prot · H20985 · 2015-04-14 00:00:00 — Finansministerns svar på frågan om vad ROT-företagen nu ska göra var att de ska flytta till och bygga bostäder. Skapar det jobb på landsbygden? Regeringen vill genomföra en bensinskattehöjning som antas bli , som man inte kompenserar genom att sänka en enda skatt på inkomster och företag – ingen grön skatteväxling utan en mörkröd skattehöjning. Skapar det jobb på landsbygden? Det finns ett ordspråk som kärnfullt sammanfattar väldigt mycket i politiken: Du är inte vad du säger, du är vad du gör. säger att han är en man som värnar om landsbygden, men det är han inte, för han gör det inte. För del är det ord utan innehåll, tomt prat utan substans. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Den politik som regeringen nu bedriver med massiva skattehöjningar visar med all önskvärd tydlighet att landsbygden är en vit fläck. På punkt efter punkt slår regeringens förslag mot jobb och företagande, och de slår särskilt hårt mot landsbygden. Nio skatteverkskontor ska flytta till de större tätorterna. Arbetsförmedlingen aviserar att man kommer att lägga ned 100 – en tredjedel – av sina kontor. lägger ned fyra ledningscentraler och kommer inte att finnas norr om – bara för att ta tre exempel. Detta görs med goda minne. Det finns nämligen en förordning – och lyssna , socialdemokrater – som glasklart säger att myndigheter ska beakta möjligheter till decentralisering. Ett statsråd i regeringen har också mycket stora möjligheter att styra myndigheter genom de regleringsbrev som man utfärdar. I går berättade att regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att utreda hur myndigheters lokalisering kan styras hårdare. Det är en fin ambition, men finns det, som sagt, en förordning som glasklart säger att myndigheter ska beakta möjligheten till decentralisering. Göm inte ert ansvar bakom ett uppdrag, regeringen! Risken är att det i praktiken blir en sammanställning av hur det ser ut , medan regeringens flyttlasspolitik blir verklighet. Uppdraget är säkerligen väl menat, men det gör inte att effekterna av regeringens välriktade skattehöjningar blir mindre allvarliga för landsbygden. Jag vill ställa en fråga till regeringen och : När det gäller den nedläggningsvåg bland statliga myndigheter som har skett under se – jag kommer tillbaka till exakt vilka i mitt nästa inlägg – kommer regeringen att göra om och göra rätt? 7 (V): hade makten över landsbygdsministerposten. Det var mycket prat och lite verkstad. Det kändes snarare som en enda lång matresa genom . verkar man ha glömt det. Under och de andra borgerliga partiernas vid makten har statliga jobb totalt sett ökat med 5 700 arbetstillfällen, men i mindre kommuner har jobben minskat med ca 4 000 arbetstillfällen. Dessa arbetstillfällen har i stället koncentrerats till större kommuner. Det betyder att de stora kommunerna som har fått 10 000 statliga jobb är vinnare. Förlorarna finns i de små kommunerna på landsbygden. Man kan ställa sig frågan vem det är som gömmer sig. är det välkommet att och har vaknat. Det innebär att vi politiker tillsammans kan göra skillnad för landsbygdens bästa i stället för att gräva ned oss i ett skyttegravskrig. För mig blev nya linje uppenbar när man i finansutskottet såg till att de borgerliga partierna ställde sig bakom förslag om att regeringen ska komma med ett förslag om hur kontanthanteringsfrågan ska lösas. såg partikamrat det goda i förslaget snarare än var det kom ifrån. Värre var det med ledamöterna från Socialdemokraterna, . Dessa partier har verkligen slagit dövörat till när det gäller utvecklingen på landsbygden där bankkontor efter bankkontor slår igen kontanthanteringen och där vi får rapporter om bankomater som tas bort. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet har det blivit drygt 500 färre bankkontor som inte hanterar kontanter hos , Nordea och . har tar endast vartannat svenskt bankkontor emot dig om du vill sätta in pengar på ditt konto. ligger också i EU:s bottenliga när det gäller tillgången till bankomater som möjligheterna att ta ut kontanter ur dessa har minskat kraftigt. Detta får ju konsekvenser. Små företag blir inte av med sina dagskassor, utan de tvingas förvara dem på osäkra ställen. När företagen väl kan sätta in dem får de göra det till höga avgifter. Även äldre och personer med funktionsnedsättningar drabbas hårt, likaså föreningar som bedriver verksamheter som bingo, lotteriförsäljning och annan försäljning. Lägg därtill alla människor som av integritetsskäl inte vill använda kort eller de människor som inte ens får något kort på grund av att de är överskuldsatta eller inte har något personnummer, som till exempel asylsökande. Tillgången på kontanter har blivit en skillnad mellan stad och land. Hur landsbygdsbor tvingas åka för att kunna ta ut kontanter vågar ingen sia om. har 130 000 människor mer än till sin närmaste bankomat och av dessa är 40 000 personer . Denna skrämmande utveckling har fått många att reagera, vilket lett till att kontantupproret har startat. Trycket i frågan är stort. När jag och skrev på om kontanter delades artikeln 8 000 gånger. I min inkorg har jag den fått över 300 mejl och i min telefon kommer det ofta samtal från personer som beskriver vad utvecklingen innebär för dem. Det är därför dags att att agerar. I det norska har man inte gjort det svårt för sig. I deras finansföretagslag har det skrivits in att banker ska i samförstånd med kundens förväntningar och behov motta kontanter från kunden och göra dem tillgängliga för kunden i form av kontanter. Svårare än så är det inte. I är samtliga partier från vänster till höger överens om att denna lag nu ska införas. Jag tror att vi i skulle kunna uppnå samma sak. När det gäller de statliga jobben på landsbygden kan jag inte annat än välkomna ministerns besked om att Statskontoret nu får i uppdrag att ta fram en samlad bild över utvecklingen. Det är kanske inte så konstigt att ministern kan lämna detta besked då det kommer att presenteras en budget från regeringen som man har förhandlat fram med . För varje gång som regeringen får frågor om vad man gör för landsbygden kan man enkelt hänvisa till sådant man har fått införhandlat av . För egen del är jag också glad över ministerns omsvängning och tydliggörande till myndigheterna. När jag och statsrådet debatterade min interpellation om statliga jobb på landsbygden här i kammaren var det tydligt att ambitionen fanns där från ministern, men att verktygen i verktygslådan saknades. har flera av dessa verktyg presenterats. Det tycker jag är bra. Jag tror också det är det är dags att sprida ut fler statliga myndigheter från genom utlokalisering till andra orter i landet. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet behöver regeringen vidta fler åtgärder. Framför allt måste de statliga bolagen förstå att de är hela bolag. Att detta förtydligande behövs blev väldigt tydligt när den statliga banken skickade ut 200 brev till kunder norr om och uppmanande dem att byta bank eller att riskera försämrade lånevillkor. var inte intresserade av dem längre som kunder. anser sig inte längre vilja ha kunder på landsbygden och i de mindre städerna. Banken vill i stället inrikta sig på expansiva regioner kring , och , samt högskole- och tillväxtorter i . skriver: ”Vårt uppdrag och vårt ansvar är att ge kunderna bästa service och uppfylla ägarens lönsamhetskrav”, enligt kundbrevet. reagerade starkt på agerande, men tyvärr gjorde inte närings- och innovationsministern det. Han meddelade i stället när vi ställde en skriftlig fråga till honom om agerande: ”Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.” Det är för mig en märklig åsikt. De statliga bolagen äger vi tillsammans. I statliga bolag är vi inte bara kunder, vi är ju ägare också. Då borde det vara självklart att alla ägare ska kunna erbjudas samma service oavsett var i landet man bor. Det är sådana här exempel som brev som skapar irritation och konflikt mellan land och stad. 8 (FP): Jag växte upp i och . Det var där grunden för mitt företagande lades. Jag har verkat i den svenska glesbygden och med egna ögon sett globaliseringens effekter. Den har utmanat gamla näringar och gett upphov till nya. Det är inte dåligt, även om jag ibland kan sakna det gamla bilföretaget där jag en gång började på verkstadsgolvet. Det är så det är när vi lever i en öppen värld präglad av frihet och marknadsekonomi. Det ska vi vara glada för och inte hemfalla åt gamla tiders protektionism eller nationalism. Vi lever alla i samma samhälle och då måste det samhället hållas ihop. Eller som buddhisterna i säger: Vasudhaiva kutumbakam, vi är en familj. politik utgår från att människor och företag ska vilja bo och verka i hela landet. Då måste vi garantera varje individ möjlighet att förverkliga sig själv oavsett i vilken del av landet personen verkar. Med dagens digitala lösningar och god infrastruktur är det möjligt. Offentlig service kan upprätthållas på många sätt. I framtidens kommer det att behövas mer effektiva och flexibla lösningar för att ge invånarna en likvärdigt god samhällsservice. Det kan röra sig om offentliga servicekontor eller lantbrevbärare som inte enbart har med sig post utan även medicin. För att ge stad och land verktyg för hållbar tillväxt och utveckling behövs bra politik för företagande samt satsning på samhällsservice och infrastruktur. Bredbandet är en lika viktig del av infrastrukturen som el- och vägnäten. Här måste vi inom det offentliga ta vårt ansvar. Om företagen inte kan lita på att staten ställer upp för dem, oavsett var i landet de verkar, kommer osäkerheten att leda till minskade investeringar, minskad sysselsättning och ökat utanförskap. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Myndigheterna ska finnas till för medborgarnas och de jobbskapande företagens behov. Dock finns det inget egenvärde i att utlokalisera myndigheter för att distribuera offentliga tjänster jämnt över landet. Det är ett omvänt perspektiv som inte gynnar de små företagen, där fyra av fem nya jobb skapas. Men, herr talman, när likvärdigheten i skolan hotas, när medborgare tvingas lämna sin hembygd för att samhället lämnat dem i sticket eller när de som arbetar i företagen tvingas resa miltals för att polisanmäla ett brott undermineras tilltron till det samhälle som vi är en del av. Det är en oacceptabel utveckling. slogs 21 länspolismyndigheter ihop till en nationell myndighet med sju polisregioner. Min hembygd tillhör Polisregion med som huvudort. Men är stort och avståndet till ännu större. För mig som företagare och för invånarna i är det viktigt att kunna känna att stöd och kompetens finns hos polisen på min hemort. Trygghetspolitiken går dock inte ut på att vi ska ha ett visst antal poliser. Det handlar om att skapa ett samhälle där medborgare kan känna sig trygga, där vi kan gå ut utan att känna oss rädda, där vi vet att polisen kommer. Då spelar den lokalt närvarande polisen en avgörande roll. Verklig lokalförankring kräver långsiktighet och är grunden för att både kunna förebygga brottslighet och klara upp brott som begås. För att kunna värna de lokala brottsoffren, antingen det är i eller , räcker det inte med att spetskompetensen finns i . Om det fallerar fallerar snart tilltron till samhället. Jag kommer att fortsätta att kämpa för en lokal polis som tillförsäkrar trygghet i samhällets alla delar. Utan lokal förankring kommer vi inte att långsiktigt klara av att minska brottsligheten så att företagaren får vara företagare och medborgaren medborgare i sin vardag. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att en fungerande infrastruktur är central för tillväxtmöjligheterna på landsbygden. En av de mest avgörande faktorerna för näringslivet i min hemort och min hemregion är affärsflyget. De regionala flygplatserna, som drivs av staten, är viktiga symboler för att vårt land byggs samman och att den statliga servicen kommer alla till del. Som jobbskapande företagare vet jag hur viktigt flyget är för . är ett stort land med långa avstånd mellan landsändarna. För att möjliggöra affärer, kundmöten och tillväxt måste landet byggas samman. Tack vare flyget kan företagare i träffa affärspartner i och . Nyckeln till detta är . Den hotas nu av osäkerhetsregeringen och därmed även de övriga regionala flygplatserna. reste jag hem till norra och besökte min hembygds luftventil för företagande och sysselsättning, Trollhättan-Vänersborgs flygplats. Jag träffade flygplatschefen och chefen för ett lokalt flygföretag som trafikerar . De berättade att Brommalinjen står för all reguljär trafik. av linjens passagerare reser i jobbet. Det är ingen fantasi. Om nedläggningen av blir verklighet hotas jobb och företagande i min hembygd. Staten skulle på ännu ett område lämna medborgarna i sticket. Det om något vore en nedmontering av statens närvaro runt om i landet. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Frågan är vad regeringen avser att göra när det gäller nedmonteringen av statens närvaro i landet. Dessvärre vet vi svaret, och det ser inte bra ut för landets företagsamma individer. 9 (KD): Jag vill inleda med att säga hur bra det är att vi har den här debatten i och passa på att tacka för att de tog initiativet till den. Dessa frågor diskuteras kanske inte så flitigt i eller i andra större städer, men jag kan garantera att diskussionen är livlig ute i landet. Skulle man lita på mediebilden vore klyftan mellan centrum och förort den största i . Jag menar att klyftan mellan stad och landsbygd är större. Tyvärr är det alltför få som är medvetna om det, och det är ett stort problem. återkommer frasen Hela ska leva i den politiska debatten för att sedan ganska så fort försvinna från dagordningen. Vi kan se konsekvenserna. Landsbygden avfolkas och den offentliga servicen försvinner sakta men säkert. Som kommunstyrelsens ordförande i har jag sett det på nära håll. Utgångspunkten är att behoven styr vilken service staten ska tillhandahålla. har trenden varit att landsbygden avfolkas och urbaniseringen tilltar. Även inom regionerna koncentreras befolkningen alltmer till tätorterna. Vi måste börja från början. Landsbygdens överlevnad hänger självfallet samman med att människor även i fortsättningen har möjlighet att bo och verka där. Den nuvarande regeringen gör vad den kan för att försvåra det. Inte minst gäller det , ett parti vars stöd tenderar att öka ju längre bort från landsbygden det befinner sig. Om landsbygden avfolkas kommer såklart också den statliga servicen att i allt större utsträckning minska alternativt skötas via nätet, vilket vi vet fungerar dåligt runt om i landet. Egentligen kan inget av våra partier svära sig fritt från ansvar. Visst, ungdomar flyttar dit där jobben finns. Politiken kan inte kommendera fram arbete. Politiken kan heller inte tvinga människor att bo på vissa platser, tack och lov för det, vill jag tillägga. Men väljarna har rätt att förvänta sig att politiken bidrar till lösningar, inte tvärtom som är fallet med den rödgröna regeringen. Vad gör regeringen? Jo, höjer diesel- och bensinskatten. Man blir sugen på att citera när han talade om ”pubertala trofépolitik”. De skattehöjningar som jag nämnde slår nämligen oproportionerligt hårt mot människor som bor på just landsbygden. Ett annat förslag är kilometerskatten. Vad säger vi om den? Den drabbar direkt människor som bor och har sina företag på landsbygden. Lika märkligt är det att behandlar som en storstadsangelägenhet medan vi i Alliansen inser att det är en fråga för kommunikationerna i hela landet. är lika viktig för exempelvis lulebor och gotlänningar som för stockholmare. Regeringen vill också göra det allt dyrare att anställa unga, unga som kanske fått sitt första arbete i någon lanthandel eller hos någon mjölkbonde. De blir straffade. På vilket sätt bidrar det till en mer levande landsbygd? Det är helt obegripligt och en mycket dålig landsbygdspolitik. Vi måste ge förutsättningar för att hela ska leva. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet ger några förslag på hur vi ska kunna ändra detta. Säkert har ingen missat att tagit fram flera förslag inom integrations- om migrationspolitiken. Ett förslag gäller kollektivtrafik för fungerande arbetsmarknadsregioner. För att underlätta för nyanländas etablering, men också för att minska arbetslösheten i stort, behövs flera fungerande arbetsmarknadsregioner utanför storstadsområdena. Vi vill att trafikhuvudmännen ska möjliggöra arbetspendling mellan orter där det finns bostäder respektive jobb. Det handlar om sträckor där det är begränsad efterfrågan på kollektivtrafik men där det finns en potential för flera aktörer att samarbeta över kommungränser för att matcha lediga bostäder med arbetstillfällen. En bättre trafikplanering möjliggör för nyanlända att etablera sig i hela . Det innebär att kommuner med god arbetsmarknad som har mycket hög mottagning kan avlastas genom att asylsökande och nyanlända kan bo i kringliggande kommuner. Det bör också leda till lägre offentliga kostnader för boende, eftersom befintliga bostadsbestånd kan utnyttjas bättre. Statligt stöd till kollektivtrafiken med denna inriktning bör övervägas. har inte råd att bli ett tudelat land. Stad och landsbygd är och ska vara två sidor av samma mynt, två delar som är ömsesidigt beroende av varandra. 10 Statsrådet (S): Det verkar finnas ett behov av att för ordningens skull påminna om att ingick i regeringen och att denna regering ställde sig bakom de statliga myndigheternas centraliseringsprocess. De centraliseringsprocesser som vi diskuterar just nu är projekt som initierades under den förra regeringens maktinnehav. Det verkar också finnas anledning att återigen påminna om att den nuvarande regeringen bryter denna passivitetslinje och kommer att vidta åtgärder för att styra de statliga myndigheternas lokaliseringsbeslut. Jag hoppas att välkomnar detta. Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . För att uppnå det måste det finnas arbetstillfällen i hela landet. Och för att det ska finnas arbetstillfällen i hela landet måste den lokala servicen fungera. Av detta skäl satsar regeringen nästan 4,5 miljarder på bredband och service i glesbygd. Regeringen ska också tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Utredningen ska föreslå åtgärder för tillväxt, sysselsättning och boende på en attraktiv landsbygd. Regeringen arbetar även aktivt på flera andra sätt för att stärka utvecklingen i hela landet, bland annat genom den nationella livsmedelsstrategin och ett nationellt skogsprogram som optimerar skogens möjligheter att skapa fler jobb i hela . Regeringen kommer att ta ett större grepp om den statliga lokala närvaron. Men det är inte bara den statliga servicen som spelar roll, utan även den kommersiella. Också här har staten ett ansvar. Livsmedelsbutikerna på landsbygden har blivit färre. Det kan få stora konsekvenser, då de ofta är ombud för till exempel post, grundläggande betaltjänster och apotek. Regeringen satsar därför i landsbygdsprogrammet för serviceutveckling i form av exempelvis servicepunkter samt till investeringsstöd till butiker och bensinmackar. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Regeringen har därutöver tagit emot slutbetänkandet från den utredare som undersökt hur man tydligare kan stödja servicen på landsbygden. Betänkandet är nu på remiss. På landsbygden är också bra elektroniska kommunikationer avgörande för såväl företagande som boende. har god tillgång till bredband med hög överföringshastighet, men den är lägre utanför tätorter och småorter, och fördelningen är ojämn. genomförs nu stora satsningar på stöd till bredbandsutbyggnad. En röd tråd i regeringens arbete i dessa avgörande frågor är föresatsen att ta vara på hela landets möjligheter. En miljömässigt hållbar utveckling ska förenas med en ekonomisk tillväxt som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela . 11 (M): Jag ska börja med att erkänna att jag inte tror att det är de statliga myndigheterna som kommer att rädda landsbygden, utan jobbskaparna och företagarna. Jag tror inte att det var gd som kom på idén med ishotellet i . Det är en annan kreativitet som behövs för att man ska kunna hitta de nya jobben och de nya företagen. Det är den politiken som jag tror att det är absolut viktigast att föra , så att jobben kommer. Skulle jag fråga om de tre viktigaste faktorer som påverkar människors möjligheter att bo kvar på landsbygden skulle jag säkert få ”jobben” som trefaldigt svar. Då kan man inte göra som regeringen tänker göra och införa en kilometerskatt. har man visserligen insett att man inte kan göra det . Alla pratar om bra infrastruktur. Låt oss vara överens om att lastbilar åker i och att det finns ett värde i det. Jag gjorde tillsammans med några nedslag hos åkerier i i går. Det finns ett stort värde i att hålla 80, för det blir lägre förbrukning av diesel, mindre slitage och en bättre arbetsmiljö. Som någon åkare sa: Det är mycket skönare nu när jag alltid ligger först i kön och inte sist. Det är klart att sådant är positivt. Men om man ska införa en kilometerskatt på milen, hur kommer det då att se ut i inland och förresten över huvud taget norr om ? , som har en ”halvmåne” när de ska få tag på sitt timmer och så att säga har norska gränsen i ryggen, får ca 30 miljoner i ökade kostnader. Vår träindustri är en näring som med sina exportvaror är oerhört betydelsefull för landsbygden och för . Sedan tror jag faktiskt att detta kan komma att gälla även maten. Det var lite ironi över det, men vi ska konstatera att livsmedelsindustrin ökar sin export. Den sysselsätter väldigt många, och det är min fasta övertygelse att den kan konkurrera. Men denna kammare måste en gång för alla vakna upp och inse att svenskt jordbruk är konkurrensutsatt och finns på en global marknad. Vi måste se till att det kan konkurrera, och det kan det, för vi har på jordbrukssidan företagare som ligger i framkant. Det är inte förbud och skatt på handelsgödsel som behövs. har vi satellitövervakning och gps-teknik som gör att rätt gödselgiva hamnar på rätt ställe. Det är så vi ska se till att värna klimatet. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet När det gäller klimatet sa för den delen landsbygdsministern att det behövs lite finsk sisu från den för att få tyngre lastbilar; detta har man ordnat till i . Det är klart att vi snabbt vill se och även längre fordon. Det vore bra för miljön, vår exportindustri och klimatet, eftersom det blir lägre förbrukning per enhet som transporteras. Det är bara att leverera! Jag tror, för att vara pessimist, att vi inte ska prata om att hela ska leva. I stället kommer vi att drabbas av frågan hur vissa delar av ska överleva. Så kommer det att bli med den regeringspolitik som börjat komma . Tack och lov har man åtminstone haft Alliansens budget så här långt, men det kommer värre, och får vi säkert svaren på våra frågor. 12 (SD): En grundpelare i vår regionalpolitik är att utlokalisera myndigheter och verk från större städer till landsbygden. Ett tiotal arbetstillfällen i en liten kommun som motsvarar tusentals i . har i sin utredning pekat på att omlokaliseringar ger positiva effekter för kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Detta i sig ökar attraktionskraften för att man ska bo kvar i sin hembygd. Departement ska av självklara skäl lokaliseras till huvudstaden, men det finns inga logiska skäl för att myndigheter och verk ska göra det. Med dagens tekniska utveckling finns förutsättningar för att utlokalisera många av våra myndigheter och verk, undantaget om det föreligger starka skäl, till exempel historiska eller kulturella. Nämnas kan att i de tre så kallade storstadslänen, , och , finns eller 135 900 av alla statsanställda. Detta framgår av egna källor.