prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — Läkarbristen i de fyra nordligaste landstingen är ett jätteproblem. Det blir inte bättre av att vänsterpartierna gör allt de kan för att skrämma bort alla läkare som vill jobba hos privata vårdgivare. Längst har man gått i , där man till och med vill sätta stopp för de privata hälsocentralerna. En positiv kraft har varit den regionaliserade läkarutbildningen. bedriver man läkarutbildning i såväl som och , förutom i . Vi vet att av de läkarstudenter som läser på dessa utlokaliserade program väljer att stanna kvar och göra sin AT där. har aviserat att man tänker sätta stopp för detta. Man vill dra ned på den regionaliserade läkarutbildningen. Detta skulle få förödande konsekvenser för läkartillgången i . Min fråga till statsrådet är: Vad kommer statsrådet att göra för att garantera en regionaliserad läkarutbildning i norra ? 45 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är mycket angeläget att vi har en högre utbildning och forskning av hög kvalitet i hela landet, inte minst för att säkerställa kompetensförsörjningen. Jag tror att vi två delar den uppfattningen. Tyvärr trodde den förra regeringen att man kunde koncentrera den högre utbildningen till ett fåtal stora universitet. är det lärosätena som i sin autonomi jobbar med utformningen av utbildningarna. Detta har varit, precis som du säger, en mycket lyckosam satsning. Det visar också hur viktigt det är att man får kompetensutveckla sig och utbilda sig där man sedan ska vara verksam. Det är klart att vi kommer att fortsätta hålla den här dialogen med våra lärosäten om hur vi säkerställer kompetensförsörjningen i hela landet, så också när det gäller de norra länen. Men jag vill säga att detta med dimensionering och utformning ändå i huvudsak är en fråga för lärosätena. 46 (C): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Under Alliansens vid regeringsmakten byggde man ut läkarutbildningen från 900 platser till 1 400 platser. Inte minst var det en satsning på den norra regionen. Jag blir lite förvånad över den passivitet som statsrådet uppvisar. Här har vi ett allvarligt hot mot läkarförsörjningen i hela . Inte minst gäller det den klappjakt som man från vänstersidan bedriver på de privata sjukvårdsorganisatörerna där uppe. Och är berett att rikta ett verkligt dråpslag mot den regionaliserade läkarutbildningen. Statsrådet nöjer sig med att säga att detta är upp till och att hon inte tänker lägga sig i det. Det är ju i praktiken det svaret som ges. Jag hoppas verkligen att statsrådet nu utnyttjar möjligheten att ta direktkontakt med och förklara att detta är en fråga av yttersta betydelse för att vi ska kunna garantera en bra och säker sjukvård i hela inland. 47 Statsrådet (S): Jag kanske inte uttryckte mig tillräckligt tydligt, eller så lyssnade inte riksdagsledamoten tillräckligt uppmärksamt. Jag sa just att vi avser att ha en dialog om hur vi säkerställer kompetensförsörjningen i hela landet och hur man jobbar. Vid mitt lärosätesbesök vid redovisade man just arbetet med den regionaliserade läkarutbildningen och det positiva utfall som den har haft. Jag tycker som sagt att detta är ett av många exempel som visar på vikten av att det finns högre utbildning i hela landet och att den verksamhetsförlagda delen av utbildningen kan göras på olika orter runt om i landet. Detta måste vi säkerställa. Därför är det viktigt när vi nu bygger ut den högre utbildningen att platserna tillfaller hela landet och inte bara de stora städerna. Blocköverskridande samverkan om pensionärernas villkor 48 (S): Min fråga är mer av allmänpolitisk karaktär och riktar sig därför till statsrådet . På skriver och att regeringen kommer att sänka skatten för våra pensionärer . Det är mycket positivt och ett bra besked för landets pensionärer. Pensionärsskatten har varit orättvis från början och skulle aldrig ha blivit införd. Av artikeln framgår också att regeringen kommer att fortsätta förbättra situationen för äldre genom att investera i jämlik sjukvård, höja kvaliteten i äldreomsorgen och genomföra en jobbagenda som gör att fler jobbar och därmed säkrar pensionerna. Det är en politik som värnar om de äldre i samhället. Jag tror på blocköverskridande överenskommelser och uppgörelser för att våra äldre ska känna att pensionärernas förutsättningar tas till vara. Därför undrar jag om ministern ser öppningar för att samverka över blockgränserna när det gäller pensionärernas villkor. 49 Utbildningsminister (MP): Tack, , för en viktig fråga! Vi har ett mycket välfungerande blocköverskridande samarbete om pensionssystemet i den så kallade Pensionsgruppen. Men därutöver finns det frågor som inte handlar direkt om systemet men som minst lika mycket rör pensionärernas livskvalitet och vardag. Det handlar om kvaliteten för dem som tar del av äldreomsorgen, och så vidare, liksom om den ekonomiska möjligheten att leva ett gott liv även när man blivit äldre. Där är inte minst skattefrågan viktig. Den orättfärdiga pensionärsskatten är, precis som säger, en avgörande fråga. Även om det var saker och ting som försämrades under den förra regeringen har jag svårt att tro att alla partier som satt i den förra regeringen vill ha det så. Finns det vilja att samarbeta för att förbättra villkoren för landets pensionärer också ekonomiskt är regeringen absolut öppen för det. 50 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. I tider av politisk osäkerhet på grund av det parlamentariska läget i den här kammaren är strävan efter blocköverskridande överenskommelser av vikt för att skapa långsiktiga lösningar. För de äldres skull i samhället ser jag därför fram emot regeringens fortsatta arbete med att finna ett brett parlamentariskt stöd i den här frågan. 51 Utbildningsminister (MP): Stort tack, ! Det finns många frågor som berörs av detta. Den satsning som har presenterats av regeringen för att säkerställa att vi tar steg för att de pensionärer som behöver det allra mest får en skattelättnad och att vi minskar den ojämlikhet i skattesystemet som infördes under den borgerliga regeringen är ett steg som jag hoppas och tror att flera även i de borgerliga bänkarna i välkomnar. Försäljning av tyska brunkolsverksamhet 52 (M): I dagens nummer av kan man läsa att regeringen välkomnar en eventuell försäljning av tyska brunkolsverksamhet. Det är en fråga som har varit aktuell tidigare, inte minst inför valet, då det var ganska högt tonläge från partier med olika uppfattningar i frågan. Inför valet gav uttryck för en ganska tydlig uppfattning att man vill behålla och senare lägga ned verksamheten, liksom man gav löfte om att detta skulle vara bland de första regeringsbesluten. kan vi konstatera att och regeringen i dagens tidning ger uttryck för en direkt motsatt uppfattning. Man välkomnar en försäljning. Därför riktar jag min fråga till statsrådet : Ska man tolka detta som att har bytt fot, ändrat uppfattning och är för en försäljning av den tyska brunkolsverksamheten? 53 Utbildningsminister (MP): Jag skulle råda att läsa på innan han gör den här typen av inlägg i riksdag. Vi var också före valet fullt medvetna om hur den svenska lagstiftningen ser ut och hur den tyska lagstiftningen ser ut, till exempel om det faktum att man inte kan lägga ned ett kolkraftverk utan att det finns ett beslut i om det. Därför var vårt vallöfte mycket tydligt. Det framfördes till exempel av mig, av statsrådet och vår partikollega på en pressträff före valet: Vi ska stoppa den expansion av brunkolsgruvor som har förekommit under regeringstid. Något av det första som den nya regeringen uttalade var också att den expansion av brunkolsgruvor som har pågått inte ska fortsätta. vill vi ställa om verksamhet till att vara ledande i den gröna omställningen. Då måste man också se över hur det ser ut med det befintliga kolkraftverken och det befintliga innehavet. Till regeringen har inte inkommit några förslag om försäljning, och regeringen har därför inte haft någon fråga om detta att pröva. 54 (M): Vi kan konstatera att gav uttryck för en uppfattning före valet och att regeringen och nu efter valet ger uttryck för direkt motsatt uppfattning. Det handlar om en principfråga om hur man ser på denna verksamhet, som köptes in på uppdrag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, och hur man ser på brunkolsverksamhetens framtid. Är det rimligt att håller på med denna tyska brunkolsverksamhet? Man landar då i en principuppfattning – ska man behålla för att senare lägga ned, eller ska man öppna för en försäljning? gav före valet uttryck för en uppfattning. Regeringen ger , senast i dagens , uttryck för en direkt motsatt uppfattning. Därför upprepar jag min fråga: Ska man tolka detta som att har bytt fot, ändrat uppfattning och är för en försäljning av den tyska brunkolsverksamheten? 55 Utbildningsminister (MP): Jag tror ändå att syftet med den här typen av övningar är att man ställer frågor, får svar, lyssnar in och ställer motfrågor, att man lite lyssnar på varandra. Jag var ganska tydlig. Jag var tydlig före valet, och jag var tydlig nu med vad som var vårt viktigaste vallöfte, nämligen att den expansion av brunkolsgruvor som pågick under regeringstid skulle avbrytas. En av de första sakerna som regeringen kunde uttala var: Vi vill inte fortsätta den expansion som har pågått under tid. Frågan är inte färdig med det. Precis som påpekar och som jag sa i mitt förra svar måste vi nu styra om till att på riktigt vara ledande i den gröna omställningen, precis som det står i ägardirektiven för . Då finns det en fråga att hantera med de stora och – vilket är lätt att konstatera i efterhand – felaktiga inköp som har gjorts på kontinenten. När den frågan prövas kommer det att aktualiseras av bolaget genom en förfrågan till regeringen. Någon sådan förfrågan finns inte, och därför kan regeringen inte heller uttala sig om hur man ska göra. 56 NOOSHI DADGOSTAR (V): Min fråga riktar sig till bostadsminister . Under de senaste åtta borgerliga åren har stora delar av allmännyttan sålts ut. Bara i kan vi se att stora områden nästan har utraderats från allmännyttan av de borgerliga partierna. Det har gjort det betydligt svårare att hitta en bostad för en normalinkomsttagare eller att över huvud taget komma in på bostadsmarknaden. röstade väljarna på förändring, och många kommuner och landsting bytte majoritet från borgerliga till rödgröna. Det som förvånar är att S- och MP-ledningar i flera kommuner väljer att gå samma väg som de gamla Stockholmsmoderaterna. I till exempel har Socialdemokraterna, som sitter i koalition med , aviserat en utförsäljning av var tredje allmännyttig bostad, trots att det kommunala bostadsbolaget har en mycket stark ekonomi, det är ett gott ränteläge och regeringen har aviserat statliga bidrag. Samma sak har vi sett i och . Vad har bostadsministern för budskap till Luleborna och andra väljare som har röstat mot utförsäljningspolitiken? Varför väljer regeringspartierna att sälja ut våra gemensamma tillgångar? 57 Statsrådet (MP): Tack, Nooshi Dadgostar, för frågan! Jag var bara uppe i . Frågan kom upp där. Det jag har att säga är att det är viktigt med blandade upplåtelseformer i den kommunala bostadförsörjningsplikten. Kommunerna har ett tydligt arbete. Vi har 290 kommuner, och var och en av dem har att lösa olika typer av utmaningar. Luleås kommunalråd berättade för mig att man vill ha flera olika aktörer på bostadsmarknaden i och att de aktörerna skulle bidra till en mångfald som man tycker är viktig för att få igång ett bostadsbyggande som motsvarar den utmaning som ligger i att studenter även i – som på många andra studieorter – har bostadsbristen som en av de största utmaningarna innan de ens kommer in på högskolan. Det är ett svar som jag har fått från kommunalrådet. 58 NOOSHI DADGOSTAR (V): Allmännyttan utgör inte en så stor del av det sammantagna bostadsbeståndet i , men nåväl. Allmännyttan och våra kommunala bostadsbolag är ett av våra viktigaste verktyg för att komma åt bostadsbristen. Att äga och förvalta bostäder är dessutom mycket lönsamt just . Socialdemokraterna bestämde på sin kongress att allmännyttan skulle vara en ledande aktör på bostadsmarknaden. Under de långa borgerliga år som vi har haft har vi däremot sett att vi har blivit av med stora delar av vårt kommunala bostadsbestånd. Det har gjort det mycket svårare att komma åt bostadsbristen. Vad vill bostadsministern göra för att säkerställa att allmännyttan blir den ledande aktören på bostadsmarknaden och att andelen allmännytta ökar i ? 59 Statsrådet (MP): Tack, Nooshi Dadgostar! Den här frågan måste lyftas i så många fler olika forum, bland annat här i . Detta är en fråga som handlar om ungdomars och studenters framtid. Regeringen har satsat på ett relativt stort område, nämligen att se till att det bestånd som finns och förvaltas av de kommunala bostadsbolagen kan bli större. Investeringsstödet på kommer att leda till att bland annat de kommunala bostadsbolagen kommer att kunna använda sig av det här investeringsstödet och utöka sitt bestånd. Vi kan vara överens om att det inte har byggts i den omfattning som efterfrågan anger. Därför kommer de här pengarna att vara välkomna. Vi har redan sett hur , med ca 300 medlemsbolag, har välkomnat satsningen. De kommer att göra allt för att bygga fler hyresrätter. 60 (FP): Det är tider av skolavslutning, och återigen vaknar debatten runt om i landet om man får vara i kyrkan, om man får sjunga psalmer och vilka andra verksamheter man får ha under den här dagen. Det beror på att skollagen säger att skolan ska vara konfessionsfri och att det finns en praxis som säger att man får lov att ha enstaka inslag som mer är tradition än religion. Den osäkerheten innebär att man återkommande diskuterar den här frågan. Därför tog allianspartierna fram ett förslag till förändring. Vi hade en lagstiftningsförändring klar redan före valet men hann inte genomföra den. Under processen i utbildningsutskottet har det varit en majoritet för vårt förslag fram till , när det svänger och det inte blir något förtydligande av lagstiftningen. Det är mycket beklagligt. Det innebär att vi får fortsatta diskussioner kring den här frågan varje skolavslutning. Min fråga till är: Varför har regeringspartierna tillsammans med stoppat ett förtydligande av skollagen? 61 Utbildningsminister (MP): Det är lite märkligt. Jag tror aldrig att sjukvårdsministern under en sådan här frågestund har fått en fråga om hur man bäst organiserar en personalfest på . Trots att vi har så stora utmaningar i skolan – var det fler som lämnade nionde klass utan att kunna gå vidare till gymnasiet än – ägnar sig riksdag åt att prata om hur man ska organisera skolavslutningar, i stället för att lita på att rektorer kan göra det på ett gott och fungerande sätt. Jag litar på rektorerna. Vi har en lagstiftning som kräver avvägningar. De remissinstanser som svarade på den förra regeringens förslag klargjorde att också den lagstiftningen skulle kräva minst lika svåra avvägningar. Det går liksom inte att lösa alla eventualiteter genom att skriva in dem i en lagstiftning, utan det krävs omdöme av den enskilda rektorn. Vi litar på att rektorerna har det omdömet. 62 (FP): Det är sant att det finns stora utmaningar i svensk skola. Men ändå kommer det inga reformförslag från den här regeringen. Det behövs verkligen reformförslag. Det är sant att det sällan diskuteras av sjukvårdsministern hur personalfesten på sjukhuset ska vara. Men det förekommer inte heller debatter återkommande om hur det ska ske. Därför tror jag att det skulle vara framgångsrikt om lyssnade in den oro, osäkerhet och otydlighet som finns runt om i landet – som bidrar till att man i stället fokuserar på annat – och förtydligade lagstiftningen. Det finns en lång tradition i av att använda kyrkorummet vid skolavslutningar. Det finns en lång tradition av att sjunga psalmer, inte därför att de innehåller religiösa inslag utan därför att det är en tradition att göra så. Men den lagstiftning som finns skapar en osäkerhet kring vad som egentligen gäller. Det står att skolan ska vara konfessionsfri, men ändå tillåter vi av tradition enstaka inslag som har konfessionell prägel. Min fråga är: Vore det inte väldigt bra om man kunde få bort den debatten och i stället fokusera på varför regeringen inte lägger förslag på förbättringar i svensk skola? 63 Utbildningsminister (MP): Det finns ett mycket enkelt sätt att få bort den debatten. Det är att se till att väljer att lyfta de förslag som han har som skulle kunna leda till en verklig förbättring av skolan. Det skolledare och lärare säger är: Vi klarar det här. Ge oss förtroendet att göra jobbet! Jag tror att alla de föräldrar som tittar på den här frågestunden står lite frågande inför debatten. De har ju precis kommit från skolavslutningar som i många fall var i kyrkan och där man i många fall sjöng psalmer. Det är ju tillåtet . Det bygger på att rektor gör en uppgörelse i fråga om kyrkorummet och kan använda det på ett sätt som innebär en avvägning i den svenska lagstiftningen. Ert förslag skulle inte ta bort den avvägningen, utan det skulle vara samma svåra avvägningar som behövde göras även fortsättningsvis. Det finns liksom inget alexanderhugg som löser det. Sedan bara avslutningsvis, fru talman: satsar pengar på att lärares löner ska kunna gå upp så att fler vill bli lärare. Vi ser till att införa en läsa-skriva-räkna-garanti, så att de som går de tidiga åren i skolan får med sig grunderna för att också kunna hänga med i skolan . Vi satsar på elevhälsan. Jag skulle kunna fortsätta i timmar till, om tiden hade medgett det. Vi har förslag som förändrar skolan på riktigt! Den svenska biståndspolitiken och ansvaret för världshaven 64 (MP): Jag skulle vilja ställa min fråga till biståndsminister . Det firades runt om i världen. Jag plockade skräp på stranden med kommuns strandstädarlag, ett projekt som förenar nytta med nytta. Det är ett projekt som kommunen har för arbetslösa ungdomar. Jag såg att ministern firade i på ön , där jag själv har varit och forskat . skrev i en debattartikel att det måste vara ett globalt ansvar för havspolitiken. Jag undrar vilken roll ministern tänker sig att ska ha i detta globala arbete och hur det kopplas till svensk biståndspolitik. 65 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan och för att du plockade skräp på . Det finns 1 miljard människor på jorden som har fisk och skaldjur som sin främsta proteinkälla, och hundratals miljoner av de fattigaste människorna är direkt beroende av fiske för sin överlevnad. Jag var i . Bara i det landet är det 1 ½ miljon människor och deras familjer som är beroende av fiske som sin inkomstkälla. Den forskningsstation som jag besökte är en av få forskningsstationer som finns i landet och som är finansierad delvis av svenskt bistånd, vilket är mycket glädjande. Det som är mycket sorgligt är att det finns alldeles för lite kapacitet att övervaka fiskbestånden. säljer rättigheter att fiska stora mängder fisk i deras vatten till industriländer. Detta är ett globalt problem. Det pågår just nu en rad globala processer inom FN för att stärka havsrättskonventionen, så att vi kan se till att fiskresurserna och havets resurser över huvud taget fördelas rättvist. 66 (MP): Det är glädjande att se att uppmärksammar detta, eftersom haven är en så otroligt viktig del av jorden. De utgör av jordens yta. Det är stort och smått. Jag kan som exempel ta ön . För tio försvann sjögurkorna i havet där. Det var stora internationella bolag som helt enkelt fiskade upp allihop. Man har fiskat små fisklarver i jakten på jätteräkor. Man plockar ut räkbebisarna för att ha dem i stora räkodlingar. Sedan har vi de stora internationella fiskeflottorna, som ministern talade om, som rovfiskar. Men hur kan biståndspolitiken vara till hjälp i detta sammanhang, och vad blir roll? Hur kan vi få till detta på ett hållbart sätt? 67 Statsrådet (MP): Det finns en rad möjligheter för att stärka fattiga länders möjligheter att kontrollera sina vatten, att bedriva forskning och också ha policyer på plats för en hållbar fiskeförvaltning. I detta sammanhang vill jag nämna den nya hållbarhetsagenda som kommer att antas av hela världens länder i inom ramen för FN. Där blir ett av de globala hållbarhetsmålen hållbar förvaltning av våra hav. Här kommer det att behövas mycket resurser för alla länder, inklusive de fattiga länderna, för att de också ska kunna följa upp och se att de verkligen lever upp till dessa olika indikatorer och mäthållpunkter som kommer att införas inom ramen för det stora FN-åtagandet. Här finns det alltså mycket stora möjligheter för , som en betrodd biståndsnation och partner för en rad fattiga länder med kust och enormt stora resurser i dessa vatten, att hjälpa till att förvalta haven hållbart. Likvärdig vård i hela landet 68 (KD): Vi har , trots att vi har gjort stora insatser för att förbättra kvaliteten i vården och för att öka tillgängligheten i vården, kunnat konstatera att man fortfarande får väldigt olika vård, delvis beroende på var någonstans i landet man bor. senast har vi mött några exempel. Det handlar exempelvis om när något av det mest underbara man kan vara med om, att vara gravid, slutar i att barnet verkar vilja komma ut för . Trots att vi vet att det verkar som att barn som föds faktiskt har samma goda möjligheter att få ett bra liv och må bra som de barn som föds är det ändå på bara två platser i hela landet där man automatiskt gör allt man kan för att försöka rädda livet på de barn som föds , och det är i och . Den mamma som bor någon annanstans, och som efter att ha känt de första sparkarna märker att barnet är på väg att födas, inser att hon bor någonstans där man inte ens kommer att försöka rädda barnet. Vad kommer regeringen att göra för att se till att man får samma goda tillgång till vård i hela landet? 69 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Likvärdigheten i vården är det som i grunden skapar kvalitet och trygghet i vården, alltså att man vet att man kan få god vård var man än bor i landet och att man kan söka sig till vården och få vård av hög kvalitet var man än är. Jag tror att de två viktigaste vägarna fram där, och det som regeringen prioriterar, är att vi å ena sidan ser till att stärka resurserna till sjukvården och att vi ser till att staten är med och bidrar så att landstingens ekonomi gör att de kan upprätthålla en god kvalitet i sjukvården – det är något vi prioriterar före nya skattesänkningar – och att vi å andra sidan ser till att bättre föra en dialog med landstingen och öka samordningen landstingen emellan. Vi tror att det är mycket mer effektivt än att börja fundera på nya och storskaliga strukturreformer, alltså att faktiskt föra en dialog med landstingen så att likvärdigheten i vården förstärks genom att landstingen utbyter erfarenheter med varandra. 70 (KD): Jag tackar statsrådet för svaret. Men jag blir ändå orolig, eftersom det inte har kommit ett enda konkret förslag från regeringen när det gäller hur man faktiskt ska agera för att få en mer jämlik vård i hela landet. Vi kristdemokrater har, efter med ansvar för detta, konstaterat att för att vi faktiskt ska uppnå en likvärdig vård måste det bli mycket större enhetlighet. I stället för att små landsting själva försöker lägga mycket resurser på stor och dyr utrustning som de inte använder – de erbjuder vård men gör det så sällan att de inte uppnår den högsta kvaliteten – behöver vi samla resurserna och förstatliga den sjukhusvård som är högspecialiserad och som ger den bästa vården så att alla människor i hela landet får tillgång till den. Det har inte kommit ett enda konkret förslag på detta område från regeringen. Enligt svaret från statsrådet verkar regeringen inte ens ha några ambitioner att komma vidare mer än att man fortsatt ska uppmuntra till samtal. Samtal räddar inte liv. 71 Utbildningsminister (MP): Det där har jag faktiskt lite svårt att förstå, alltså att ett förstatligande – en oerhört stor strukturell reform som kommer att ta mycket – automatiskt skulle skapa likvärdighet över hela landet.