prot · H20979 · 2015-03-26 00:00:00 — Och att detta fortsätter att leva beror till stor del på att det finns människor som bor där – människor av kött och blod som använder all sin uppfinningsrikedom för att skapa sig sina liv i det som utgör ryggraden i , nämligen landsbygden. Då är skogen en viktig del. Skogens exportnäring, skogsbruket och sågverksnäringen är en viktig livsnerv för landsbygden. För oss i är det just möjligheten att leva, bo och verka på landsbygden som verkligen betyder något, för det är skogspolitik på riktigt. I detta anförande instämde , och (alla SD). 27 (C): Framtiden byggs av den gröna kolatomen. Ni kanske undrar vad den gröna kolatomen är, och jag ska förklara vad jag menar. Vårt samhälle har byggt vår tillväxt och vår ekonomi på den svarta kolatomen, det vill säga det som kommer från olja och kol, de fossila bränslena. Men för att vi ska kunna skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och möta de utmaningar vi har framför oss när det gäller miljö och klimat måste vi hitta den väg som vårt samhälle ska ta. Där spelar den gröna kolatomen från åkern men framför allt från skogen en otroligt central roll. Med den gröna kolatomen från skogen kan vi nämligen bygga i stort sett allt som vårt samhälle behöver. Vi kan göra drivmedel, byggmaterial, kemikalier, målarfärg, tyg – ja, i princip allt som man kan tänka sig att vi kommer att behöva. Skogen är något som ligger oss i väldigt varmt om hjärtat. Vi tror på skogen och på dess potential. Därför har i alliansregeringen arbetat mycket med skogens utveckling. Förutom den skogspolitiska propositionen, En skogspolitik i takt med tiden, har vi arbetat med regelförenklingar, stormstöd, miljödialog, förbättrade sätt att avsätta skog till naturvård, regler för att bekämpa illegal avverkning i och i andra länder med mera. Under tid i regeringen tog vi också initiativ till visionen om skogsriket, en vision som sedan har legat till grund för det nationella skogsprogram som beslutade om . Ur perspektiv finns det många utmaningar att beakta i den dialog som ska föras inom ramen för det nationella skogsprogrammet. Hur säkerställer vi till exempel kompetensförsörjningen? Skogsentreprenörerna vittnar om att det är svårt att få tag i kompetent arbetskraft. Hur ökar vi jämställdheten i en sektor där jämställdheten är ett problem? Vi i ser också behovet av ett nationellt skogsprogram som även adresserar målkonflikter och underlättar avvägningar. Därför menar vi att det är mycket viktigt att arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram, och den dialog som däri sker, inte ska förekommas av andra processer, utredningar eller översyner. Ska dialogprocessen vara meningsfull måste alla skogens aspekter kunna behandlas inom ramen för det nationella skogsprogrammet och bör därför inte kringgås av parallella utredningar och processer. En sådan process är till exempel regeringens aviserade översyn av skogsvårdslagen. Vi i ställer oss kritiska till att en sådan översyn ska inledas. Dels riskerar den att vingklippa den viktiga dialog som måste ske inom det nationella skogsprogrammet, dels har frågan om en översyn behandlats tidigare, till exempel i Miljömålsberedningen inför propositionen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Inte någonstans har behovet av en översyn lyfts fram. För oss i är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Det man äger vårdar man också. Att skogspolitiken bygger på frihet under ansvar anser vi därför är en stor styrka. Skogsbruk är nämligen en mycket långsiktig verksamhet. Det våra föräldrar planterade kommer generationer efter oss att få nytta av. Det kräver en politik som värnar långsiktighet, varsamhet, förutsägbarhet och framför allt ansvar. I många fall gör skogsägaren, som ofta är en familj eller en privatperson, långt mer än vad lagen kräver, baserat på frivillighet och intresse. Senast presenterades en studie från SLU och som visar att skogsbrukets totala miljöhänsyn är nästan dubbelt så stor som man har trott. av arealen lämnas av hänsyn direkt vid slutavverkningen. Studier visar även att principen frihet under ansvar har skapat en positiv utveckling i miljöer i skogen som är värdefulla för den biologiska mångfalden. Arealen gammal skog och äldre lövrik skog samt mängden hård död ved har fördubblats . Även mängden ädellövskog och gröna lövträd har ökat markant. finns det utmaningar i skogsvården, till exempel vad gäller kvaliteten på den lämnade hänsynen, markskador och vattenkvalitet. Detta menar vi löses bäst i dialog inom ramen för det nationella skogsprogrammet, inte genom ytterligare byråkrati eller regleringar för skogsägarna. Sådana åtgärder tror vi snarare skulle skapa mer jobb i Myndighetssverige än lösa några problem i verkligheten. Regleringar och regelverk finns det tyvärr redan mer än gott om för våra skogsägare. Som jag nämnde arbetade alliansregeringen med regelförenklingar för landets företagare på olika sätt, så också för våra skogsföretagare. Men detta arbete måste fortsätta. Därför uppmanar Alliansen den rödgröna regeringen att titta vidare på fler förenklingsförslag. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 10. Att skogen är vårt gröna guld är ett ganska slitet uttryck. Men det finns en anledning till det, för det stämmer faktiskt. Den gröna kolatomen från skogen kommer att vara en ovärderlig byggsten . Därför är det viktigt att vi tar vara på den möjlighet som den produktiva skogen ger oss. Det kommer att skapa jobb och tillväxt, inte bara ute i skogen utan för hela . 28 (V): Naturhänsyn och produktionsintressen ska väga lika i skogsvårdslagen. Många skogsbrukare brinner för att vårda skogen, särskilt de mindre skogsbrukarna som exempelvis familjeskogsbrukare. ser vi gigantiska hyggen sprida ut sig över stora områden i till exempel . Enorma körskador lakar ut marken, och det kommer tungmetaller till vattendragen, som försuras. Det är ett jätteproblem. av avverkningarna 2011 var inte godkända. av avverkningarna överträdde alltså naturhänsynen. Det är ganska allvarligt. Frihet under ansvar har för vissa bolag blivit frihet utan ansvar. Det är dags att vi ser naturen på ett annat sätt. Vi börjar känna av klimatförändringar på grund av ett för högt resursuttag från många av våra naturresurser. Vi håller på att överskrida naturens gränser. Det är dags att vi börjar hitta gränserna som naturen sätter och att vi börjar bruka tillsammans med naturen. Vi måste börja använda de ekosystemtjänster och processer som finns i naturen så att vi brukar på ett balanserat sätt. För att lyckas med detta krävs att vi utvecklar metoder för forskning och att vi har tydliga sanktioner när någon bryter mot naturens gränser och våra lagar. Därför vill att det ska finnas tydligare sanktioner. Eftersom vår motion inte tillstyrktes yrkar jag bifall till den reservation vi har om detta. Det är viktigt att vi både sätter gränser och utvecklar brukandet så att vi får ett finare brukande där man använder mer kunskap i stället för att se skogen som en industriell produkt och till exempel anlägga granplantager som lätt blåser ned vid stormar som . Det är bättre med blandskog. Inslag av lövträd som björk höjer bördigheten långsiktigt. I är det problem med bördigheten, särskilt när det gäller föryngring. Blandar man in björk och det är rätt pH i marken kan man höja bördigheten väsentligt. På så sätt ökar man biologisk mångfald, stormfasthet och bördighet . Det är sådana här smarta lösningar vi behöver komma fram till. Därför vill att det ska utvecklas nya skötselmetoder, såsom kontinuitetsskogsbruk, blandskog och så vidare. Vi vill också ha ett tydligt skydd av nyckelbiotoper och att det skapas utbredda naturreservat där det behövs. Vi vill att går före och skyddar sina nyckelbiotoper. Mellan dessa värdekärnor där biologisk mångfald kan utvecklas och andra skogsområden är det viktigt att ha korridorer för att bibehålla artrikedomen. Kontinuitetsskogsbruk är då alldeles ypperligt eftersom man undviker att fragmentera landskapet i de enorma hyggen vi ser . Också av denna anledning vill vi gynna kontinuitetsskogsbruk. Detta främjar också turismen, som är en av största näringar. Låt mig också säga något om kilometerskatt. Det är en reform som vi behöver för att ställa om åkerinäringen, som står för den största utsläppsökningen. Det måste vi komma till rätta med. Vi vill dock se över möjligheten att göra undantag för skogsbilvägar i . Vi vill utreda om man kan göra vissa undantag där det inte finns järnväg för att balansera det hela. Vi tänker alltså inte enkelspårigt, utan det är viktigt att hitta en balans. Men vi måste ställa om, för vi har en klimatutmaning som vi måste ta på allvar. Enligt forskarna har vi ett tidsfönster för att vända utsläppstrenden. Det är alltså viktigt att vi agerar, och då behövs kilometerskatten. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , utrikesminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 30 (M): Jag har en fråga till utrikesministern. ska statsministern besöka . Både statsministern och utrikesministern har varit tydliga med att mänskliga rättigheter är en fråga som prioriteras i utrikespolitiken. I ljuset av besöket och de brister som finns inom mänskliga rättigheter i är min fråga till utrikesministern: frågor tycker utrikesministern att statsministern ska ställa och ta upp vid besöket i ? 31 Utrikesminister (S): Herr talman, ärade ledamöter! Statsministern kommer att delta i for , som ofta beskrivs som . Under besöket kommer han att träffa både president och premiärminister. Vad jag vet kommer överläggningarna att handla om de bilaterala relationerna, ekonomiska och handelsrelaterade frågor, aktuella frågor på den internationella agendan och utvecklingen i respektive i . Vår möjlighet att påverka i den riktning vi önskar går via samtal och erfarenhetsutbyte. Så skedde senaste gången en svensk statsminister var på besök i , 2009. Svenska regeringsföreträdare tar konsekvent upp situationen rörande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det kommer att ske också . 32 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det gäller att vara tydlig. Det finns brister inte minst när det gäller rättsväsendet, användandet av dödsstraff och bristen på yttrandefrihet. Det finns också skäl att ta upp frågan om och dess ställning. Jag vill försäkra mig om att utrikesministern ser till att statsministern är tydlig och rak och passar på att ta vara på detta viktiga tillfälle att diskutera hela den bilaterala relationen med och också ta upp frågor där vi ska vara tydliga kring bristen på mänskliga rättigheter. 33 Utrikesminister (S): Jag kan bara upprepa det jag sa förut. Regeringsföreträdare, i det här fallet statsministern, kommer självfallet att beröra respekten för de mänskliga rättigheterna i . stod bakom det uttalande som antogs när det gäller ingripanden mot kvinnliga MR-aktivister och så vidare. Detta finns alltså på dagordningen. Hotet från den våldsbejakande islamismen 34 (SD): Min fråga går till och rör Säkerhetspolisens årliga rapport, som än en gång slår fast att det allvarligaste hotet mot är den så kallade våldsbejakande islamismen. Stort fokus i Säpos arbete har varit svenska medborgare som åker till konfliktzoner för att ansluta sig till islamistgrupper. Skillnaden mellan nu och förr är dock att det rör sig om hundratals personer och att rekryteringen ser ut att vara ”exceptionellt omfattande”. Utöver det faktum att många åker iväg finns det runt hundra personer som har kommit tillbaka till och som utgör ett hot. Säkerhetspolisen anser att många har både intentionen och möjligheten att begå terrorhandlingar i , och de har enligt egen utsago mycket svårt att hantera detta. Vid Säpos presentation lyfte bägge talesmännen fram den förda migrationspolitiken som ett enormt säkerhetsproblem. Min fråga till ministern är: Vad avser hon att göra för att ska kunna göra sitt jobb? 35 Klimat- och miljöminister (MP): Frågeställaren undrar över hur vi kan säkerställa att men också, tror jag, andra delar av samhället kan jobba tydligare för ett minskat terroristhot. I detta ligger våldsbejakande islamism liksom andra våldsbejakande tendenser såväl i det svenska samhället som i andra länder. Det har varit väl rapporterat i svensk press att regeringen gör ett antal aktiviteter. Vi jobbar inte minst med att aktualisera och bygga på den förra regeringens terrorismstrategi med bland annat ytterligare åtgärder när det handlar om personer som åker från till länder för att strida med terrorgrupper. Detta aktualiserar att vi i kan göra mycket mer för att minska både det våld som sker i de länderna och det som riskerar att leda till terrorism här hemma. 36 (SD): Jag tackar ministern för svaret. Eftersom frågan är mycket aktuell diskuterar nu radikaliseringen och terrorrekryteringen i , vilka som sagt har ökat exceptionellt. Man diskuterar även samverkan för att man ska kunna fortsätta att resa fritt mellan våra nordiska grannländer. Med tanke på extrema migrationspolitik är detta hotat. Utöver återvändande jihadister har det kommit rapporter om terrorister i flyktingströmmar som aktivt reser hit för att få asyl. Tanken är att de ska kunna bedriva terrorverksamhet. Flera har kopplingar till massförstörelsevapen. Även detta är något som har väldigt svårt att klara av då de, enligt egen utsago, inte kan kontrollera alla asylsökande. Min följdfråga till ministern är: Avser hon att strama åt invandringen till , eller föredrar hon ökande problem som en följd av islamismen samt stängda gränser till våra grannländer? 37 Klimat- och miljöminister (MP): Jag konstaterar att de terrorincidenter som funnits i och som vi också sett i vår omgivning i till stora delar har handlat om individer som är uppväxta i våra samhällen och som är medborgare eller haft en lång vistelsetid här. Det finns också inslag av kontakter med grupper, vilket är en anledning till rekryteringsbasen till våldsamheter i andra länder. Som jag sa pågår ett aktivt arbete, inte minst utifrån att har mycket erfarenheter att ta del av, till exempel från . Inrikesministern med flera deltog också i möten i tidigare för att ta del av hur man har jobbat i andra länder som har kommit längre när det gäller människor som åker från ett samhälle och deltar i handlingar och sedan kommer tillbaka samt hur man kan minska riskerna både i vårt samhälle och globalt, vilket är väldigt viktigt. 38 PER ÅSLING (C): Jag vill ställa en fråga till språkrör . Vad tycker språkröret om den uranprospektering som sker i landet , och tycker hon att det kan finnas behov av att förändra lagstiftningen när det gäller uranverksamhet? Jag har erfarenheter av verksamhet i , där jag har följt vad som sker i första hand i Ovikenområdet, men också erfarenhet härifrån huset när det gäller att den lagstiftning vi har på området inte är tillräcklig. börjar det Australienbaserade bolaget återigen att rulla ut båtriggar i , nära . Kanadabaserade CPM har tillstånd att göra provbrytningar och har i pressmeddelanden deklarerat att man tänker ansöka om gruvverksamhet. Vad tycker språkröret om det? 39 Klimat- och miljöminister (MP): Det är tydligt från regeringens sida att vi inte ska ha uranbrytning i . Det är en uppfattning som vi delar med människor kring till exempel , som ser en oro och flaggar för det. Vi har varit väldigt tydliga med de intentionerna i regeringsförklaringen och de budgetrapporter som vi skriver. Det pågår ett arbete i med att titta över på vilket sätt vi ytterligare kan tydliggöra att det inte ska vara uranbrytning i . I det arbetet avser vi att fatta några slags beslut under innevarande mandatperiod. Såvitt jag förstår är detta en fråga som har legat på flera regeringars bord, även den där riksdagsledamotens parti deltog aktivt tidigare. Kom man inte till en tydligare lagstiftning då hoppas jag att man kan titta vidare på saken som det ser ut . 40 PER ÅSLING (C): Tack för svaret! Det är just med anledning av att det finns behov av att skärpa lagstiftningen som har väckt en motion. Den motionen behandlades i näringsutskottet , och där stod vi ensamma mot alla övriga partier när det gäller kravet på lagstiftning. Jag tycker att det är otillräckligt att göra som utskottsmajoriteten och statsrådet och språkrör gör, relatera till den regeringsförklaring som har gjorts där man säger att det inte är aktuellt. Men det gäller ju . För att inte lägga sordin över bygder som tror jag att det är viktigt att lagstiftningen tydliggörs. Framtidstron naggas i kanten. Varken hushåll eller företag är beredda att investera. Dessutom säger utskottsmajoriteten, med , att man tycker att en prospekteringsverksamhet som sker inom ramen för nuvarande lagstiftning är bra, underförstått att det är bra att det prospekteras i . 41 Klimat- och miljöminister (MP): Först och främst förutsätter regeringen att den lagstiftning som gäller nu också är den som implementeras, och det är också de kraven vi ställer. Jag kan också påminna om att det är precis den lagstiftning som den tidigare regeringen, där ingick, stod bakom. Såvitt jag vet pågick aldrig något arbete under den förra regeringen om att förtydliga den lagstiftningen på något sätt. Vi har ambitionen att titta på denna fråga och kommer att fatta beslut. Den oro som människor i känner inför att uranbrytning är något som skulle ha enorma miljökonsekvenser för vårt land är en oro som vi delar, och vi kommer att säkerställa att den kan mötas. Naturreservat på platsen för skogsbranden i 42 (S): Min fråga går till miljöministern och vice statsministern . startade något som skulle komma att bli den största skogsbranden i moderna historia. Branden fick svåra konsekvenser för dem som bodde i området. Hundratals personer deltog i räddningsarbetet, och tyvärr fick också en person sätta livet till i det arbetet. Konsekvenserna och känslorna för skogsägarna, som såg sitt kapital och sitt arv försvinna, går inte att beskriva. Naturen har en förmåga att återhämta sig från en katastrof som en skogsbrand, och skogsbränder har också visat sig vara nyttiga för den biologiska mångfalden. har miljöminister meddelat att stora delar av detta område kommer att bli naturreservat. Därför skulle jag vilja att miljöministern förklarar och förtydligar syftet med det. 43 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för frågan! På regeringens sammanträde kunde vi fatta beslut om det köp och den byteshandel som behöver ske för att vi ska kunna tillfredsställa naturvårdens intressen av att ta till vara några unika marker. Skogsbränder är oerhört jobbiga för många, och många i följde den här branden med stor oro och skräck, för här gick virkesmaterial och stora värden för enskilda personer upp i rök, och det är också en förstörelse av skogen. Men rent biologiskt är det en process som också skapar mervärde, med den brandved som finns. Därför kan man göra en mycket bra vinn–vinn-lösning, där man kan byta, så att markägare som vill ha produktiv skogsmark kan byta mot att vi från naturvården kan skydda. kommer man att skydda av området i olika typer av naturreservat. Ett beslut för att möjliggöra detta tog vi nu . 44 (S): Tack för svaret, miljöministern! Vi har också sett stora anslagsnedskärningar under de borgerliga regeringsåren. aviserar S-MP-regeringen en stor satsning på 4,3 miljarder på skydd av natur. Jag och många med mig som har besökt några av de naturvårdsområden som finns – i mitt län finns det till exempel 267 – vet att många av de områdena är kraftigt eftersatta. Jag skulle vilja fråga miljöministern hur friluftslivet och besöksnäringen kan gynnas av ökade satsningar på naturskyddsområden och naturreservat. 45 Klimat- och miljöminister (MP): Det är uppenbart att ett värde med att skydda områden inte bara ligger i värdet för våra kommande generationer att också ha en stark naturresursbas, att få ett fungerande ekosystem, utan också finns för oss här och och alla besökare, att kunna ta till vara den rekreationsupplevelse eller pedagogiska verksamhet som flera förskolor bedriver i utomhusmiljöer. För detta behöver vi en infrastruktur i skogen, för att tillgängliggöra. Det behövs vandringsleder, upprustning och utmärkning. finns det naturreservat på kartan som inte finns utmärkta i verkligheten, på grund av att man inte har haft pengar. Jag var väldigt ledsen att skar ned anslagen till biologisk mångfald och det arbete som frilufts- och naturintressena står för i jämfört med regeringens förslag. är jag glad att vi i vårändringsbudgeten kan ta ett första steg för att återställa detta, för att komma upp i de anslagsnivåer som krävs för att enskilda skogsägare ska få betalt när vi skyddar marker men också för att vi ska få ett friluftsliv som är värt namnet. Vattendirektivet och jordbrukets konkurrenskraft 46 (M): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsministern. Det är mycket diskussioner och oro ute i landet angående arbetet med vattendirektivet. Risken är att av kostnaderna får bäras av lantbruket. Vid alltför höga ambitioner riskerar vi att sänka konkurrenskraften för vårt jordbruk i tider där vi behöver förbättra den. Min fråga är: Hur ser landsbygdsministern på risken att jordbrukets konkurrenskraft försvagas på grund av för höga kostnader för att genomföra vattendirektivet? 47 Statsrådet (S): pågår ett samråd kring vattendirektivet. Det pågår till . Efter det ska vattenmyndigheterna behandla det som har kommit in och ta fram ett förslag på en förvaltningsplan och en åtgärdsplan, som också ska gå till kommissionen. Den planen kan sedan också hänskjutas till regeringen, beroende på om det skulle vara aktuellt att bedöma stora samhällsintressen. 48 (M): Tack för svaret! Det gäller också att se hur andra länder implementerar vattendirektivet, så att vi inte gör det mer än vår omvärld och därmed försämrar konkurrenskraften. Det är det min fråga gäller. Hur ser landsbygdsministern på risken om vi tar i för mycket, att vi då försämrar konkurrenskraften för vårt jordbruk? Är man enig i regeringen om hur man ser på detta? 49 Statsrådet (S): Det är givetvis väldigt viktigt att inte försämra konkurrenskraften för vårt jordbruk. Vi vet också att jordbruket i många stycken är hårt ekonomiskt pressat . Den här frågan måste givetvis bevakas. är processen lagd så att politiken inte går in i den. Det var faktiskt alliansregeringen som valde att lägga ut detta på myndigheter och fråntog sig stora delar av ansvaret. Vi får givetvis följa upp processen och se om det behöver läggas en politisk aspekt på detta. Men den process som är igång har faktiskt alliansregeringen stått för. FN:s humanitära stöd i 50 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag skulle vilja börja med att tacka dig, , för ditt mod och för ditt ställningstagande för kvinnors rättigheter. Det är länge sedan en kvinna och en utrikesminister har jobbat så starkt här hemma och i världen. Du ska veta att vi är miljoner kvinnor i världen som stöder dig. Jag skulle vilja ställa min fråga till . Enligt de senaste beräkningarna lever ca 5 miljoner syrier i områden där FN:s humanitära stöd har svårt att nå fram eller inte kommer fram. Trots tre resolutioner från uppfyller inte sitt humanitära mandat när det gäller att fortsatt be om lov att komma in i dessa områden. Vad tänker som en stor humanitär givare göra för att se till att de specifika FN-organen faktiskt tar sitt ansvar med stöd av de tre resolutionerna och ser till att ca 5 miljoner syrier får det stöd som de så desperat behöver – mat, vatten, medicin etcetera?