måste vi ha en bredare politik än den som föreslår. 11 Statsrådet (S): Det låter bra när sjunger de 74 tonnens lov. Men det finns några luckor i resonemanget. Även om den större delen av det svenska vägnätet tål , och även om de flesta broar tål , spelar det ingen roll om det inte är rätt vägar och rätt broar som klarar de tyngre vikterna. För skogsindustrin och annan tung industri, där det inte finns utbyggd järnväg varifrån godset ska transporteras, är det med den typen av transporter den ökade miljönyttan kan uppnås. Det innebär att vad vi behöver göra för att säkerställa en ökad miljönytta och effektivare transportsystem är att se till att den ökade bärigheten finns på rätt ställen. Det hjälper föga för den som kommer med en tungt lastad bil att det sitter en skylt på bron. Om det ska vara någon vits måste det säkerställas att de stråk som industrin har behov av klarar de tyngre bärigheterna och förbereds för detta. Eftersom vi inte vill ha en överflyttning av godstrafik från järnväg till väg, som jag uppfattar att vi ändå är överens om, måste vi också säkerställa att det inte blir så. lade regeringen ett uppdrag till att utreda förutsättningarna för längre och tyngre tåg, som ett led i att stärka järnvägens konkurrenskraft när det gäller godstrafik. fattade vi ett beslut om att ändra förordningen så att blir högsta tillåtna bruttovikt på vägarna. Jag skulle gärna vilja veta vilka förslag och åtgärder har i fickan för att säkerställa att vi inte får en överflyttning från järnväg till väg. sade i sitt anförande att alla partier vill ha en överflyttning från väg till järnväg. Då skulle det vara mycket spännande att få höra vilka förslag ni har för att åstadkomma en sådan förändring. Politik handlar också om att styra på olika sätt. Om man har en önskvärd utveckling för ögonen behöver man också fatta beslut för att åstadkomma den önskade utvecklingen. Förutom att vilja öka maxvikten på alla våra vägar till , och sätta upp skyltar där lastbilarna inte kan köra, vilket rimligen bör vara på mindre vägar, som vore de mest lämpliga, vilka åtgärder har för att säkerställa att transportsektorns miljöpåverkan minskar? 12 (M): tyckte vissa att alliansregeringen arbetade för sakta med frågan. Två av dem minns jag särskilt.