prot · H3093 · 2015-09-17 00:00:00 — Det har motsagts av deras militära insatser i . Men vi måste fortsatt hålla trycket uppe på dem. 88 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag önskar mig ett förtydligande. Vilken är utrikesministerns ståndpunkt gällande säkerhetsrådets förlamning i fråga om Syrienkrisen? 89 Utrikesminister (S): Jag förstod inte riktigt vad frågade om. Men jag fortsätter med det som jag tycker är det viktigaste, nämligen att vi fortsätter att arbeta på det här politiska spåret. Vi gör det som enskilt medlemsland i EU. Vi gör det i EU-kretsen. Vi gör det i direkta kontakter med . Vi gör det i kontakterna med de olika länder som har en roll att spela. Vi gör det i offentliga uttalanden, i den politiska diplomatin och i de politiska kontakterna. Och vi gör det via, så att säga, kritiska synpunkter i fråga om det faktum att en rad länder inte har använt sitt inflytande på ett konstruktivt sätt. Vi fortsätter att uppmana dem att hjälpa till att hitta en lösning i , för det är det som också kan lösa flyktingkrisen. 90 (C): Jag ställer min fråga till socialförsäkringsminister . Den handlar om varför ministern slopar jämställdhetsbonusen. Jag och kan inte förstå varför regeringen gör det som man inte följer beslut att höja summan för jämställdhetsbonusen. Med tvång vill man i stället från regeringens sida styra föräldrarnas föräldraledighet när man nu vill kvotera en tredje föräldramånad. Man sätter tvånget mot moroten att föräldrarna själva ska medverka till att få ett mer jämställt uttag av föräldraledighet. Varför slopar regeringen jämställdhetsbonusen, som faktiskt är ett sätt att uppmuntra till ett jämnare uttag? 91 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för den frågan. Låt mig ge ett mycket klart och entydigt svar på den frågan. Vi slopar jämställdhetsbonusen eftersom den inte har haft någon som helst mätbar effekt, det vill säga att den inte har lett till att föräldrar med den som grund har delat föräldraförsäkringen mer lika mellan sig. Den nästan 1 miljard som har lagts på jämställdhetsbonusen sedan den infördes, med enda syfte att den skulle öka jämställdheten och ett mer jämställt uttag, har över huvud taget inte haft någon effekt. Därför slopar regeringen och jag jämställdhetsbonusen. 92 (C): Då är naturligtvis min fråga till ministern: Hur tog det innan den kvoterade föräldraledigheten fick effekt? Det skedde inte över , och det vet ministern mycket väl. Vi vet att uttaget har blivit jämnare mellan föräldrarna , och man kan inte bortse från att jämställdhetsbonusen har haft effekt. vill ministern i stället tillsätta en utredning som ska se över föräldraförsäkringen och se till att den blir annorlunda. Varför väljer man att slopa jämställdhetsbonusen i stället för att till exempel öka ersättningen, vilket vi i har föreslagit? Det skulle ge en ytterligare morot till föräldrarna. Men ministern slopar en genomförd försäkring utan att lyssna och tillsätter i stället en utredning. Är inte det att göra någonting bakvänt? 93 Socialförsäkringsminister (S): Nej, , det är det inte. Först och främst är det så att när man reserverade i föräldraförsäkringen hade det faktiskt en omedelbar effekt på hur föräldrar fördelade dagarna mellan sig. Vi kunde också se en tydlig effekt när man reserverade i föräldraförsäkringen. Detta är alltså ett mycket träffsäkert sätt att få ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen, vilket är otroligt viktigt i ett modernt familjeliv där också kvinnor deltar fullt ut i arbetslivet. Det är inte bara på det sättet att jämställdhetsbonusen inte har visat någon som helst mätbar effekt. De utvärderingar som är gjorda visar faktiskt också att föräldrar inte väger in den sortens stimulanser när de fördelar dagarna mellan sig. Det handlar alltså inte om de ekonomiska incitamenten. Därför väljer vi nu att avbryta detta försök och inte lägga ytterligare medel där. Däremot behöver vi se över hela föräldraförsäkringen. 94 HANS (S): Jag vill fråga statsrådet om regeringens fortsatta hantering av regionfrågan. Vi som har varit länge i den här politikersysslan har sett regionfrågan komma och gå. Man blir ganska utmattad av den, och mycket tid och kraft har gått åt i många politiska församlingar för att diskutera denna fråga. Skälet till det är att väldigt mycket energiförluster sker i det offentliga systemet beroende på att det administrativa systemet inte är anpassat för dagens geografi, hur människor lever och rör på sig och hur samband ser ut i offentliga verksamheter. Det underliggande skälet gör att vi har behov av att göra någonting åt denna fråga. Jag undrar därför: Hur kommer man att se till att det blir verkstad den här gången? 95 Statsrådet (S): har en förvaltning i världsklass. Den har varit ett föredöme för många länder. Men om vi ska ha en förvaltning i världsklass även måste vi jobba med modernisering och utveckling av den offentliga sektorn. Vi måste jobba med effektivisering, och vi måste upprätthålla likvärdigheten i hela landet. Det finns en bred enighet om att landstingen i är för små för att klara av de utmaningar som vi har inom sjukvårdens område, inom kollektivtrafikens område och inom det område som rör regional utveckling. Vi har två statliga utredningar som har visat detta. är det att gå från ord till handling och jobba med strukturförändringar i den offentliga sektorn så att vi skapar en effektiv offentlig sektor som erbjuder alla medborgare god välfärd som är likvärdig i hela landet. Det arbetet har satt igång. Två förhandlingspersoner är utsedda, och de ska i samverkan med landsting, kommuner och länsstyrelser ta fram ett förslag till ny regional indelning som ska beslutas . 96 HANS (S): Jag tror att det är mycket viktigt att det blir verkstad den här gången. Vi har haft sådana processer igång. Det har funnits utredningar, och det har funnits förväntningar på olika nya indelningar. Beslut har inte fattats eftersom man har sagt att man väntar och ser hur det kommer att bli. Jag tror att förlusterna för samhället, om detta återigen skulle falla ihop, skulle bli mycket stora. Därför är det mycket angeläget att regeringen håller i den här processen, men också att regeringen tar greppet över de statliga myndigheterna. Jag tycker att möjlighet att göra en indelning utan någon som helst politisk förankring är ett skräckexempel. När det gäller mitt län ingår nu kommun, som ingår i arbetsmarknadsregion, i samma polisregion som , och det känns ju helt naturligt. 97 Statsrådet (S): Jag delar bild av att vi också måste jobba med den regionala indelningen i den statliga organisationen. Vi måste ha en mer symmetrisk regional indelning i den statliga organisationen, eftersom vår förvaltningsmodell bygger på samverkan mellan staten, kommunerna och landstingen. Då måste vi också ha en större symmetri, och vi måste säkerställa att länsgränserna följer landstingsgränserna. Då kan vi också skapa goda förutsättningar mellan de olika politiska nivåerna i . Staten och regeringen bär ansvaret för denna process. Vi måste processleda denna reform. Vi kan inte bara överlåta frågan till de berörda landstingen. Men vi kan inte heller sitta och rita kartan här i , utan vi måste göra det tillsammans. Därför är två förhandlingspersoner utsedda. De ska i nära samarbete och i dialog med alla berörda landsting, länsstyrelser och kommuner lägga fram ett förslag. Detta förslag ska vara väl förankrat när vi lägger fram reformen i . 98 (M): Vi har i denna talarstol hört statsrådet stå och säga att SJ är överkapitaliserat. Det leder till slutsatsen att måste ha tagit en crash course i företagsekonomi. Regeringen väljer nu att dränera SJ på nästan . Trots det är soliditeten i SJ jämförbar med vad den var , när samme sa att ett vinstuttag på , det vill säga av det som regeringen plockar ut, var en spark i magen på svenska folket och att SJ gick på knäna. Hur är SJ överkapitaliserat men inte då? 99 Utbildningsminister (MP): SJ följer ju de regler kring till exempel soliditetskrav som har gällt och som inte minst alliansregeringen värnade. Vad jag förstår står de borgerliga partierna fortfarande för dem, medan vår regering har i sin regeringsöverenskommelse att vi vill ge SJ ett utökat samhällsuppdrag. Ett sådant uppdrag skulle till exempel kunna innebära att man ser över den här typen av regler. Just nu följer vi de regler vi uppfattar har stöd i den här kammaren, bland annat därför att det är de regler som parti värnade i regeringen. Det är det som gör att det här blir en bumerangfråga – vi gör det er regering ville att vi skulle göra och som vi uppfattar att majoriteten i den här kammaren vill. Vi hade gärna gjort på ett annat sätt, till exempel haft ett utökat samhällsuppdrag för SJ, och kommer eventuellt att kunna återkomma till det. 100 (M): Det är ett hyckleri av ganska stora mått att stå och kritisera det regeringen gjorde , vilket motsvarar av det uttag regeringen nu gör. Om regeringen vill ge SJ ett annat samhällsuppdrag är det väl bara att ge SJ ett annat samhällsuppdrag, men i stället väljer nuvarande regering att fullständigt dränera SJ genom att göra ett uttag på nästan under innevarande år. Vi måste komma ihåg vad som är historien, nämligen att Alliansen fördubblade underhållet till järnvägen medan nuvarande regering börjar med att dränera SJ på pengar. svarar inte på min fråga, det vill säga hur kunde kritisera SJ då men säga att SJ – som kommer att få en sämre soliditet efter den här dräneringen – är överkapitaliserat. 101 Utbildningsminister (MP): Jag fortsätter ju att kritisera det regelverk som ligger bakom hur till exempel SJ styrs. Vi skulle fortsatt vilja ha en annan typ av regelverk för SJ. Dels är det någonting som hanteras genom den statliga järnvägsutredning som sitter och tittar på hur järnvägen ska organiseras framöver, dels är det någonting som handlar om det utökade samhällsuppdrag regeringen vill ge SJ men som också är styrt av de regler som är riksdagsbundna. Hej – frågan kommer tillbaka till exempelvis och hans kollegor inom allianspartierna. Sedan är det väldigt stora ord som används om vad den förra regeringen gjorde för järnvägen. Man ska komma ihåg att alliansregeringen började sin tid med att ha en finansminister som sa att vi hade överinvesterat i järnväg och kraftigt byggde på det underhållsberg som redan var alldeles för stort, vilket har lett till stora förseningar. Vi investerar 6 ½ miljard i järnvägsunderhåll . Så sent som i går kunde vi presentera en investering på 800 miljoner i kollektivtrafik i landsbygd. Vi gör dessa investeringar , och det kommer att göra skillnad för järnvägsresenärer. 102 TREDJE VICE TALMANNEN: Med det är veckans frågestund avslutad. Jag tackar statsråden och alla deltagande ledamöter. § 13 Svar på interpellationerna 2014/15:694 och 695 om antalet flygplatser i 103 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att det råder ett motsatsförhållande mellan att bygga ut kapacitet för att kunna attrahera fler flygbolag samt etablera ytterligare interkontinentala flyglinjer och att bevara . Dessutom har frågat mig på vilket sätt jag anser att sannolikheten att kan attrahera fler långa flyglinjer ökar om flygplatsen måste ta emot de flygplan som överflyttas dit från efter att den avvecklats. Eftersom de båda interpellationerna i huvudsak berör samma fråga besvarar jag dem i ett sammanhang. Låt mig först än en gång få understryka att något beslut om att avveckla inte har tagits. Jag delar uppfattning att är en tillväxtmotor för hela landet och att det därför är viktigt med goda flygförbindelser till och från . När det gäller flygkapaciteten i huvudstadsregionen har, som väl känner till, regeringen tillsatt en samordnare med uppdrag att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Samordnaren ska inom sitt uppdrag bland annat pröva förutsättningarna att utveckla kapaciteten samt därtill säkra både den flygkapacitet står för och den flygkapacitet förväntas stå för genom främst en utbyggnad av och i andra hand en utvidgning av flyget till och från andra närliggande flygplatser. Effekten för tillgängligheten i hela landet ska särskilt beaktas, och effekterna på konkurrenskraft som internationell storflygplats ska bedömas – liksom miljöpåverkan från den samlade flygtrafiken. Detta uppdrag ska redovisas . Vad avser den framtida utvecklingen av och det strategiska arbetet avseende etablering av direktlinjer till och från flygplatsen är detta en fråga främst för . Bolaget har i uppdrag att äga, driva och utveckla det nationella basutbudet av flygplatser, i vilket bland annat och ingår. I avvaktan på att samordnaren redovisar sitt uppdrag till regeringen är min bedömning att en ökad trafikvolym på rimligen borde öka förutsättningarna för en etablering av fler direktlinjer därifrån. 104 (M): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Tyvärr har ministern valt att inte besvara de två frågor jag har ställt, men låt mig börja med att kommentera lite av det ministern ändå sa i det som borde ha varit ett svar. Ministern säger återigen att det inte finns några planer på att avveckla , trots att man från regeringens sida har tillsatt en förhandlingsperson med just uppdraget att avveckla . Tillsätter man en sådan funktion finns det ju möjlighet för dem runt omkring att anta att regeringen har en tanke om att lägga ned . En del av ministerns partikollegor är betydligt mer frispråkiga i den frågan när det gäller vilken riktning man vill gå i. I utredningen, som inte har stöd i riksdag, lägger man ned 3–på att utreda någonting inte kommer att godta i nästa läge. Det finns två tillkännagivanden, och ett enigt konstitutionsutskott har prickat regeringen när det gäller just tillsättandet av den här förhandlingspersonen. Det som kanske är mest allvarligt är dock att man, trots att man inte har stöd i , skapar en enormt stor osäkerhet inom det svenska flyget genom sitt agerande. Ministern säger också att hon inte ser att den framtida utvecklingen av och det strategiska arbetet är någonting annat än en fråga för bara Swedavia. Då kan det vara bra att veta att är ett helägt statligt bolag. Det är klart att ägaren, i form av regeringen, rimligen kan ha en del synpunkter på hur man vill att de här sakerna ska utvecklas. Inte minst infrastrukturministern bör vara en av de personer i regeringen som har en hel del synpunkter på hur svenskt flyg ska utvecklas och hur de interkontinentala flyglinjerna ska utvecklas. Det väljer dock ministern att inte beröra, och det tycker jag är väldigt tråkigt. Jag upprepar mina två frågor för att se om ministern har något svar nu i stället. Den första frågan är helt enkelt om infrastrukturministern ser någon sannolikhet i att kan attrahera fler långa flyglinjer om man flyttar över samtlig kapacitet som finns på . Är det alltså möjligt att fortsätta utveckla om man lägger ned ? Det blir nämligen plötsligt väldigt fullt på i så fall. Den andra frågan jag ställde till infrastrukturministern är om hon ser att det finns något motsatsförhållande när det gäller att bygga ut kapacitet. Det är viktigt att säga att vi är överens om att vi ska fortsätta utveckla ; det är en väldigt viktig flygplats för hela . Finns det något motsatsförhållande i att bygga ut kapacitet och bevara för att sköta en del av inrikesflyget? Dessa två frågor har jag ställt, men jag tycker inte att jag har fått någon form av tillfredsställande svar från ministern. 105 (FP): Det här är en fråga som vi har diskuterat och debatterat ett antal gånger under förra riksdagsåret. Eftersom vi nu har ett nytt riksdagsår får vi väl starta om igen. Jag kan hålla med om att han kanske inte fick så mycket svar på sina frågor. Men i svaret understryks än en gång att det inte har fattats några beslut om att avveckla . På något vis känns det som ett mantra som upprepas. Jag vet inte riktigt hur man ska tolka det, om det egentligen är någonting som pågår, och vet inte vad regeringen vill i grunden. Först och främst kan vi konstatera, precis som , att vi har gjort ett tillkännagivande här i . Det gör att det finns en majoritet i som inte stöder processen för att titta på en nedläggning av . Vi har diskuterat om det har något konstitutionellt värde, och det kanske vi kan lämna därhän. Men icke förty finns det faktiskt en majoritet här i – vad det nu kan leda till. Det som samordnaren uttalade ganska tidigt var att han inte kunde se att det i närtid finns möjlighet att lägga ned . Jag uppfattade det då som att pratade om tiden och att är det egentligen inte aktuellt. har vi en period fram till , och det är klart att det inte är en evig tid. Men är det en osäkerhet om vad som egentligen händer och vad regeringen i grunden vill här. Det tål väl att upprepa de argument vi hade förra riksdagsåret. Vi satte flygperspektivet mot bostadsperspektivet och var trots allt ganska överens om att det här är en nationell fråga och inte en lokal bostadspolitisk fråga i . Sedan är jag naturligtvis den förste att ställa mig bakom att det finns ett problem med bostadsbristen i och att det måste lösas. Men de analyser som gjordes visar ändå att det här inte är den snabba lösningen på bostadsbristen i , utan den får lösas på annat sätt. Det finns ett systemtänk inom bostadsbyggandet, men det ska vi inte diskutera . Men jag vill än en gång poängtera, så att vi inte tappar det, att det inte finns något motsatsförhållande mellan och . Jag har svårt att se att det skulle finnas. är ju navet i den regionala flygtrafiken i , och detta faktum har inte förändrats sedan vi diskuterade frågan senast. 106 Statsrådet (S): Precis som påpekade är det här en favorit i repris. Jag har stått i den här talarstolen och redogjort för regeringens hållning i den här frågan otaliga gånger vid det här laget, och jag gör det jättegärna igen. Regeringen har valt att be en samordnare att titta på hur man kan både bevara nuvarande kapacitet för flygtrafiken i och tillgodose kommande kapacitetsbehov av flygtrafik till och från samt om det är möjligt att kombinera med att frigöra den plats där finns för bostadsändamål. Det är det som finns. Det finns alltså inget beslut om att lägga ned . Det är heller inte så att det finns ett utredningsuppdrag att lägga ned . Det finns ett uppdrag att se om det finns möjlighet att flytta den verksamhet som finns på till eller andra närliggande flygplatser, bibehålla nuvarande kapacitet och tillgodose kommande kapacitetsbehov. Till detta kan läggas att är en ganska liten stad i världen. Det är klart att om man har två så närliggande flygplatser blir resandeunderlaget på den stora internationella flygplatsen något mindre än om man hade samlat trafiken till ett och samma ställe. Tittar vi på hur flygtrafiken i världen utvecklas ser vi att ett antal flygplatser, både väldigt nära och i , utvecklas till tydliga transitflygplatser där man samlar trafik på ett och samma ställe därför att det ger ett resandeunderlag som motiverar flygbolag att etablera flyglinjer. Jag tror inte att man kan överskatta betydelsen av att utvecklas positivt. Det handlar om konkurrenskraft genom att vi kan utveckla vår turistnäring i . Vi kan nog inte räkna med att människor kommer att kunna flyga direkt från stora delar av världen till varje flygplats i , utan vi behöver nog kraftsamla kring någon eller ett par flygplatser för att få den kraften i turistnäringen. Men det handlar också om vår förmåga att attrahera företag, både nya företag som vi vill ska etablera sig i och företag som redan finns här med sina huvudkontor, som vi alla vet är en oerhört viktig funktion för att bibehålla konkurrenskraft. I det perspektivet är det naturligtvis viktigt att vi har en attraktiv internationell flygplats i huvudstad som gör att det är attraktivt att etablera eller behålla huvudkontor i den här regionen och i . Om vi tänker att det inte bara är i som huvudkontoren ska kunna ligga utan runt om i , blir funktion som transitflygplats också ut till regionerna kanske mer avgörande än vad vi riktigt fångar. Jag tycker att det är värt att föra de resonemangen. Sedan vet jag att det är oerhört problematiskt med utifrån miljötillstånd, utbyggnadsmöjligheter och allt möjligt annat. Men om man nu ska prata om flygkapacitet och flygets roll i ett framtida transportsystem och också flygets roll för kommande arbetstillfällen och miljöpåverkan tycker jag att det är rimligt att också beröra dessa frågor. Men kan vi inte släppa den ständiga återkomsten till att inom en väldigt snar framtid skulle vara nedlagd, för det börjar bli lite tjatigt. 107 (M): Låt mig börja med att säga att jag är den förste att inte vilja vara tjatig i den här kammaren. Det skulle lätt kunna uppnås om den regering vi har i lyssnade på majoriteten i . Då skulle vi inte behöva vara så tjatiga med regeringen. Det finns ju faktiskt en möjlighet för regeringen att hörsamma vad säger. Och har sagt att man inte ska ha den här förhandlingspersonen. Vi har också ett enigt konstitutionsutskott som har fällt regeringen på den punkten, det vill säga att det har kritiserat regeringen väldigt hårt för hur man tillsatte förhandlingspersonen. Det finns alltså goda möjligheter för regeringen att slippa stå här och tycka att det blir tjatigt. Lyssna på riksdag! Det är det regeringen ska göra. Jag har ställt och kommer att fortsätta ställa frågor om hur flyget ska kunna utvecklas i , och ministern har möjligheten att faktiskt svara på de frågor jag ställer. Då behöver jag inte ställa om frågorna. Det blir så mycket enklare då. Jag ställer dem igen: Vad vill egentligen den här regeringen med ? Ni säger att det inte är någon fara, att ni vill ha kvar , men ni tillsätter förhandlingspersoner för att avveckla flygplatsen. Det gör att det blir lite svårt för en utomstående att se vad det är regeringen vill. Osäkerheten är stor ute i landet just på den här punkten, och ni har goda möjligheter att stilla den oron. Vad vill ministern själv egentligen med ? Det finns goda möjligheter att ge ett svar här i kammaren. Ser ministern några problem med att skapa den här osäkerheten? Detta är frågor som ministern har full möjlighet att besvara i den här kammaren. Om vi då går över till själva sakfrågan är skälet till att den här historiskt svaga regeringen inte har stöd i riksdag ganska enkelt. Det blir fullt på ifall vi ska plocka ned alla flygplan i peaktid i på en enda flygplats, så som det ser ut . Då kommer det att bli fullt. Man kan inte smeta ut flygtillgängligheten över dygnets alla timmar, så som en del på regeringssidan vill framhäva, för den som ska ta sig till för ett möte och hem från mötet vill komma fram under en . Det vill säga att det finns peaktider och /kvällen då alla vill resa. Det är då man behöver ha god tillgänglighet till huvudstaden, och det når vi med de två flygplatserna på det sätt som det ser ut . Ministern säger att man vill utveckla . Låt mig påminna om att det största hotet mot att utveckla inte är inrikespolitiskt, utan det handlar om de konkurrentflygplatser som finns runt oss: , och . Där har man aggressiva flygbolag som försöker utveckla och mata trafik till dessa flygplatser. Det enskilt största hotet mot att utveckla är en flygskatt. Om ministern på fullaste allvar menar att det finns en ambition att utveckla , låt oss då inte behöva läsa att regeringen tänker införa en flygskatt. I detta anförande instämde (M). 108 (FP): Jag får hålla med om att det är en repris. Jag vet inte om det är en favorit men dock en repris. Jag kan väl också hålla med ministern om att vi kan lägga denna debatt åt sidan då det inte har tagits några beslut. Men ska vi tolka det som att det inte kommer att tas några beslut heller? Varför pågår i så fall hela denna process som har diskuterats i vid åtskilliga tillfällen? Ska vi kunna lägga debatten åt sidan måste ministern vara mycket tydlig med att det inte finns på dagordningen att lägga ned inom i alla fall – någonsin är kanske att ta i. Det är ungefär det budskap samordnaren ger. Vi har dock inte hört det från ministern. Men det finns tillfälle, och då får vi kanske ta det beskedet som ett besked.