prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Jag har framfört denna idé här i kammaren. Det är inte så att jag strikt kräver någonting, utan jag har bara föreslagit för skatteutskottets ledamöter att vi ska diskutera, ta upp samtalsämnet och försöka lösa det här problemet, som många människor har i samhället. Det är deras talan jag för här. 110 (M) replik: En väsentlig skillnad mellan å ena sidan politik och å andra sidan populism är att politiken kan presentera ett samhällsproblem, presentera en lösning och förklara för människor hur den ska fungera och hur den ska finansieras, medan populismen förvisso kan se ett samhällsproblem och förvisso också kan presentera en lösning, men inte behöver ta någon form av ansvar för hur lösningen ska fungera eller hur den ska finansieras. Det är där, herr talman, vi befinner oss när vi lyssnar på förslag. Det är fagra löften men futtigt innehåll. Det har inte presenterats hur man ska betala. Man företräder ingen människas intressen när man ställer ut löften som man inte berättar hur man ska betala för. Tvärtom sviker man då alla människors intressen och hela allmänintresset, för den politik vi fattar beslut om här inne ska vara möjlig att genomföra i verkligheten. Det ska finnas pengar för den. Annars blir det bara tomma ord. Men, herr talman, jag vill ge den empati och sympati hon uttrycker för människor som hamnar i nöd. Jag önskar att och hela hennes parti kan ta till sig den också när det gäller människor från andra länder. 111 (SD) replik: Oss som tar upp människornas verkliga problem sätter ni gärna stämpeln ”populister” på, . Okej, kalla mig det då! Men i den här kammaren borde vi ha lite visioner också och inte bara läsa upp våra anföranden och komma med en massa floskler och uttjatade tankar. Jag tycker att vi måste flytta fokus lite längre fram i våra egna visioner och presentera dem både för dem som tittar på oss och för varandra här i kammaren. Förhoppningsvis får människor lite idéer av det som vissa ledamöter berättar, och kanske idéerna gör att man handlar och att det i slutändan blir resultat av handlingen. Skatt, tull och exekution För min del var det en vision jag framförde. Jag tycker att det är ett enormt problem att människor är överskuldsatta och inte kommer ur det. Kanske inte förstår hur mycket sömnlösa nätter, oro och till och med sjukdomar som överskuldsättningen orsakar i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 8 Avskaffande av skattenämnder inom fastighetstaxeringen betänkande 2015/16:SkU14 Avskaffande av skattenämnder inom fastighetstaxeringen (prop. 2015/16:36) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 9 Utbildning och universitetsforskning betänkande 2015/16:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2015/16:1 delvis) 112 (M): Jag vill börja med att hänvisa till det särskilda yttrande vi har under punkt 1. Med bankett, prisceremonier och högtidliga tal har vi firat och hyllat nobelpristagarna, som ”hafva gjort menskligheten den största nytta” inom olika vetenskaper. gör oss påminda om att kunskaper, innovationer och omprövningar av gamla sanningar börjar med en skola som ger alla barn och elever rätt förutsättningar för att växa och nå framgång. För oss moderater är det en självklarhet att ska vara ett land som byggs med och konkurrerar med kunskap. Det är mer kunskap och en välutbildad arbetskraft som får att växa. För den enskilda individen innebär utbildning och kunskap en väg till jobb, trygghet och gemenskap. Det är därför oroande att vi har tappat i det som är grunden till all annan kunskapsinlärning, nämligen att läsa, skriva och räkna. I valrörelsen var svaret från Socialdemokraterna och att det var Alliansen som hade skurit ned på skolan. Men lyckligtvis vet vi att det inte stämmer. Tvärtom bekräftade att var ett av de länder som investerade mest i skolan under finanskrisens värsta dagar, då andra länder skar ned inom olika områden av välfärden, så också inom skolan. Detta skedde inte i . Nej, de fallande kunskapsresultaten beror snarare på en tidigare oförmåga att vända utvecklingen och ett misslyckande med att sätta fokus på vad som är verkligt viktigt i skolan: elevernas lärande och kunskapsutveckling. Med målsättningen att höja elevernas kunskapsresultat genomförde därför och Alliansen historiska reformer i den svenska skolan – ny skollag, nya läroplaner och karriärtjänster för lärare, för att nämna några. kan vi slå fast att vissa av reformerna inte blev som vi hade tänkt. Därför ser vi, i likhet med , att bland annat statsbidragslösningarna inte alltid fungerat på det sätt som var önskvärt. Pengarna har inte alltid nått de skolor och kommuner som behövt resurserna allra bäst. vill vi moderater i stället tydliggöra Skolinspektionens granskningar så att de fokuserar än mer på elevernas resultat och på undervisningens kvalitet. Granskningarna ska ligga till grund för ett skräddarsytt och nationellt finansierat kunskapskontrakt mellan och skolan i fråga. Det ger oss bättre möjligheter att rikta de statliga resurserna till just de skolor vilkas resultat är svaga och inte till de skolor som fungerar väl. Mer måste göras för att vända utvecklingen i skolan. har lagt stor vikt vid att stärka kunskapsfokuset i skolan. Vi vill fortsätta att utveckla förskolan så att alla förskolor kan bli bra förskolor och ge alla barn en bra start på deras kunskapsresa. Vi vill bland annat titta närmare på hur systemet med karriärtjänster, där särskilt skickliga lärare får ett lönepåslag på , också ska kunna omfatta förskollärarna. Erfarenhet och kompetens måste synas i lönekuvertet. Vi vill också skapa en mer förskoleanpassad rektorsutbildning och se till att överlämningen mellan förskola och förskoleklass blir bättre och mer likvärdig. En tydlig slutsats från är att pristagarna kommer från länder som i de flesta fall har en tidigare skolstart och mer undervisningstid i bland annat matematik. Därför tycker jag att det är oroande att regeringen inte vill göra tioårig eller utöka undervisningstiden i matematik och idrott. Min fråga är varför regeringen på det medvetna sättet motsätter sig reformer som gör att våra sexåringar och högstadieelever får bättre stöd och hjälp att lära sig läsa, skriva och räkna. I hela Skolsverige pågår just nu historiska insatser för att hjälpa de 45 000 nyanlända barn som kommit till att komma in i den svenska skolan. Men tyvärr ser vi att både lärarna och verktygen är för få. Tack vare alliansregeringens förberedande arbete, som regeringen nu förtjänstfullt fullföljer, rullar det ut nya verktyg som kommer att underlätta och effektivisera det grundläggande kartläggningsarbetet. Det är en viktig del i att ge fler barn och elever en bra start i skolan. tror jag att vi alla här i kammaren inser att det inte är tillräckligt. Jag är därför glad att vi har kunnat hitta en bred och blocköverskridande samsyn i flertalet avgörande frågor som kommer att underlätta de nyanlända barnens skolgång i . Det är en mycket bra start. Om vi ska lyckas hela vägen i mål krävs det mer. Vi har därför presenterat några nödvändiga förslag som vi anser behövs för att stärka de nyanlända elevernas förutsättningar. För det första: är övergången från förberedelseklass till ordinarie klass inte formaliserad, och övergångarna sker godtyckligt. Vi föreslår att ska ta fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för att få gå vidare till en ordinarie klass. För det andra: Ingen elev ska slussas vidare från klass till klass och till en nivå som han eller hon inte klarar av. Därför måste elevernas kunskapsnivå och måluppfyllelse få ett större fokus när eleverna ska gå vidare. För det tredje: vill ändra skollagen och möjliggöra för ett nytt gymnasieprogram som kombinerar innehållet i programmen Språkintroduktion och Yrkesintroduktion för att nyanlända elever snabbare ska få en utbildning som leder till jobb. För det fjärde, det kanske viktigaste: måste vi göra det praktiskt möjligt för skolor att anställa pensionerade lärare. Därför föreslår vi att vi tar fram ett förslag till ett tillfälligt regelverk som ger skolor möjlighet att ta till vara pensionerade lärares kunskaper. Slutligen konstaterar jag att vi närmar oss jul. Mitt enskilt största bekymmer är om jag ska hinna hem till barnens skolavslutning kväll. Det är ett ganska litet bekymmer i det stora sammanhanget. Vi är ett antal fler människor i det här landet som firar än det var 2014. Jag hoppas att alla ska få en riktigt god jul i trygghet och säkerhet. Det vill jag även önska mina kollegor i kammaren. God jul till er alla! I detta anförande instämde (M). 113 (S) replik: Den härliga julstämningen till trots hör det till att som utskottets ordförande begära replik på representanter för det största oppositionspartiet. Jag vill säga att många av de förslag som framför är bra. Jag vill också säga att om den samsyn som vi kunnat se vad gäller nyanländas förutsättningar för att klara skolgången kunde spilla över på övriga skolförslag skulle jag se ganska positivt på utskottets möjligheter att bidra i arbetet med att vända kunskapsresultaten, få skolan mer jämlik och locka fler till läraryrket. Repliken rör det anförande som höll, framför allt det budgetalternativ som presenterat. I budgetmotion kan man läsa att ”vi förstärker även anslagen till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden genom att avsätta dubbelt så mycket medel som . ökar anslaget från till 2017”, och därefter sker en fortsatt ökning. Jag vill fråga hur jag ska förstå detta. Har och tagit del av regeringens förslag om till Samverkan för bästa skola och därtill en lärarlönesatsning som till en början är 1 ½ miljard och sedan 3 miljarder? I förslaget sägs att satsningar på Samverkan för bästa skola inkluderar en satsning på högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar. Kostnaden för satsningen på högre löner föreslås uppgå till och . Dessutom är ett kriterium för lärarlönesatsningarna, som alltså är 1 ½ miljard 2016 och därefter 3 miljarder på årsbasis, att läraren ska ha tagit ett särskilt ansvar för särskilt komplicerade undervisningssituationer, till exempel låga kunskapsresultat, stor andel elever som inte fullföljer sina studier och så vidare. Hur ser på regeringens förslag i relation till hennes eget? 114 (M) replik: Som jag tidigare sa är det glädjande att vi kan hitta en rad områden där vi har en samsyn. Jag konstaterar att den politik som alliansregeringen förde inte var speciellt påhejad av den dåvarande oppositionen. Det var inte många reformer som oppositionen stödde i de delarna. ser jag, tack och lov, att man inte river upp dessa reformer utan arbetar vidare i den anda som vi en gång påbörjade, nämligen fortsatt kunskapsfokus och en fortsatt satsning på en rad viktiga områden. Men det finns också ett antal skillnader. Jag ser att de förslag som regeringen lägger fram inte stämmer fullständigt överens med våra. Det gäller till exempel den satsning som vi gör på karriärtjänster i utanförskapsområdena. Den riktas till särskilt yrkesskickliga lärare. Det beror på att bland annat pekar ut som ett av de länder som inte använder sina absolut mest yrkesskickliga lärare på områden där behoven och utmaningarna är som störst. Jag hade naturligtvis önskat att regeringen skulle ha följt en modell som tydligt visar att vi behöver en mycket skicklig och kompetent yrkeskår på områden där våra utmaningar är som allra störst. Därför är min fråga till varför man inte väljer en sådan modell. Den pekas tydligt ut inte bara av allianspartierna utan även av andra. Det finns ytterligare en rad åtgärder som behöver vidtas. Vi behöver titta på lärarutbildningen och så vidare. Det finns många delar i detta. Vad gäller specialpedagogiken konstaterar jag att en tidigare socialdemokratisk regering lade ned vår specialpedagogutbildning. satsar man dock på den, och det gläder mig att man hittat tillbaka till den resursen och inser vikten av den. 115 (S) replik: Man kan visserligen gå 12–, men om vi håller oss till den budget som betänkandet gäller och som vi nu diskuterar vill jag säga att där finns en satsning på nästan en halv miljard till specialpedagogik, men den satsningen stöder inte . Man kan ju fundera på varför de inte gör det, om det finns ett stort behov. Jag konstaterar också att högre löner för lärare i skolor med svåra förutsättningar går till precis det som åsyftar, nämligen att belöna lärare som har tuffa utmaningar. kommer jag till min sista fråga, som kanske kunde få ett svar, till skillnad från de övriga frågorna. talar om att inte riva upp reformer. Jag antar att en tanke med detta är att man ska ha långsiktighet i skolan och spelregler som alla förstår. har sagt att det inte ska ske några besparingar på skolan. Då undrar jag hur jag ska förstå att budget på detta utgiftsområde är 3,2 miljarder lägre. Det må vara yrkeshögskolor, universitet och högskolor, men det är faktiskt också 3 miljarder mindre till lärarlönesatsning, Samverkan för bästa skola, specialpedagogik, skolmiljöer, fritidshem med mera. Betyder detta att inte kommer att ha någon minuspost på det här området när vi ska diskutera budgeten i kammaren? 116 (M) replik: Vi är i då det ställs hårda krav på politiken. Vi har svåra utmaningar att möta. De utmaningarna kräver tuffa beslut, rejäla reformer och svåra avvägningar. Vi moderater säger inte att situationen i landet inte kommer att kräva omprioriteringar, men vi ger beskedet att vi inte kommer att spara på skolan. Det är ett löfte och ett besked som vi ger . Vi kommer att ta ansvar för svensk skola och för de reformer som krävs för att skolan ska utvecklas åt rätt håll och för att vi ska kunna möta de utmaningar som finns. Exakt hur de lösningarna ser ut kommer vi naturligtvis att återvända till, allra senast under den budget som vi kommer att arbeta med. Men beskedet här och är att vi absolut inte kommer att spara på svensk skola. I de utmaningar vi ser ute i landet krävs det också en regering som är handlingskraftig och har visioner och idéer när det gäller att möta dessa utmaningar. Men med en politik som inte gynnar skapandet av jobb och därmed inte får fler i arbete är den stora frågan – som tyvärr inte har tillfälle att svara på just nu – hur man ska klara alla dessa utmaningar utan att få större inkomster. 117 (V) replik: Jag tänkte ta vid där slutade och fortsätta tala om budgetförslag. Jag vill också skicka med att ser fram emot att framöver få se budgetförslag från där man inte gör några som helst besparingar på skolans budget. går ut med att man inte ska spara på skolan framöver för att man ska klara av utmaningarna. På vilket sätt återspeglas detta i budgeten? Jag anser inte att fick något svar om detta. Jag har också en till fråga och en synpunkt som jag vill framföra för . Det handlar om de nyanlända barnen. Många av oss som sitter härinne kan hålla med om precis vartenda ord som sa i sitt anförande. Men problemet är inte enbart att det är många nyanlända barn som kommer till vår svenska skola. Det handlar också om att vi har haft en borgerlig regering som inte har sett till att bygga upp ett system, trots att det under har varit fler barn som har kommit till den svenska skolan. Det är detta som har lett till det läge vi har , där det behöver vidtas panikåtgärder och man måste se över alla lagar och regleringar för att ha ett värdigt mottagande för nyanlända barn i skolan. Vad har gjort vid regeringsmakten för att se till att bygga upp ett sådant system? Låt mig också återkomma till julhälsningen och tacka för den från sida och också önska en god jul. När nu är med och driver frågan om tillfälliga uppehållstillstånd och gränskontroller vet jag dock inte om denna hälsning från bör gå ut till alla människor som kommer att påverkas av denna politik. 118 (M) replik: Till skillnad från tillhör jag ett parti som välomvittnat tar ett stort ansvar för ekonomi och fortsatta välfärd. Det har vi bevisat i regeringsställning, och vi fortsätter att ta ansvar också i opposition, till skillnad från , som inte är mest känt för att ta ansvar för att kunna finansiera sina förslag. Jag tänker inte bemöta det sista sa, för jag tycker att det är lite under hans värdighet. När det gäller systemen för att möta nyanlända är det nog tyvärr alltför många som har blivit tagna på sängen. Vi hade en tidigare partiledare som tog upp detta tidigt och har pratat om det . Vi moderater har också och från vår nuvarande partiledare framfört att mer måste göras. Därför är vi också väldigt glada över de överenskommelser som har kommit till stånd, men vi ser att de inte är tillräckliga. Vi behöver också ta ett annat nationellt ansvar. Kommunerna har tagit ansvar i väldigt varierande grad. Jag har rest mycket i landet och besökt både socialdemokratiska, vänsterstyrda och moderatstyrda kommuner som har tagit ett fantastiskt ansvar och hittat många lösningar på en besvärlig utmaning – detta ska inte ses som ett problem utan som en utmaning. Vi behöver se till att dessa exempel nu blir nationellt tillgängliga. Det är en av de viktigaste uppgifterna. 119 (V) replik: Jag tackar för svaret. Frågan återstår fortfarande. Både jag och undrade hur uttalande återspeglas i det budgetförslag som ni har presenterat och som ni tänker rösta för. Den andra frågan gäller de nyanlända barnen och varför vid makten inte byggde upp ett system så att vi åtminstone till viss del kunde ha sluppit dagens panikåtgärder. Självklart befinner vi oss i ett läge där väldigt många personer kommer . Oavsett om det är rödgröna eller blå kommuner måste man se över hur man kan förenkla och förbättra systemet för att få till stånd ett värdigt mottagande och skolgång. Invandringen till är dock inget nytt. Att det kommer nyanlända barn till skolan är inget nytt. har suttit vid makten då det har kommit väldigt många barn från andra länder, varav många ensamkommande. Då är frågan: Hur kommer det sig att man nu talar om att vi måste satsa mer när man inte gjorde det under sina år vid makten? Jag menar att det handlade om att ni prioriterade skattesänkningar före välfärden och skolan. Jag vill ha ett svar på de frågor jag har ställt, för jag tror att de som tittar på debatten eller kommer att läsa den i efterhand vill ha ett svar från . 120 (M) replik: En kollega talade om sådant som låg 12–. Jag tror dock att det räcker med att tittar på hur situationen i och i skolor var . Det är inte med en moderatledd regering som människor har fått bo i tältläger, på trottoarer eller ute på gatan. Det är inte en alliansregering som har tvingats fatta de besluten. Det är en annan regering, och det är hos den regeringen som ansvaret ligger. Däremot är vi beredda att fortsatt medverka till att hitta lösningar på problemen. Men det akuta läge som råder just nu och som talar om har inte uppstått under en alliansregering. Den situationen har uppstått under en regering som leds av . Det är till honom frågan måste ställas. Vi prioriterade en politik som ledde till att människor kom i arbete. Den kopplingen har vi, hur goda pedagoger vi än har velat vara, misslyckats med att få ut till ledamöter. Det är viktigt att fler kommer i arbete för att fler ska kunna vara med och bekosta vår gemensamma välfärd. Vad vi tvingas på nu är att vi ser en politik tas fram som kommer att leda till att färre kommer i arbete och därmed färre som kommer att kunna bidra till den allmänna välfärden. Det är vårt stora problem hur vi ska kunna bekosta den välfärd som också innebär att vi behöver göra satsningar på skolan. Avslutningsvis när det gäller skolan återkommer vi allra senast i budgeten till hur vi tar ansvar för den svenska skolan, för det kommer vi att göra. 121 (SD): Jag vill börja med att inte yrka på någonting utan säga att vi i ställer oss bakom vårt särskilda yttrande som vi har i frågan. Vi har ju satsat mer pengar än regeringen inom skolan. Om jag minns rätt, mellan tummen och pekfingret, är det någonstans på 400 miljoner. tänkte jag som gammal idrottslärare prata om livräddning. Det kan faktiskt vara aktuellt ifall isarna börjar frysa på lite. Jag har jobbat som lärare och har sett hur lärarkollegiet under den tiden har drunknat. De har drunknat i uppgifter och drunknat i timmar. De har drabbats av saker som de själva inte har valt att ta på sig. De som har kunnat simma har simmat in till land och flytt yrket. Det är många duktiga, kompetenta lärare som vi har förlorat på det sättet. hjälper det inte att vi politiker står på torra land och slänger in en massa ideologiska livräddningslinor som vi funderar på eller kommer och skriker om vilket simsätt som lärarna ska använda för att kunna ta sig vidare. De är inte beredda att tänka på simsätt. De simmar för att hålla sig över ytan över huvud taget. De få kompetenta, duktiga lärare som vi har och som stannar kvar i yrket simmar för att överleva. I det här fallet vill jag hänvisa till att just livräddning är det som mitt anförande kommer att handla om. En person som drunknar funderar inte på hur man ska simma. En person som drunknar funderar på hur man över huvud taget ska överleva dag från dag, timme för timme, sekund för sekund. Det hjälper inte med det vi har , massor med halvlösningar som presenteras. Vi kastar ut en massa livbojar som inte håller måttet. Och framför allt tar vi fram halvlösningar där till exempel kommunen måste stå för halva satsningen. Det är goda tankar och låter bra, men tyvärr blir det negativt, för kommunerna har inga pengar för att göra egna satsningar. Jag blev uppmärksammad på hur det är med den miljard som vi satsar på att försöka bygga upp skollokaler igen. Alla här inne vet om att de är undermåliga. Men skolorna har inte själva råd att satsa några pengar på att få ordning på det. Alla vi som har gjort livräddning på riktigt känner till att när man försöker livrädda någon ligger personen inte snällt och stilla, så att man kan simma in med personen till land utan plaskar hejvilt. Det kommer lärarkollegiet att göra oavsett vilka idéer vi presenterar för dem, för de är just nu inte intresserade av nya tankar. Vi som sitter här inne och är politiker känner till att det finns ett stort systemfel som måste åtgärdas i grunden. Det är ingen lätt uppgift för någon av oss. har valt att lyssna på . Det är sanningar som gör ont. Det var inga trevliga lösningar som presenterade för oss. Man nämner bland annat den dåliga lärarutbildning som finns . Det handlar om stommen för att få bra elever, om vi har en bra kock och en dålig kock och eleverna är samma råvaror som – jag tror inte att de svenska eleverna har blivit dumma . En bra kock tillagar bra mycket bättre mat än en dålig kock. Vi måste satsa på de duktiga lärare som vi har kvar i systemet och återvinna dem som vi har förlorat. Jag återkommer till vilka lösningar vi har. Vi måste sluta med ideologiska reformer. Allt måste vara baserat på forskning och kunskap. Är det förändring vi ska göra i skolan ska det vara bra för eleverna, lärarna och de många olika skolhuvudmännen. Vi måste kanske ändra den hållning som vi har. När det gäller tanken att vi skulle föra in rektorer i systemet som inte har jobbat som lärare vill vi sverigedemokrater peka på kunskap om de anställdas vardagliga situation samt ett mycket tydligt ledarskap. Man behöver inte vara lärare, men för att kunna jobba som rektor är det en bra förutsättning att ha gått lärarutbildningen. finns det en totalt obefintlig gemensam it-satsning i den svenska skolan. Jag riktar mig här till , för jag vet att han kom ut med något i medierna. Jag tror att det är en konkret, bra satsning att börja med. Men vi måste våga ta en helhetstitt på systemet. Det får inte bli så att små, personliga intressen hos företagare gör att man tar över små system runt om i . Det måste vara enhetligt från starten. Jag återkommer till vilka lösningar det kan vara konkret. Jag ser att tiden rinner, så jag ska komma med några snabba lösningar.