prot · H20969 · 2015-03-10 00:00:00 — När det gäller den långsiktiga verksamheten har vi fått kritik. Jag kanske ska ta det i nästa svar. Vi kan återkomma till och dess uppdrag att se över det stöd som finns till entreprenörskap brett i det svenska samhället. Vi har fått kritik för att det är lite väl splittrat och inte så sammanhållet som det skulle kunna vara. Jag vill gärna svara på frågan om långsiktighet i ljuset av att kommer med sina resultat. 11 (M): Det är glädjande att jag och verkar dela åsikten om vikten av entreprenörer, att företagare är hjältar i samhället och att Drivhusets och Ung Företagsamhets verksamheter är positiva för utvecklingen av fler entreprenörer i och därmed fler jobb. I de breda penseldragen verkar vi vara mer eller mindre överens. Men sitter i detaljerna, som man brukar säga. Jag vill därför känna ministern lite på pulsen när det gäller just detaljerna i detta. Låt oss först titta på finansieringen i statsbudgeten. Som jag har förstått det hela finns det tre olika finansieringsbeslut för Drivhuset. Det gäller alltså den tidigare alliansregeringen. Det fanns ett generellt verksamhetsstöd på 2 ½ miljon , och det kom från . Alliansregeringen var dessutom så glad över verksamheten att man gav ytterligare 2 miljoner , 2013 och 2014. fick Drivhuset uppdraget att bredda sin verksamhet och öppnade då kontor i och i och även ett generellt verksamhetskontor för att hålla ihop helheten, som då hade vuxit lite grann. sköt till ytterligare . Totalt hade Drivhuset alltså 6 ½ miljon kronor . Jag hörde ministern säga att man inte ville låsa fast några belopp och att man har sagt minst 4 ½ miljon inom det här segmentet. Det tycker jag låter bra, men jag ser gärna att man ökar takten just för Drivhusets verksamhet. Det är därför vi står här . I Alliansens budget fördubblade och permanentade vi resurserna både till Ung Företagsamhet och till Drivhuset. Vi menade att de ökade resurserna ska användas till att utöka verksamheten så att den i högre grad omfattar även yrkeshögskolor. Det är riktigt som ministern säger att samma belopp är avsatt i regeringens budgetproposition för dessa verksamheter, som stöttar entreprenörer. Dock är regeringen inte tydlig med om det ska riktas till Drivhuset eller inte. Det finns ej heller någon formulering om att permanenta verksamhetsfinansieringen, på tal om det behov av långsiktighet som ministern själv lyfte fram. Det finns heller inga skrivningar om att öka insatserna just på yrkeshögskolor. Det är kring dessa skillnader mellan en jobbfokuserad allians och en vänsterregeringspolitik som mina följdfrågor till ministern formuleras. När jag skrev min interpellation hade medel betalats ut till Ung Företagsamhet men inte till Drivhuset. har jag fått signaler om att de möjligtvis är på väg, kanske som ett resultat av den här interpellationen, vad vet jag. Men en följdfråga är: Varför har det tagit så ? Beslut om budgeten fattades , men vet varken ministern eller jag om pengarna har kommit in på kontot eller inte. Det skapar otrygghet för dem som verkar inom den här organisationen och de studenter som får stöd. Andra följdfrågor är: Har medarbetare på Drivhuset anledning att vara oroliga? Hur ser regeringens långsiktiga inställning till Drivhuset ut? Ministern talade själv om vikten av långsiktighet. Kommer entreprenörer att kunna få stöttning av Drivhuset även ? En av de kanske viktigaste frågorna gäller slutligen som har väldigt stor potential som forum för framtida entreprenörer – där hittar man många, tror jag. Kommer Drivhuset att få ett uppdrag att etablera sig på fler yrkeshögskolor? Och kommer i så fall finansiering som matchar det uppdraget att komma till? kommer att debatteras i en senare interpellationsdebatt. Jag hoppas att ministern kan avhålla sig från den tills den kommer upp . 12 Närings- och innovationsminister (S): Jag delar verkligen bilden att har potential. Därför är det olyckligt att den borgerliga budgeten röstades igenom i . Annars hade vi kunnat ta vara på fulla potential på ett helt annat sätt, med fler platser både och kommande år. Detta betyder oerhört mycket, inte bara för matchningen på svensk arbetsmarknad – näringslivets behov av rekrytering är skriande – utan också för det vi talar om , nämligen . Det en bra form för att hitta drivna entreprenörer, som får en väldigt djup kunskap om den bransch de vill kunna verka i, och det är en bra form att utveckla. Jag beklagar att den borgerliga budgeten gick igenom så att vi inte kunde ta vara på den potentialen. När det gäller frågan om budgeten tror jag att man ska lyssna till vad interpellanten säger. Slutsatsen av det som sägs är att Ung Företagsamhet får mycket mindre pengar med den borgerliga budgeten. Om det är samma pengar och budget och om man tycker att de pengar som diskuteras nu är alldeles för lite för Drivhuset måste pengarna tas någon annanstans. Jag skulle gärna vilja att interpellanten är tydlig. Om man är så tydlig från de borgerliga, trots att man var överens i näringsutskottet när man skrev betänkandet på det här området och vi hade samma budgetmedel, måste man – om det var helt fel – vara tydlig med att pengarna måste tas någonstans ifrån. Jag är intresserad av om interpellanten har någon bestämd uppfattning om vad som ska tas bort. När det gäller att vänta med diskussionen om är svaret både ja och nej. Vi kommer att ha en större diskussion om utredningen i en senare interpellation, men det hänger ihop. Ett av de uppdrag som har fått av regeringen är att titta på stödet till främjande av entreprenörskap. De olika stödsystem som finns är ganska överlappande. När jag har träffat aktörerna har de själva efterlyst mer samarbete med varandra. De gör delvis samma sak men vänder sig till lite olika målgrupper på lite olika sätt för att främja entreprenörskap. Jag har gett i uppdrag att titta på om det går att samordna detta på något sätt. Går det att skapa synergier som gör att vi får ut ännu mer effekt? Det tror jag att Drivhuset och andra är intresserade av att diskutera. De är också intresserade av att främjandet av entreprenörskap slår igenom på ett bra sätt. Jag ska inte överdriva, men när man säger: Ska regeringen ge Drivhuset i uppdrag att göra det här och det här? handlar det om hur man ser på de här organisationerna och deras självständighet. De måste själva fatta beslut om vad de anser är den viktigaste utvecklingen av sin verksamhet, så att vi inte hamnar i ett läge där regeringen tror att vi kan och förstår verksamheten bättre så att vi ska ge uppdrag till alla föreningar som jobbar med de här frågorna på ett väldigt professionellt och initierat sätt. Drivhuset är definitivt viktigt. Är det viktigt att Drivhuset jobbar gentemot yrkeshögskolorna? Ja, det hoppas jag verkligen att de gör, för det finns en väldig potential i det. Kommer pengarna till Drivhuset? Ja, det gör de. jobbar med detta just . Det är inte regeringen som fattar de besluten, utan det är som myndighet som fördelar anslagen. Det räknar jag med att de gör . Jag ser fram emot att vi kommer att fortsätta att ge anslag till att bedriva en bra verksamhet i , på universitet och högskolor och i skolor. Frågan om entreprenörskap kommer inte att bli mindre viktig utan bara viktigare. 13 (M): debatterade jag regelförenklingar för de gröna näringarna här. Det var vackra ord från regeringen då också, men det var inte mycket som var konkret. Det fanns ingen aktiv agenda framåt för hur man vill fortsätta att förenkla. Jag har lite samma känsla . I de breda perspektiven är jag och ministern överens. Entreprenörskap är viktigt, och jobben skapas av entreprenörer, inte av politiker. Att stötta entreprenörer är bra. Drivhusets och Ung Företagsamhets verksamheter är värdefulla, och medarbetarna gör ett fint jobb. Här är vi överens, verkar det som. Men det är i de konkreta frågorna, när vi går från de vackra orden till verklig action, som det blir lite svårare. Då verkar regeringen mer passiv och avvaktande. Då finns det inget driv. Detta riskerar att påverka tillväxten och jobben. Jag hörde fråga mig om resurserna ska tas från UF. Nej, så är naturligtvis inte fallet. I alliansbudgeten fördubblade vi medlen till både UF och Drivhuset. På den punkten vill jag vara tydlig. Jag vill slutligen upprepa mina enkla frågor till ministern i detta sista anförande och ge en möjlighet att bli något mer konkret. Kommer Drivhuset att få ökad finansiering jämfört med , när alliansregeringen styrde? Det är den första ja-eller-nej-frågan. Den andra är: Kommer Drivhuset att få resurser för och i uppdrag att utöka sin verksamhet på yrkeshögskolor? Jag hörde ministern säga att man kanske inte går in och styr på det sättet. Men det är fullt möjligt att i regleringsbrev till visa att man ska jobba mer med yrkeshögskolor och entreprenörskap, och jag är förvånad att så inte är gjort. Slutligen: Kan ministern resonera lite om regeringens tankar om den långsiktiga finansieringen av Drivhuset och Ung Företagsamhet? Avslutningsvis vill jag tacka för debatten och hoppas att regeringen ökar takten i sina ansträngningar att underlätta för företag att skapa fler jobb. 14 Närings- och innovationsminister (S): Tack för interpellationen – jag tror att den är viktig! Det finns några saker som vi är överens om. Vi är överens om samma budget för de frågor som vi talar om, det vill säga stödet till entreprenörskap och att främja entreprenörskap bland unga människor. Vi har exakt samma budget. Vi hade också exakt samma skrivning i näringsutskottet när frågan behandlades. Sedan blir det lite intressant. Det blir ganska enkelt för oppositionens ledamöter att säga ”Vi vill satsa mycket mer på det här” – utan att redovisa varifrån man ska ta pengarna. Och sedan jämför man med förra årets budget som var en budget som innehåll temporära satsningar från den förra regeringen. har man samma budget som vi men säger ändå att man har mer pengar och inte ska ta pengarna från något annat ställe. Det går inte riktigt ihop. I trovärdighet kring ekonomin måste man också våga stå upp för de budgetar som man har lagt fram i och de reservationer som man inte har lagt fram i näringsutskottet när frågorna behandlades. Vi konstaterar att vi båda har ett intresse av att stötta entreprenörskap bland unga människor även på universitet och högskolor och självklart på yrkeshögskolor. Jag tror att det är en jätteviktig verksamhet, och det har vi varit överens om. Det har vi varit överens om också i näringsutskottets betänkande. Det vi inte har varit överens om är väl två saker. Det första är att jag tycker att vi ska se över främjandestödet, alltså det stöd vi ger till entreprenörskap, till att starta och driva företag, till att expandera företag. Min bild när jag har träffat företagare runt om i är att man tycker att systemet är ganska splittrat, att olika aktörer gör lite grann samma sak, att man inte får ut maximalt av de insatser som görs. Det har vi bett att titta på. Hur får vi mest pang för pengarna för de insatser som vi vill göra för att främja entreprenörskap och företagande? Det tycker jag är ett viktigt jobb att göra. Det andra som vi inte är överens om är satsningar på , det som den här interpellationen började med att säga, att är viktig. hade det gått 2 000 fler studenter på om vår budget hade gått igenom. hade det gått 4 000 fler människor på om vår budget hade gått igenom. Det finns skillnader i svensk politik. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:332 om försäljning av brunkolsverksamhet i 15 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig på vilket sätt jag ämnar säkerställa att expansionen av brunkolsverksamhet avbryts om verksamheten säljs, om jag och regeringen kommer att ställa oss bakom en försäljning om affären inte är affärsmässig, det vill säga olönsam, samt om jag kommer att verka för att tillfrågas före en eventuell försäljning av brunkolsverksamhet. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, och temperaturökningen riskerar att leda till mycket allvarliga konsekvenser. uppdrag är att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Regeringens ambition är därför att ska vara ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi och att ska ha ett energisystem förnybar energi. Styrelsen för har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av och är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Som företrädare för staten som ägare till kommer jag att hålla mig noga informerad om utvecklingen av processen. Jag förutsätter att agerar så att en eventuell försäljning av bolagets brunkolstillgångar sker på marknadsmässiga villkor. genomför nu en omställning av sitt energisystem mot en högre andel förnybar produktion, vilket naturligtvis är mycket positivt. energiomställning öppnar möjligheter för ytterligare investeringar i förnybar energi för bland annat . Under omställningstid kommer dock kolkraft fortsatt att vara en del av energimix, och vare sig eller dess ägare kan ensidigt styra över detta. Huruvida ska tillfrågas inför en eventuell försäljning beror på vad resultatet blir av den process som bolaget har inlett med att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Det är således för tidigt att nu besvara just den frågan. 16 (V): Jag instämmer med näringsminister i att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Vi vet sorgligt nog att den utsläppskurva som världen är inne på inte leder till att vi balanserar klimatförändringen till att ligga under två graders temperaturhöjning, utan det blir snarare fyra eller kanske till och med fem graders temperaturhöjning. Ett så varmt klimat vet vi kommer att vara slutet för civilisationen, så som vi känner den, på många platser runt om på vår planet. Vi måste göra allt vi kan för att förhindra den förfärliga utvecklingen. Jag tycker att det är bra att vi har en regering som säger precis det säger, att vi ska styra över till förnybar energiproduktion. Jag noterar också den överenskommelse som Socialdemokraterna och slöt , där man sa att den framtida expansionen av brunkol i ska avbrytas. Det är mycket bra. Då är jag lite orolig för de planer som finns inom . äger ju fyra stora brunkolskraftverk i sydöstra . har inlett en process där man vill förändra ägarstrukturen, som man säger. I klartext vet både och jag att det handlar om att vill sälja sina kolkraftverk i . Man har också anlitat bolaget för att ombesörja detta. Vi vet att den främsta spekulanten på att köpa dessa brunkolskraftverk är ett centraleuropeiskt energibolag som heter . Det bolaget ägs i sin tur av ett stort centraleuropeiskt investmentbolag som går under förkortningen J & T. När jag försökte ta reda på var J & T egentligen var registrerad hittade jag platser som , och , alltså typiska platser för skatteupplägg där man placerar sitt bolag för att man ska kunna flytta över vinster och slippa betala skatt. Det är ett företag som inte har några som helst miljöambitioner, ett företag som har varit involverat i tvivelaktiga affärer. Jag vill inte att ska sälja vidare de fyra kolkraftverken till ett sådant företag, för de har bara en sak för ögonen: största tänkbara vinst. Och största tänkbara vinst skulle innebära en expansion av brunkol i . Det vi behöver och som jag tror att och jag är helt överens om är att det fossila måste ligga kvar i marken. Vi ska inte öppna nya gruvor. Vi ska inte öppna nya kolkraftverk. Därför vore det bästa för klimatet, världen, och att vi styrde över mot en successiv avveckling av brunkolsverksamheten. Det går inte att stänga den här och , inte heller, men kanske inom de kommande 15 åren, . Det vore realistiskt att avveckla brunkolsverksamheten till dess. Då kan inte sälja de här kraftverken, utan då ska de finnas kvar i regi. Därför vill jag fråga : Kommer regeringen att ge klartecken till en försäljning utan att först tillfråga ? Jag undrar också om närings- och energiministern verkligen tycker att det kan vara bättre för klimatet att sälja de här brunkolskraftverken än att ha en successiv avveckling. Vad anser om detta företag, som är den främsta spekulanten? 17 (V): Interpellationen handlar om vår trovärdighet i klimatarbetet. Den handlar också om relationen mellan och . Jag tror att få saker har skadat rykte i så mycket som agerande. Det är ett reellt problem i vår relation till tyskarna och att har ett så grundmurat dåligt rykte i vårt grannland. Det finns tyvärr goda grunder för det. uppträder som en miljöbuse som släpper ut mer koldioxid som företag än vad gör som nation. Man skövlar omfattande landskap och tömmer byar på befolkning för att kunna bedriva sin verksamhet. Det möter motstånd i . sa att det är bra att ställer om till förnybart. Men gör i praktiken det man kan för att förhindra det. har stämt på inte för att de vill avveckla den kärnkraft som är en icke-förnybar energikälla. I städerna och har befolkningen velat köpa tillbaka sina elnät från som de tycker inte sköter dem på ett socialt och ekologiskt ansvarsfullt sätt. har gjort allt för att förhindra att de på det sättet ska få kontroll över sin egen energidistribution. Det finns grund för att har ett uselt rykte i . är det upp till bevis för den nya regeringen. I valrörelsen stod vi tillsammans i valdebatterna och kritiserade hur alliansregeringen hade skött – med all rätt. är det er tur att göra det bättre. Och vi väntar på att det ska ske. Det handlar om att fasa ut kolet i stället för att sälja det, det handlar om att satsa på förnybart och det handlar om att ge hela företaget en annan roll och inriktning. Vi menar att det är realistiskt att avveckla brunkolsverksamhet till 2030. Det kan man göra på ett rimligt sätt. Då ska man också undvika att öppna de nya, mycket stora kolgruvor som planerar för, trots den överenskommelse som finns inom regeringen. Som jag ser det är det ett tydligt brott mot det som regeringen har sagt som ägare. Det är dags att sätta ned foten. Det är dags att styra upp på allvar. De kan inte agera på egen hand. Det är vårt företag. Det är svenska folket som äger . Och om man vill sätta klimatet främst har det konsekvenser för hur den här typen av företag bedrivs. Jag menar att regeringen är otydlig . Det är nog det snällaste man kan säga om hur drivs. Vi förväntar oss tydligare besked och tydligare ansvar. Och den enskilt viktigaste frågan, med bäring på klimatet, är vad som kommer att ske med brunkolet. Det handlar också om ifall de nya kolfälten kommer att öppnas, om man kommer att fortsätta driva brunkolsverksamheten framöver eller om man i samarbete med berörda delstater och den tyska regeringen planerar för satsningar på förnybart och stegvis avveckling av den här mycket miljöfarliga verksamheten. Det är vårt ansvar. Vi kan inte skjuta över det på och säga ”Tjäna så mycket pengar ni kan!”. Det är vårt klimatansvar. Jag vet att en del skulle kunna säga ”Men vi kan kanske tjäna lite pengar till om vi inte gör så”. Ja, men klimatet kräver just den här typen av svåra val. Klimatet kommer först. Vi måste ställa om. Annars menar man inte allvar. Min fråga till är: Är ni beredda att avveckla, inte sälja, brunkolsverksamhet, precis som miljörörelsen i vill att man ska göra? Och är det inte så att det bästa för klimatet är avvecklad brunkolsverksamhet, inte att sälja den till ett företag med mycket tvivelaktigt miljörykte? 18 (V): Jag vill tacka och givetvis interpellanten som har ställt en viktig fråga. Den är viktig bland annat för att den berör klimatet, miljön och hur eventuella försäljning kommer att sluta – som vinstaffär eller förlustaffär. Jag inser också att ägaren till ett bolag, som i det här fallet är statligt, inte bör peta i allt. Men någonstans går gränsen för när en ägare ska säga till. Det finns fler olika skäl: att affären är av stor dignitet, miljön och vad som skulle vara bäst för de svenska skattebetalarna. Skulle det kanske vara bäst att äga brunkolsverksamheten , som var inne på, eller kanske till och med lite längre, och sedan avveckla den successivt, med koll på det hela? , du nämner i svaret till att du förutsätter att det säljs under marknadsmässiga förhållanden och villkor. Om det visar sig att det blir en ekonomisk förlustaffär för att sälja – vi vet att elpriset är lågt – kommer du då att agera så att det blir som ska ta ställning om vi ska behålla brunkolsverksamheten och avveckla den själv eller sälja den till underpris? Vad gäller klimatet försöker vi överallt i världen föregå med gott exempel, precis som säger. Ska vi här blunda för verkligheten och för vad som kommer att hända med brunkolsverksamheten i i stället för att, som regionerna i egentligen önskar, behålla den, ta ansvar och avveckla den själv? Arbetstillfällen är viktiga, men om som en bra ägare avslutar verksamheten successivt har regionerna tid på sig att sno om till något annat som även gynnar dem. Kommer att ge möjlighet att ta ställning till det, om det visar sig att affären inte är bra att göra för vare sig de svenska skattebetalarna eller miljön? 19 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill tacka interpellanten och övriga riksdagsledamöter som deltar i debatten för en viktig diskussion om . Det är ett statligt bolag som har en viktig roll i vårt energisystem och för den ekologiska omställningen av vår energimarknad i men också för hur man agerar i andra länder. Precis som har påtalats i debatten har Socialdemokraterna och en överenskommelse om att regeringens styrning av ska förändras på ett sådant sätt att den expansion av brunkol som den borgerliga regeringen har tillåtit inte ska fortsätta. Att vi kritiserar vad som har hänt med affärer är ett viktigt principiellt ställningstagande. Man har gjort väldigt stora investeringar i icke-förnybar energi runt om i , som kostar bolaget stora summor pengar. talar vi om brunkolsverksamheten. I andra debatter i kammaren har vi talat om gasverksamheten och att den borgerliga regeringen tillät ett stort köp av Nuon. Det har inneburit att är mycket svagare ekonomiskt och på grund av affären har gjort nedskrivningar . De tillgångarna kunde ha använts till nya investeringar i förnybar energi. Jag menar att vår roll är att se till att blir ledande i omställningen av energisystemet. På åker jag till och deltar i en invigning av en stor ny vindkraftspark som investerar i för att driva på den förnybara energiproduktionen i . Men även i och runt om i övriga görs stora investeringar i förnybart. Bolaget säger självt att de nya investeringar man gör och nya projekt som man går in i nu är förnybara. Det tycker jag är en intressant och viktig utveckling för bolaget. När det gäller just brunkolsverksamheten, som interpellanten fokuserar på, är det styrelsen för bolaget som har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa ny ägarstruktur för den tyska brunkolsverksamheten. Ägaren, i form av regeringen, kommer att hålla sig väldigt väl underrättad om hur arbetet drivs framöver. Jag kommer att göra det, med utgångspunkten att vi måste förvalta statens ägande i så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Det är så vi ska förvalta de statliga bolagen. Hur ägaren blir involverad i processen beror på vad initiativ resulterar i. vill gärna hoppa ett par steg framåt och säga att det finns en köpare, att det blir en affär och att det är exakt den köparen som är aktuell. Där är vi inte . Vi vet inte om affären kommer att bli av och hur en sådan affär kommer att se ut. Därför tänker jag inte kommentera det i detalj. Hur det kommer att spelas ut avgör vilken roll regeringen får i det arbetet framöver. Om det blir aktuellt för att genomföra en avyttring som omfattar stora värden, är det då rimligt att bolagets styrelse tar initiativ till en så kallad ägarsamordning? Ja, det är det. Det måste man i så fall göra.