prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Når vi de mål vi har varit överens om att sätta upp? Jag vill passa på att uppmärksamma några saker som vi har med i vårt betänkande. Vi har en bilaga där vi har en redovisning av detta. Det återspeglar ett arbete vi gjorde som fick ? när det var färdigt. Vi tittade på om den nuvarande utvecklingen av transporterna leder till långsiktigt hållbar utveckling eller ej och konstaterade att det med de samhällsekonomiska kalkylmodeller vi nu har är svårt att nå målen. Vi är överens i utskottet om att man måste förändra kalkylmodellerna, så att man når de mål man har satt upp. Det vi också har varit överens om i utskottet är att man ska titta på hela transportsektorns klimatpåverkan och inte bara på inrikestransporterna. av Parisförhandlingarna är det viktigt att även uppmärksamma utrikestransporterna för att kunna vidta rätt åtgärder. Hela transportsektorns klimatpåverkan är med. Som representant för samarbetsregeringen är jag glad att vi har ett stort antal reformer framför oss som vi förhoppningsvis tillsammans ska kunna fatta beslut om och genomföra via riksdag. Sverigeförhandlingen är ett initiativ som togs av alliansregeringen och som ska fullföljas. Förhoppningsvis blir det ett beslut under den här mandatperioden. Det är egentligen fråga om ett paradigmskifte i hela Järnvägssverige. Vi har när järnvägen legat för fäfot kunnat konstatera att många människor vill åka tåg. Det har investerats i olika delar. En del, Hallandsåstunneln, invigdes som gick. ska jag ha nöjet att vara med och åka pågatåg till . Det är en satsning som jag har arbetat för , så jag kommer att glädja mig väldigt mycket åt det. Sverigeförhandlingen är ett nytt grepp. Man vill göra samma satsning som gjorde och som aktivt bidrog till att lyfta från ett fattigt jordbruksland till ett modernt industriland. Tiden är inne för att vi minskar vårt beroende av olja och har moderna transporter som gör att människor kan förflytta sig bekvämt och träffa andra för arbetsändamål och annat. Då bygger man järnvägen en hel sträcka i stället för att ta små delar var för sig. Man har en förutsägbarhet. Det behövs för att fördubbla kollektivtrafiken, vilket vi har ett tillkännagivande om här i , men det behövs också för att få ordning på den tågtrafik som sker , eftersom tågen i princip kolliderar med varandra när väldigt många tåg med olika hastigheter trängs på samma bana. Det här är en del av ett kanske bredare grepp som handlar om fossilbränsleoberoende. Det begreppet myntades också , men det var lite oklart vad alliansregeringen ville göra med det begrepp man själv tog om hand och lyfte fram. Sedan blev det en statlig utredning, Fossilfrihet på väg. är det kanske dags att gå från ord till handling. Jag är väldigt stolt och glad över att samarbetsregeringens senaste regeringsförklaring hade ambitionen att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna i världen. Det är också åtagande inför de pågående Parisförhandlingarna. Då gäller det att investeringarna i den kommande infrastrukturpropositionen, som nu har tagit fram underlag för och som vi ska planera för och återkomma till med , bidrar till att minska oljeberoende. Varför är då detta så viktigt? De pågående klimatförhandlingarna är självklart den överordnade anledningen till att vi måste hitta ett transportsystem som inte påverkar klimatet negativt. Det finns också en mycket stark säkerhetspolitisk aspekt i själva drivkraften att inte vara beroende av importerad olja. av den oljeimport har går till transportsektorn. Det betyder att vi lever ganska farligt och är beroende av de länder – numera företrädesvis – som exporterar olja. Vi behöver en regional utveckling, kretslopp och en miljöanpassad utveckling där vi i mycket större utsträckning är beroende av den energi vi själva kan få fram, antingen via biogas eller via eldrift eller annan modern teknik. Det förutsätter också att vi har ett byte av transportslag. Det räcker inte att ersätta bensin och diesel med förnybara drivmedel, utan vi behöver också en pålitlig infrastruktur för spår, och vi behöver också hitta mer transportsnåla samhällsplaneringssätt. Den budget som samarbetsregeringen står för kan vara ett bidrag till detta. 144 (M) replik: Jag vill tacka trafikutskottets ordförande för ett bra samarbete i utskottet i många frågor. Jag tror att det är bra att vi kan kroka arm när vi har gemensamma åsikter, och vi är överens om mycket. Sedan finns det en del frågor där vi kanske landar i lite olika slutsatser. Jag tänkte ägna min uppmärksamhet åt en av de frågorna. Det gäller våra tyngre transporter på vägarna. Utskottets ordförande känner igen detta. Om man på allvar tror att det svenska näringslivet behöver alla typer av transporter och att vi inte kan avskaffa lastbilen utan att den också behövs för våra svenska företag kan det, menar jag, vara klokt att fundera på hur vi kan effektivisera transporterna. kom utredning om att tillåta 74-tonslastbilar. Det innebär att man kan transportera mer gods på en och samma lastbil, till gagn för effektiviteten i våra företag och för miljön, när det blir färre fordon på våra vägar. Men regeringspartierna har varit tysta sedan lämnade sin utredning, trots att det finns ett tillkännagivande från om att vi ska införa tyngre lastbilar på våra vägar. Jag vill därför fråga hur hon ser på nya utredning. Finns det anledning att gå vidare med förslaget i och med att konstaterar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att tillåta lastbilar upp till ? 145 (MP) replik: Jag skulle vilja redovisa resultat från utredningen på väg, för den visar mycket tydligt att vi behöver både en effektivisering inom respektive transportslag och en bättre kombination av transportslag. och EU:s transportpolitik har sagt att den fördelning som finns mellan väg, järnväg och sjöfart är ohållbar ur klimatsynpunkt. Vi måste hitta styrmedel så att sjöfarten och järnvägen används mer och lastbilen mindre. Men självklart bör varje transportsektor vara så energieffektiv som möjligt. Hur det ska ske beror delvis på var i landet det sker. Den landsända jag kommer ifrån har inte särskilt mycket skogsavverkning, och där är järnvägen och sjöfarten bra alternativ. Detta kan man jämföra med de landskap där merparten av skogsbruk ligger. Där har man kanske inte något alternativ till lastbil. Då är det självklart en fördel att det är färre lastbilar som transporterar i stället för att man delar upp det på mindre lastbilar, förutsatt att vägbanan håller till det. De förslag som har kommit från är ute på remiss under regeringens beredning. När den är färdig får vi ta ställning till resultatet. 146 (M) replik: Jag ställde frågan därför att både och hennes partikollegor tidigare i många sammanhang har uttryckt sig väldigt negativt om tanken på att tillåta tyngre lastbilar. ”Monsterlastbilar” är ett begrepp som har förekommit i debatten. har det verkat som om motståndet mot gummihjul har blivit en förblindande ideologi. Det gläder mig om börjar ändra uppfattning i den här frågan. Sedan tycker jag att det är fullt rimligt – eller rättare sagt: jag förutsätter – att regeringen följer tillkännagivanden i det här avseendet. Jag tror att svenskt näringsliv och våra svenska företag behöver effektivare lastbilstransporter. Om inte heller tror att vi kan avvara lastbilen hoppas jag att vi kan vara överens om att det är bättre att effektivisera våra lastbilstransporter. kom också fram till att risken för överflyttning från järnväg till väg är ganska marginell. Det har också VTI tidigare kommit fram till. Jag ställer min fråga igen: Kan vi förvänta oss att regeringen följer tillkännagivande och återkommer med förslag om hur vi kan få tyngre lastbilar på våra vägar? Jag tror att det behövs för miljön, för jobben och för svensk konkurrenskraft. 147 (MP) replik: Jag tror att man måste göra en samlad bedömning av vilka åtgärder inom väg, järnväg och sjöfart som behövs för att man ska nå målet om minskat oljeberoende i transportsektorn. Då är det onekligen ett faktum att rullmotståndet mellan gummihjul och väg är större än rullmotståndet mellan stålhjul och räl, för att inte tala om friktionen mellan fartygsskrov och vatten. Ska man då ha så liten energimängd som möjligt för att utföra transporter är det en annan kombination som behövs, generellt sett. Det betyder inte att det inte på vissa ställen, som jag sa tidigare, är en fördel om man kan ha färre och längre fordon, oavsett om det handlar om väg, järnväg eller sjöfart. Trenden tycks gå åt det hållet. Vilken samlad bedömning som görs av hur vi ska få ett godstransportsystem som minskar oljeberoendet har jag inte svar på . Det tror jag att regeringen kommer att återkomma till. 148 (S): Tro inte för en sekund att vi tänker stå och se på när järnvägssystemets brister blir allt större och resenärernas förtroende allt mindre. Tro inte för en sekund att vi står och ser på när behovet av utbyggd kollektivtrafik blir allt större. Tro heller inte för en sekund att vi står och ser på när svensk åkerinäring riskerar att konkurreras ut med osjysta villkor eller när allt fler rederier väljer att flagga ut svenska fartyg. Vi agerar, och vi gör det ansvarsfullt – för jobben, för välfärden och för en hållbar framtid. vänder vi utvecklingen för och investerar våra gemensamma skattepengar i jobb och framtidstro i stället för i fler jobbskatteavdrag. I det arbetet spelar transportsystemet en viktig roll. Låt mig kort utveckla vad jag menar. För att åtgärda järnvägens brister satsar vi ytterligare 1,24 miljarder på att förstärka järnvägsunderhållet. Vi gör även en separat satsning på järnväg i landsbygd med . Trasiga kontaktledningar, uttjänta spårväxlar och signalställverk hör till resenärernas vardagsmat, så resursförstärkningen är nödvändig för att inte förvärra läget ytterligare. Men vi måste anstränga oss ännu mer för att höja kvaliteten på den infrastruktur vi har. Det finns utbredda problem utan ett samlat grepp. Regeringen är därför beredd att föreslå åtgärder för en vassare och effektivare styrning av underhållet för att öka punktligheten, så att resenärer och godsköpare vågar lita på leverans. Kollektivtrafikbehovet ökar, och regeringen bidrar med i ett stadsmiljöavtal som innebär att staten går in och medfinansierar klimatsmart kollektivtrafik, vilket i sin tur skapar förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Genom bättre samverkan mellan utbyggd kollektivtrafik och bostadsbyggande kan vi bygga mer till fler. Men, herr talman, det är inte bara i städerna som kollektivtrafiken behöver byggas ut. Behovet finns även i andra delar av landet. Det möter vi genom en satsning på till kollektivtrafikhöjande åtgärder i landsbygdskommunerna. Även vägunderhållet förstärks, med 100 miljoner. Och vi gör en rejäl satsning på cykelfrämjande åtgärder med en lika stor summa. För att få bukt med åkerinäringens osunda konkurrensvillkor har beslutet om 64-tonslastbilar och åtgärderna i fråga om klampning och hög sanktionsavgift för cabotagebrott sammantagna gjort att regeringens arbete för sjysta villkor och fler jobb tagit ett bra kliv på väg. Och vad beträffar den mångåriga utflaggningen av svenska fartyg har regeringen fattat beslut om att införa en tonnageskatt från och med , till sjöfartsbranschens stora glädje. fattades kanske ett av de viktigaste besluten i riksdag: att staten skulle anlägga stamlinjer för järnvägstrafik. Beslutet fattades trots att det inte fanns någon tillverkning av vare sig lok, vagnar eller järnvägsräls. Det mesta skulle behöva köpas in från utlandet, och det skulle bli mycket resurskrävande. Regeringen och tvekade länge men såg att utvecklingen i andra västeuropeiska länder gynnats av just järnvägsinvesteringar. Beslut fattades, och industrialiseringen och framtidstron tog rejäl fart i vårt land. De stamlinjer som då anlades är till stor del samma stambanor som vi färdas på . Det är det perspektivet vi måste ha. De infrastruktursatsningar vi planerar för kommer att skapa framtidstro och användas även . motsträvighet, då dåvarande finansminister talade om att hade överinvesterat i järnväg, bytte den borgerliga regeringen plötsligt fot och började på allvar planera för en utbyggnad av järnvägen och nya höghastighetsbanor. Det är ett arbete som vår regering fortsätter. Jag välkomnar verkligen att det nu finns en bred enighet i kammaren om en satsning på moderna höghastighetståg. Med Sverigeförhandlingen läggs nu grunden för den största infrastrukturbyggnad sett som möjligheter ges till många nya bostäder. Vi har slagit fast att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . I det arbetet är transportpolitiken central. Det är egentligen ganska enkelt. Med ny infrastruktur och förbättrad standard på den gamla kan fler människor pendla till ett arbete. De kommer att ha möjlighet att ta arbeten som ligger lite längre från hemmet. På det sättet förbättras matchningen på arbetsmarknaden, och arbetslösheten minskar. Vi har också satt upp målet att ska vara fritt från fossila bränslen . Även här spelar transportpolitiken en betydelsefull roll. Så mycket som en tredjedel av klimatutsläpp kommer från just transportsektorn. Kollektivtrafiken är ett föredöme, har det visat sig. Två tredjedelar av alla drivmedel där är nu förnybara. Men det återstår mycket arbete i övrigt att göra. Tro inte för en sekund att vi tänker slå oss till ro med de åtgärder vi redan har vidtagit på område efter område. Regeringen fortsätter att agera med oförminskad kraft. Men om de stora framtidsinvesteringarna ska bli verklighet behöver vi breda överenskommelser. Vår hand är utsträckt. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 149 (C) replik: Tack, kollegan , för ett mycket engagerat anförande! Det innehöll till och med en liten budgetbomb. Ja, här ska ju ske rejäla satsningar på transportinfrastruktur i stället för jobbskatteavdrag. Ska det fjärde eller det tredje tas bort? Det får vi säkert reda på, för resurserna måste fram. Jag har dock en annan fråga som jag vill passa på att få svar på från och . är gruppledare för socialdemokratiska partiet i trafikutskott – Socialdemokraterna är ett av de två regeringspartierna i riksdag. har regionala flygplatser varit samlade till konferens här i . Det var väldigt många frågor från dem kring en kommande nationell flygstrategi och dess innehåll. Det kanske inte var så många svar. Men kan säkert bena ut det här och . Jag tror att det är viktigt att de som driver regionala flygplatser, de mindre, det vill säga icke statliga, får besked om vad som gäller. Det var också många frågor om den aviserade flygskatten. Den vållar oro, herr talman, ute i landet. Skatt på avstånd i form av en vägslitageavgift och skatt på avstånd i form av en flygskatt ses som en märklig idé. Jag vill därför passa på att fråga ledamoten : Vad är orsaken till att man lägger fram en utredning och därmed får anses vilja införa en nationell flygskatt? Det är skatt på resor och skatt på avstånd. Och vad finns det för fundamentala och grundläggande idéer i den nationella flygstrategi som är aviserad? 150 (S) replik: Jag vill bara tydliggöra vad jag sa i mitt anförande om jobbskatteavdrag. Några nya jobbskatteavdrag ser jag inte i någon närtid eller framtid. Det var det jag menade. När det gäller regionala flygplatser hade jag inte möjlighet att vara med på den sittning som med flera var på. Mina kollegor var med. Jag kan inte referera till vad som sas där. Jag får be , vårt statsråd, att återkomma och svara på de frågor som vill ha svar på, eftersom jag inte har de detaljer som jag tror att är ute efter. Däremot kommer det naturligtvis en flygstrategi. Det har vi aviserat, och det känner mycket väl till. Flygskatten är på utredningsstadiet – ja. Det är inte bara så att vi ska utreda att den ska införas. Vi ska också belysa vilka konsekvenser den faktiskt kan få och hur man har hanterat den frågan i övriga länder. I andra länder har man infört den men också avskaffat den. Varför har man gjort det? Det är väldigt intressant att veta. Det är inte så ensidigt: att den bara ska införas. Vi tänker belysa frågan utifrån flera olika perspektiv. Det förtjänar den verkligen, inte minst med tanke på att skatten infördes . Den hann knappt införas innan den drogs bort. Det finns verkligen anledning att titta noga på den frågan. När det gäller vägslitageskatten, som åtminstone var inne på lite grann i sin fråga, är jag mer förvånad över att kategoriskt säger nej till att över huvud taget diskutera den. Väldigt många andra länder i bejakar detta. Fler länder inför en avståndsbaserad vägslitageskatt. Låt oss, , titta på vilka möjligheter det kan ge innan du säger blankt nej till att över huvud taget utreda frågan! 151 (C) replik: Då har vi benat ut frågan om budgetbomben, som inte var någon bomb. Det var tur det. I min meritlista – den kommer jag nog att offentliggöra – kommer det att stå att jag var med och röstade bort flygskatten. Det var en ytterst kontraproduktiv skatt – skatt på avstånd – som ledde till irrationella flygrörelser. Människor i flög till i stället för till . Man flög över en landgräns. Man fick därmed längre landtransporter, med större klimatpåverkan. Människor behöver röra sig över stora avstånd. Då är flyget rationellt. Det är klart, herr talman, att jag har en förståelse för de frågor ställer kring flygskatten. Länder har infört och tagit bort den. Man har analyserat den. Men om regeringen tar initiativ till en statlig offentlig utredning som har som syfte att utreda flygskattens införande i vårt land tolkar man nog det, herr talman, i folkdjupet som att regeringen avser att införa en skatt på flygresor. Det är väldigt svårt att tolka det på något annat sätt. Jag återkommer till min fråga. Det måste ha förts något resonemang, lite i förbigående, i den socialdemokratiska trafikutskottsgruppen: Till vilken nytta inför vi en skatt på flygresor? Jag har svårt att tro att det liksom smögs igenom. 152 (S) replik: Flygskattefrågan är egentligen inte en fråga för trafikutskottet explicit, utan den ligger på finansutskottet. Men det är klart att det är vår verksamhet som berörs, så har en poäng i det. Jag tycker inte att det är speciellt förvånande, utan den förvåningen får nog och stå för. Jag tror att omvärlden, om vi nu ska använda uttryck, tycker att det är ärligt att göra en mer omfattande utredning som innehåller flera olika perspektiv på vad en flygskatt kan leda till. Det tycker jag är en styrka med den här utredningen, kanske till skillnad från tidigare utredningar som har varit väldigt ensidiga. Jag ser därför fram emot att ta del av den utredningen. är jag lite osäker på när den kommer att presenteras. Det blir säkert , kanske rent av . Vi avvaktar och ser vad som händer, så det finns säkert anledning att få återkomma till den diskussionen, . 153 (M) replik: Min fråga är densamma som till trafikutskottets ordförande här tidigare. Återigen, om vi nu tror att vårt näringsliv och våra företag behöver alla former av transporter, kan vi då vara överens om att vi också vill effektivisera dem för att gynna både miljö och konkurrenskraft? slog sig för bröstet kring att regeringen minsann hade ökat den tillåtna vikten till . Det är bara det att stora delar av näringen uppfattar detta som en skymf, för vad man sitter och väntar på är ju att ska komma i kapp till exempel , som införde och tillät , till stor fördel för deras näring, som den svenska skogsnäringen måste konkurrera med. Då vill jag ställa samma fråga till : Kan vi förvänta oss att regeringen kommer tillbaka till med ett förslag om att tillåta lastbilar på , eller kommer att få styra även den här transportfrågan? Kommer det att gälla alla transportfrågor framöver? Vi har bråkat här i kammaren om Förbifart , som minsann skulle byggas, enligt Socialdemokraterna i valrörelsen. Sedan stoppade man och frös det bygget till en kostnad av – en marginell fördyring, för att citera statsrådet. Man utreder en avveckling av fastän man lovade motsatsen, och i valrörelsen drev Socialdemokraterna på väldigt hårt om att det borde gå fortare att införa dessa tyngre lastbilar. Men när man sitter med ett gediget underlag – egentligen hade man tack vare alliansregeringen redan när man tillträdde ett bra underlag – som visar att det är samhällsekonomiskt lönsamt är det tyst från regeringspartierna. Därför vill jag ställa frågan även till : Kan vi förvänta oss att regeringen återkommer med ett konkret förslag om och att man gör det skyndsamt i enlighet med tillkännagivande? 154 (S) replik: Ja, jag slår mig för bröstet och är väldigt stolt över att vi har infört möjligheten till . Det är ju mer än vad regering mäktade med under sina i regeringsställning, så jag är väldigt stolt även om jag inte är helt nöjd. Jag är däremot jättenöjd med att vi har gått vidare med en utredning om . Den utredningen landar i väldigt intressanta slutsatser, precis dem som lyfter upp. Inte minst ur ett miljöperspektiv finns det onekligen fördelar med . Det ska därför bli intressant att se, och jag ser med spänning fram emot, det fortsatta arbete för regeringen som kommer att vidta efter remissförfarandet. Det är ju inte så busenkelt att införa som det låter från det moderata hållet. Det är en kostnadsbit som inte är helt oväsentlig. Man uppger siffran 12 miljarder för att förstärka brofästen och vissa vägar. Det finns å andra sidan stora möjligheter att redan med befintligt vägnät trafikera med . Det finns enligt utredningen stora möjligheter att i ett slags närtid göra någonting i den här frågan. Men det finns också stora åtaganden som behöver analyseras ännu mer, och jag vet att regeringen naturligtvis kommer att ta det här på största allvar. Jag är också fullt medveten om att det finns ett tillkännagivande. Tillkännagivanden ska man ta på största allvar. Det gör vår regering. Sedan vill jag bara säga till att Förbifarten byggs, och avvecklar , det gör vi inte. 155 (M) replik: Jag kan bara konstatera att det var ett väldigt högt tonläge från Socialdemokraterna i opposition. Det var så otroligt viktigt att tillåta här och . är ett steg i rätt riktning, men om man är ute och träffar åkare kan man konstatera att de nästan skrattar åt den här reformen. Det är ju ingen som investerar i nya fordon för att det plötsligt går att lasta något ton mer. Jag tror att alla inser att när vi pratar om , vilket den stora debatten handlar om, är det detta som de sitter och väntar på där ute. De flesta uppfattar det nog som en form av eftergift till att ni inte vågade gå hela vägen. måste förstå min oro, för mycket som sas av Socialdemokraterna i opposition i valrörelsen har de sedan inte lyckats leverera. Jag är tacksam för att Förbifart har återupptagits, men det var ju tack vare att den här kammaren drev på i frågan och inte accepterade frysningen. Man avvecklar inte , säger . Nej, inte . Men man utreder en avveckling. Jag vet inte riktigt hur ni motiverar era utredningar, men de brukar ju signalera någon form av viljeinriktning. Onekligen har man skrämt upp väldigt många företag och människor runt om i landet med den avvecklingsutredning som pågår. Jag är jätteglad om regeringen går vidare med . Jag förväntar mig att ni gör det. har anslagit för förstärkningar i vägnätet och avser att göra det de kommande åtta åren. Det hade också varit klädsamt om regeringens ambition hade varit att satsa de medel som behövs för att förstärka broar och vägar. Jag ser fram emot att regeringen lever upp till det tillkännagivande som riktade om att möjligt återkomma till med konkreta regelförslag så att vi kan få tyngre lastbilar, till gagn för både klimat och konkurrenskraft. 156 (S) replik: Det var uppenbart, , att som ni styrde kom det inte fram något förslag, varken på eller på . Det måste vi väl ändå vara överens om. Däremot kom det ett förslag om efter tio månaders styre av vår samarbetsregering. Det kallar jag leverans! Det kallar jag att vi agerar. Det är det jag menar, och det märker åkerinäringen och svenska folket också.