prot · H20965 · 2015-03-03 00:00:00 — Om vi tittar på röjningsbehovet i svenskt skogsbruk ser vi att det finns stora behov. Det handlar om att säkerställa skogen om 50, 60, när man vidtar åtgärder. Skogen är en enorm resurs för industrin och jobben men också för besöksnäringen, som jag tror kommer att diskuteras i det nationella skogsprogrammet. Skogen är en tillgång för att människor ska kunna uppleva naturen. Inte minst är skogen en enorm tillgång i klimatarbetet, som var inne på. 43 (M): Jag förstår inte varför skulle ta upp det där om röjningsberg och plantering. Jag blev nämligen uppringd av min skogsägarförening, Mellanskog, som påminde mig om att jag skulle köpa plantor. Vi kan väl plantera dem tillsammans i vår; det kräver mycket jobb och det släpar efter. Det är jag den förste att erkänna. Vad gäller det som sa har jag en liten fundering. Jag ska chocka henne med att säga att jag motionerat i kommun om att vi ska använda oss av den så kallade Lübeckmodellen, det vill säga ha ett lite speciellt skogsbruk i kommun, när kommunen är ägare, just för att visa hänsyn och ha en annan avverkningsmodell. Egentligen är det lite större frihet under ansvar man behöver. pekar på problemet med att vissa saker inte har blivit gjorda. Om vi tittar tillbaka historiskt ser vi att en del envisa markägare, så här med facit i hand, nog har gjort rätt. Det är kanske tur att det finns många privata skogsägare, för då blir skogen inte skött på exakt samma sätt. Det tror jag är en mycket god garant för den biologiska mångfalden. Jag ska ge S-MP-regeringen ett erkännande för att de avsatt mer pengar till skogsägare när dessa avsätter skog. Där måste jag medge att regeringens idé är bättre än vår. Därmed har jag sagt det. Vad gäller tycker jag att han har många vettiga argument. Jag tror att vi har ganska stor samsyn. Naturligtvis är det viktigt att vi får järnvägen. Den kan vara bra för godstransporter över huvud taget, och ofta behövs inte samma säkerhetskrav som för passagerartrafik. Vi har ett bra exempel från Fiskarheden, och nedåt, där man testkör. Jag hoppas att det kan fortsätta. 44 (M): Ett tack till ministern för det mycket välkomna beskedet att regeringen anser att den nuvarande skogsvårdslagen är bra. Det har till exempel vice statsministern inte gett uttryck för. Hon har argumenterar för att behöver en helt ny skogspolitik. Därför välkomnar jag verkligen att vi av ansvarig minister får ett tydligt besked i kammaren om att den nuvarande skogsvårdslagen och den nuvarande skogsvårdspolitiken i grunden är bra. Det är ett mycket välkommet besked. Jag undrar fortfarande vad som gäller beträffande etappmålen. Den förra regeringen fattade så sent som beslut om nya etappmål som innebar att ytterligare skogsmark skulle skyddas genom formella avsättningar, och man trodde och hoppades att ytterligare kunde skyddas genom frivilliga avsättningar. Den nuvarande regeringen har sagt att man ska återkomma med nya etappmål, att ambitionerna inte räcker. Därför vill jag naturligtvis höra vilken ambitionsnivå regeringen har och hur man ser på den genuint svåra avvägningen mellan å ena sidan att skydda mark och å andra sidan att skapa förutsättningar för att få fram de nya produkter som till exempel talade om. Om vi ska kunna bygga mer av skogsråvaran måste vi bruka skogen. Det går inte att både ha skogen kvar ståendes och få ut produkter av den. Vissa politiker verkar ha lite svårt att inse att den avvägningen måste göras. Därför upprepar jag frågan till ministern om de planerade nya etappmålen. 45 Statsrådet (S): Det är klart att man måste titta på dem . Sedan tror jag att vi också måste fundera lite grann på hur vi skyddar skogen och kanske börja ha mer kvalitetstänkande när vi skyddar och tar hand om den. Framför allt måste vi ta hand om de skogsägare som gör frivilliga åtaganden. Vi kan inte bara strunta i dem och säga att vi inte ersätter dem. Tack, , för erkännandet! Skogen är en enorm resurs. Den kan bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet, inte minst ute på svensk landsbygd. Det nationella skogsprogrammet är en oerhört viktig plattform för att gå vidare på skogssidan. Vi menar från regeringen att det behövs en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter och bidrar till utveckling och en mer biobaserad ekonomi. Man måste ta till vara skogens hela värdekedja. Jag tycker att den här debatten har visat att det finns ganska stor samsyn i de här frågorna. Jag vill tacka alla debattörer för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:268 om skogsnäringens roll i klimatomställningen 46 Statsrådet (S): har frågat klimat- och miljöministern tillika vice statsministern hur hon ser på risken att regeringens planerade kilometerskatt kommer att försvåra den svenska klimatomställningen genom att utbudet av biobränsle minskar samt hur ministern ser på skogsnäringens roll i klimatomställningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har de svenska utsläppen av växthusgaser minskat betydligt. Detta har skett som vi har haft ekonomisk tillväxt. En stor orsak till denna utveckling är den kraftigt ökade användningen av bioenergi från den svenska skogen som ersätter fossila bränslen. Den främsta faktorn var introduktionen av skatt på utsläpp, som gjorde att fossila bränslen i till exempel värmeverk i högre grad fick bära sina kostnader för samhällsekonomin. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det tillsätts en utredning för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt kan utformas. Genom en sådan skatt kan även den tunga trafiken i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin, vilket kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen. Detta skulle även kunna bidra till att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart, där så är möjligt. Skatten bedöms även kunna bidra till ökade möjligheter till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. Effekten av en vägslitageskatt beror naturligtvis på hur den utformas men även på vilka övriga styrmedel och regelverk som finns och på hur intäkterna från skatten används. Det är regeringens tydliga målsättning att användningen av förnybar energi ska öka. Biobränslena har därför en viktig roll att spela. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen. Det kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera hur skatten närmare ska utformas liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer, inte minst för skogsnäringen. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. Som bland andra finansministern betonat i svar på tidigare interpellationer är skogsnäringen en av viktigaste basnäringar, med stor potential att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Skogen har också en positiv betydelse för att motverka klimatförändringarna och för att klimatmålen ska nås genom upptag och inlagring av koldioxid i växande skog och i produkter, samt som källa till förnybar råvara för energi och klimatsmarta produkter. Det finns potential att ytterligare öka skogens produktion av biomassa. Detta får dock inte gå ut över miljömål som Levande skogar, Ett rikt växt- och djurliv eller Ingen övergödning. En hög och stabil skogstillväxt är grundläggande bland annat för att långsiktigt tillvarata skogens betydelse för klimatarbetet och för att möta ökad efterfrågan på biomassa. Regeringen fortsätter nu det av den förra regeringen påbörjade arbetet med ett nationellt skogsprogram. Genom ett nationellt skogsprogram prioriterar regeringen innovation och satsningar på nya produkter från skogens hela värdekedja för att motverka klimatförändringar och öka sysselsättning och tillväxt i hela . 47 (M): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. är ett klimatpolitiskt föregångsland. Vi har höga ambitioner och höga målsättningar. Under Alliansens tid satte vi upp visionen om att vi inte ska ha några nettoutsläpp alls 2050. Skogen och skogsnäringen är en viktig del i omställningen till ett utan nettoutsläpp. Alliansen var särskilt framgångsrik i klimatarbetet. Under Alliansens tid höjdes tempot i klimatomställningen. minskade utsläppen med hela , vilket kan jämföras med de 6 som utsläppen sjönk med –2005, då S regerade med stöd av och . Utsläppsminskningstakten var alltså närapå dubbelt så hög under Alliansens tid som under den föregående . Tittar man tillbaka lite längre ser man att de svenska utsläppen har sjunkit med som vår bnp vuxit med . Precis som ministern sa i sitt svar är en viktig del av den svenska framgångssagan på klimatområdet just skogen och att vi har haft möjlighet att använda oss av bioenergi från skogen och därmed fasa ut en stor del av vårt behov av olja till framför allt uppvärmning. Jag ser fortsatt skogen och skogsnäringen som en oerhört viktig del i vårt klimatarbete. Jag är övertygad om att skogens roll som klimathjälte kan bli ännu mycket större om näringen får rätt förutsättningar. Därför ställde jag den interpellation till klimatminister som vi nu debatterar. Jag beklagar och tycker att det är bekymmersamt att klimatministern inte är beredd att diskutera de här frågeställningarna med mig. Den fråga som väcks hos mig är naturligtvis om klimatministern inte ser skogens stora potential för klimatomställningen och om klimatministern inte är beredd att diskutera de svåra avvägningar som ibland krävs mot andra miljömål. Men , herr talman, åter till själva svaret på min interpellation! Ministern undvek att svara på min fråga om risken för att kilometerskatten bromsar den svenska klimatomställningen genom att utbudet av biobränsle minskar. Därför skulle jag vilja upprepa min fråga. Ser inte ministern risken att den av regeringen föreslagna straffskatten på avstånd minskar utbudet av biobränsle och därmed minskar våra möjligheter att fasa ut olja och sänka våra utsläpp? Det är lite lustigt, men skatten motiveras ofta utifrån ett klimatperspektiv. Det är dock ingen skatt på utsläpp utan en straffskatt på avstånd. Det blir alltså ingen drivkraft för att sänka några utsläpp. Den konsekvens som skatten riskerar att få är att det helt enkelt inte blir lönsamt att transportera biobränsle från skogar i till exempel norra ned hit till och , där efterfrågan på bränslet är som störst. Utifrån ett klimatperspektiv riskerar skatten att bli kontraproduktiv. Min fråga till ministern är fortsatt: Ser inte landsbygdsministern denna uppenbara risk? 48 Statsrådet (S): När det gäller vägslitageavgiften eller vägslitageskatten finns det många delar. Vi vill föra över fler transporter från väg till framför allt järnväg och även sjöfart. Vi är också medvetna om att det inte går järnväg eller båtar till alla skogsskiften. Jag kan inte föregå exakt hur den här utredningen kommer att se på dessa olika delar där den typ av transportslag som vi vill lyfta över tonnage på inte finns. Det här kommer man säkerligen på något sätt att vara tvungen att ta hänsyn till. Det finns också en annan dimension i det här med avståndsbaserad vägslitageavgift. När svenska åkerier åker till andra länder i får de betala avgift. Men när man åker till behöver man inte betala någonting. Man kan till och med köra med dubbla dieseltankar för att slippa betala skatt för det. Det här är ett stort problem för svensk åkerinäring. Vi ser att svensk åkerinäring har väldigt svårt att klara sig i många stycken. Det finns alltså många olika dimensioner när det gäller vägslitageavgiften eller vägslitageskatten. Men jag vill inte föregå den utredning som ska göras av detta. 49 (M): Jag ser att jag bara fått i talartid. Jag kanske får be herr talmannen att ge mig . Tack, herr talman, för mina ! De krävs i ett så stort och viktigt ämne. Jag blev lite förvånad över att landsbygdsministern för sin del inte använde hela sin talartid. Jag ställde förvisso en konkret fråga om just kilometerskatten, men jag ställde också en fråga om skogens roll i klimatomställningen i stort. De aspekterna vill uppenbarligen inte ministern gå in på ytterligare. Det är också lite därför jag var besviken över att klimatminister valde att inte svara på den här interpellationen. Det är angeläget att vi tar en diskussion om skogspolitiken i relation till klimatpolitiken. Det är två politikområden som går hand i hand och hör intimt samman. Man måste som politiker göra de avvägningarna mellan å ena sidan till exempel skydd av värdefull natur och å andra sidan behovet av att bruka skogen och få ut så mycket biomassa som möjligt för att i sin tur kunna ersätta fossil energi, betong i konstruktioner och så vidare. Det fann jag en aning anmärkningsvärt. Regeringen vill införa en straffskatt på avstånd, en kilometerskatt, eller en vägslitageavgift som det heter på socialdemokratiska. Den skulle slå särskilt hårt mot landsbygden och skogsnäringen, som är största transportköpare. Jag är rädd för att den också skulle slå hårt mot klimatet. Skogsbränslesortimentet är väldigt priskänsligt. Det är betingat med ganska låga priser. Transportkostnaden utgör en väldigt stor del av den totala prislappen. Den vägslitageavgift som regeringen har skisserat på med en prislapp på per körd kilometer skulle i ett slag öka transportkostnaderna . Det är en kostnadsökning som inte går obemärkt förbi. Risken är då att restprodukterna från en avverkning blir kvar i skogen för att det helt enkelt inte är lönsamt att ta ut dem. Då har vi ett energibehov som tidigare täcktes av förnybar råvara från skogen som måste täckas av till exempel fossil olja eller kol. Frågan är om det är vad regeringen önskar med den tänkta kilometerskatten. Jag hoppas innerligt att regeringen skyndsamt kommer med ett besked om att ge skogsnäringen möjlighet att sänka sina utsläpp och sina transportkostnader genom att använda sig av längre och tyngre fordon. Detta blir en ganska skev debatt där regeringen å ena sidan vill straffbeskatta skogsnäringen men å andra sidan inte är beredd att skyndsamt ge den möjligheter att sänka sina utsläpp och sina kostnader. Det är bekymmersamt att vi har en regering som arbetar frenetiskt för att komma på nya sätt att beskatta vår industri och våra företag men som uppenbarligen inte jobbar lika frenetiskt och intensivt för att ta fram förutsättningar för fler jobb och lägre utsläpp. Jag vore tacksam om landsbygdsminister kunde säga något om regeringens syn på skogsnäringens roll i klimatomställningen i lite bredare bemärkelse. 50 Statsrådet (S): Jag svarade egentligen i den förra interpellationsdebatten om skogens roll i klimatomställningen. Men jag ska upprepa hur jag ser på det, även om jag inte tänker använda . Du får gärna låna av mig. En debatt går inte ut på att man använder . Det är inte så man bedriver en debatt. Jag tror att skogen har en enorm roll. Av yta är skogsbeklädd. Det finns inget land i som slår oss. Om det är något land som skulle kunna lyckas att komma ifrån det fossila bränslet och det beroende vi har av det så är det , om vi gör rätt saker. Är det är något land som har en resurs som skulle kunna ta upp så mycket CO2 som svensk skog? Vilket land slår , i varje fall i ? Jag tror att vi har en enorm resurs i vår skog när det gäller klimatomställningen. Det är alltid intressant att höra borgerliga debattörer nu men också före valet. De har massor med olika beräkningar på hur vägslitageavgiften skulle slå. De har sifferverk och uträkningar på någonting som inte finns. På någonting som inte finns har man räknat fram att det finns. Det finns inget regelverk för hur det exakt ska se ut. Det är tänkt att det ska vara en vägslitagekoefficient om hälsofarliga utsläpp och buller. Det finns också en differentiering som man kommer att ha mellan tätbebyggda områden och icke tätbebyggda områden. När man diskuterar den här frågan är det inte seriöst att börjar använda siffror och säga att det slår med per kilometer eller si eller så. Vi vet att det finns beräkningar på att det ska ta in ungefär 4 miljarder. De totala godstransporterna är på drygt 300 miljarder. Det är en ganska liten del i helheten. Men exakt hur det kommer att utformas kan jag inte gå in på . 51 (M): Det finns inte något färdigt förslag om vägslitageavgiften. Jag hoppas innerligt att regeringen tar sitt förnuft till fånga och inser att det är en straffskatt på svenskt landsbygd och inte minst på svensk skogsindustri som är kontraproduktiv. Den riskerar att slå hårt mot jobben, tillväxten men också mot klimatet genom att det blir olönsamt att ta ut den förnybara energin ur skogen. Det är den energi som vi så väl behöver om vi klara våra högt uppsatta klimatutmaningar. Jag skulle vilja kommentera det som ministern i ett tidigare inlägg sa om att kilometerskatten skulle vara ett sätt att skapa en sjystare konkurrens mellan inhemska och utländska åkare. Så är det absolut inte. Det är en skatt som skulle betalas av åkare oavsett om man har svensk eller polsk registreringsskylt. Det blir bara ökade kostnader för dem båda. Möjligen kan jag gissa att det svenska åkeriet kanske skulle vara något piggare och snabbare med att följa de nya reglerna och i högre utsträckning snabbt betala in de skatter som regeringen lägger på näringen. Jag tror inte att det skulle innebära sjystare konkurrensvillkor i branschen. Men jag delar ministerns uppfattning om att det finns bekymmer i branschen, och det behöver vi komma till rätta med. Återigen vill jag upprepa en vädjan till regeringen om att ta sig en funderare kring om det verkligen är så klokt att i ett land med stora avstånd straffbeskatta avstånd. Det skulle slå hårt mot jobben, mot skogsindustrin men också, som jag har försökt visa i interpellationsdebatten, mot våra ambitioner att sänka klimatutsläppen. 52 Statsrådet (S): Jag sa i mitt förra anförande att även utsläpp kommer att vägas in när det gäller hur skatten utformas. När det gäller miljöbelastning och särskilt svensk fordonsflotta på åkerisidan vet vi att det är väldigt moderna lastbilar man har. De är betydligt miljövänligare än många andra fordon som kommer in och trafikerar i vårt land. Jag är övertygad om att en sådan skatt kommer att premiera just dem som har den typen av fordon. En vägslitageavgift kommer att överlappa med nuvarande fordonsskatter för svenska lastbilar. Det innebär givetvis att man kan reducera den skatt som finns när det här systemet införs. Det handlar om att kunna återföra medel till att förstärka vårt vägnät som är i väldigt stort behov av det. Ett hållbart och konkurrenskraftigt skogsbruk är en av mina viktiga målsättningar som landsbygdsminister. Jag hoppas också att det nationella skogsprogrammet ska leda till ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet och bidra till nödvändig klimatomställning som redan påbörjats. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:278 om livsmedelsstrategin 53 Statsrådet (S): har frågat mig om arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi har påbörjats , vilka direktiv som har givits och vilka livsmedelsområden som kommer att behandlas i livsmedelsstrategin. Låt mig börja med att säga att jag välkomnar möjligheten att få prata om just den här frågan i kammaren. Jag vill medverka till att ta fram en bred livsmedelsstrategi. En långsiktig livsmedelsstrategi ska tas fram för att öka matproduktionen i och stödja ökad svensk och miljöinriktad matkonsumtion. En offensiv satsning på ekologisk produktion och konsumtion genomförs. En sådan strategi ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Avsikten är att åstadkomma en långsiktig strategi som överlever såväl riksdagsval som koalitioner. I arbetet med strategin kommer åtgärdsförslag från att beaktas. Jordbruksnäringens utveckling och produktion kommer att vara central, men övriga delar av kedjan är avgörande för möjligheten att skapa jobb och hållbar tillväxt. Livsmedelsstrategin ska också bidra till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Andra viktiga delar är en innovativ och exportinriktad livsmedelsindustri och hur konsumenternas intressen tas till vara. Jag kan lämna trygga besked om att arbetet har börjat. I regeringen arbetar vi intensivt med detta. Jag kommer att utlysa en formell start på strategiarbetet och hälsar välkommen att delta i det startskottet. 54 (M): Tack för svaret, landsbygdsministern! Jag började med att ställa en skriftlig fråga till ministern , för att stämma av om arbetet hade kommit igång. Då fick jag till svar att det var på gång och att man skulle besluta om en projektplan . Min första till ministern är: Beslutades den projektplanen , som ministern skrev i det tidigare svaret? Anledningen är denna. Jag har känt att när ministern åker runt i landet hänvisar han ofta till att livsmedelsstrategin ska lösa alla framtidens bekymmer när det gäller svenskt lantbruk och svensk landsbygd i övrigt. Men jag har inte sett någon handling när det gäller själva arbetet med att verkligen få igång livsmedelsstrategin. Det är positivt att ministern talar om mötet , som jag också känner till. Då ska Alliansens konkurrenskraftsutredning presenteras, och mötet ska vara en uppstart på arbetet med livsmedelsstrategin. Det står i svaret att ministern har tänkt göra vissa uppdelningar av arbetet och återkomma med avrapporteringar. Då är min andra fråga: När kommer avrapporteringarna, och vilka uppdelningar kommer man att göra i det vidare arbetet? Som välkänt för många har vi en mjölkkris i . Svensk livsmedelsproduktion minskar. Man har också av ministern begärt lättnader i fråga om skatter och regelverk. Men detta har än så länge avvisats helt av ministern. Jag skulle gärna vilja ha besked. Om man kommer vidare med livsmedelsstrategin måste det väl finnas ett visst intresse av att lantbruket klarar sig tills livsmedelsstrategin får genomslag, kanske , och sedan efter eventuella ytterligare beslut, med något halvår innan propositioner och annat ligger på bordet. Därför vore det bra om ministern även lyssnade in den akuta kris som finns i svenskt lantbruk, framför allt på mjölksidan. Jag blir rädd när jag läser Socialdemokraternas egen livsmedelsstrategi. Det är rätt många sidor. Den innehåller nya skatter, nya pekpinnar, nya avgifter och en ökad satsning på enbart ekologisk produktion. Läser jag dessutom livsmedelsidéer ser jag att det är en hundraprocentig ekologisk produktion i som man tänker gå vidare med. Då vill jag för det tredje fråga: Är det ett helt nytt omtag , när vi försöker komma överens brett mellan partierna, eller är det Socialdemokraternas egen livsmedelsstrategi och förslag på skatter och idéer som ligger till grund för ministerns fortsatta arbete? Har det givits några direktiv om att man vill ha med detta på något sätt i livsmedelsstrategin? Vill man ha in nya köttskatter och förändringar av gårdsstödet? Kommer gårdsförsäljning av öl och vin att finnas med i livsmedelsstrategin? Kommer strandskyddet, som ministern ofta talar sig varm för runt om i landet, att finnas med i livsmedelsstrategin eller i landsbygdsidéerna? Hur blir det med lastbilsskatt, konstgödselskatt, dieselskatt, köttskatt och avgifter? Är detta ett villkor i livsmedelsstrategin, eller är ministern beredd att avvara alla de här sakerna och lägga fram ett blankt papper för att titta vidare på hur vi ska lösa svensk livsmedelsproduktion och svenskt lantbruks överlevnad? 55 (MP): Jag vet inte om jag vågar ställa några mer frågor till landsbygdsministern. Han fick så många av att han kanske inte hinner svara på några fler. Jag tycker att det är jättehäftigt att startskottet för arbetet med den svenska livsmedelsstrategin går . Vi har en inbjudan, i alla fall till miljö- och jordbruksutskottet och även till andra utskott, att få vara med på den här eftermiddagen. Det ska bli spännande av flera skäl. Precis som ministern nämnde kommer en viktig del i arbetet att handla om åtgärder för att öka den svenska ekologiska matproduktionen. Det är viktigt av flera skäl. Det handlar om folkhälsa och miljö, men det handlar också om tillväxten av den svenska jordbrukssektorn.