prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — Men jag måste säga att jag är påverkad av president besked om hur viktig EU:s sammanhållning är. utveckling får man helt enkelt följa, och den följer man. Vi måste självfallet behandla frågan om vilka från som ska komma. 144 (KD): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Jag har tänkt ställa en fråga om , ett land där det råder stor oro och där Islamiska staten just nu ökar sin närvaro. Det framgår av den skriftliga rapporteringen att tar situationen i på stort allvar. Det framgår också av skrivelsen att så fort det finns ett avtal och en samlingsregering på plats är EU berett att använda alla sina instrument för att ge stöd. Det har framkommit, dels i medierna, dels i slutsatserna från utrikesministrarnas möte, att det kan bli aktuellt med en fredsstyrka i . Jag skulle vilja fråga statsministern om det går att säga någonting om vad detta skulle kunna innebära för . Hur skulle kunna involveras i en sådan här insats? Hur skulle kunna bidra? 145 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Oavsett var ett land ligger är en sådan kris oerhört viktig i sig. Men det är faktiskt också så att ligger precis i närheten av vårt område. Det är oerhört viktigt att vi är engagerade och bidrar. Det första val som är gjort är att stödja ansträngningarna från och det speciella sändebudet för att få till en politisk lösning och naturligtvis helst en nationell samlingsregering. Det är det vi uttrycker. Olika insatser ska också bygga på att vi ska underbygga och stödja FN:s insatser. Vi ska självfallet inte gå in i någonting som kan motverka detta. Vi har talat om att vi vill att det ska vara på det sättet. Vad den höga representanten har i uppgift är att återkomma med olika förslag. Ifall det finns ett avtal och en samlingsregering ska implementeras, hur kan då Europeiska unionen stödja utvecklingen? Även utrikesministrarna har i uppgift att återkomma i den frågan. 146 (KD): Jag tackar statsministern för svaret. Jag tänkte också ställa en kort fråga om TTIP för att följa upp den fråga som från ställde tidigare om att kommissionen och medlemsländerna ska kommunicera fördelarna med detta handelsavtal. I motsats till från ser jag detta som någonting positivt. Jag skulle vilja fråga statsministern om det går att konkretisera hur statsministern och regeringen anser att detta skulle kunna ske. 147 Statsminister (S): Det är självfallet upp till både kommissionen och respektive medlemsland att kommunicera detta. Vi har varit tydliga. Det ligger i det mandatet. I slutsatserna gavs det uttryck för att vi vill att förhandlingarna ska vara ambitiösa och djupa, men också breda i den meningen att olika områden ska omfattas av avtalet, och att vi vill att de ska slutföras . På olika sätt ger vi uttryck för detta stöd för förhandlingarna. Jag menar att det pågår . Vi har ingen speciell kampanj på gång, om det är det som avses. Men vi kommer på många olika sätt att tala om att förhandlingarna pågår och att vi vill att de ska gå i mål och slutföras. 148 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Apropå TTIP och handelsavtalet med vill jag verkligen understryka att vi ger all support till statsministerns ansträngningar för att få till ett sådant avtal. Jag välkomnar verkligen att rådsslutsatserna är väldigt tydliga med att och EU bör göra allt för att få till ett ambitiöst handelsavtal. Flera företrädare för Alliansen har framfört kritik när det gäller Junckerplanen och vår skepsis mot huruvida den kommer att leverera fler jobb och ökad tillväxt, men handelsavtalet med ser vi som fundamentalt viktigt för det fortsatta jobbskapandet i och . Det är jätteviktigt att statsministern i sina kontakter, inte minst kanske med de kritiska länderna inom Europeiska unionen, argumenterar för betydelsen av att få till det här handelsavtalet. Men, herr talman, jag tänkte egentligen ställa frågor om energiunionen. Som statsministern har sagt innehåller den fem olika dimensioner. Förhoppningsvis ska energiunionen skapa något av ett paraply för energi- och klimatpolitiken och få till en mer samlad diskussion om dessa oerhört viktiga frågeställningar. Återrapportering från Europeiska rådets möte En förhoppning som jag har, herr talman, är att energiunionen i mycket också ska handla om att komma till rätta med det implementeringsunderskott som dessvärre finns. Det har fattats väldigt många beslut på energiområdet, inte minst när det gäller att fördjupa den inre marknaden, men besluten och lagstiftningen är inte fullt ut implementerade. Min fråga till statsministern är hur han och regeringen avser att agera för att säkerställa att implementeringen tar fart och att energiunionen blir ett verktyg för att höja tempot i implementeringen. 149 Statsminister (S): Det här är en gemensam strategi som bygger på att respektive land får välja sin energimix. Det har varit tydligt, också på det senaste europeiska rådsmötet, att vi inte tänker gå in i någonting där helt plötsligt EU ska styra vilken mix vi ska ha, utan det är upp till var och en att se till. Det är också upp till var och en att se till att vi kan ha överförbar energi mellan länderna. Där kan jag säga att redan är långt före den målsättning som finns, med först och sedan vidare. Andra länder har större problem. och är de två länder som har sämst möjligheter. För deras överföring från Iberiska halvön upp till resten av kontinenten pågår investeringar för att de ska komma i kapp. finns det målsättningar för alla att bidra och se till att vi kopplar ihop oss på ett sådant sätt att vi får en effektivare energiöverföring. är redan långt förbi det målet. I alla de andra dimensionerna vad gäller förnybart och så vidare har respektive land en gemensam strategi för vår energipolitik med förnybart, energieffektivisering och så vidare. som vi har en gemensam strategi är det viktigt att inte kliva över linjen och komma i någon situation där vi själva inte får fatta beslut så att vi får rätt energimix utifrån våra förutsättningar. Det vill jag dock vara noga med. 150 (M): Jag ställde egentligen inte någon fråga om energimixen. Vi från och Alliansen har varit oerhört tydliga med att det just måste vara en nationell angelägenhet att utforma sin energipolitik. Vi tycker att det är väldigt viktigt att vi kommer framåt i frågan när det gäller att just etablera en inre marknad för energi. Det var närmast det som min fråga handlade om och hur regeringen och statsministern avser att verka för att komma till rätta med det implementeringsunderskott som finns. har en potentiell väldigt viktig roll att spela när det gäller att skapa en bättre försörjningstrygghet inom . och kan ses lite som ett batteri för övriga när det gäller energi. Min fråga till statsministern är hur han ser kapacitetsuppbyggnaden när det gäller energiunionen, hur den ökade efterfrågan på inte minst el kan mötas i och om ska vara en importör eller exportör av el. 151 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag menade med det jag sa om energimixen att det ska följas land för land hur det implementeras. Land för land måste få besluta självt om sin energimix. Det som är det gemensamma åtagandet är bland annat hur vi överför och ser till att vi har överförbar energi mellan de olika länderna. En sådan sak följs naturligtvis upp regelbundet av kommissionen. Frågan är dock viktig. Jag har ställt den till flera. Är vi säkra på att vi har en energimarknad där vi har ett överskott och inte ett underskott? – om jag nu förstod frågan rätt från . Den är oerhört viktig. Det är därför vi måste följa den mycket noga. Om än det är upp till de olika länderna att fatta beslut om sin energimix måste vi veta att vi helst har ett överskott på energi. Då kan vi pressa priser. Har vi ett underskott kommer vi att få ökade priser, och dit ska vi inte. Frågan är rätt ställd. 152 (M): Att frågorna om tillväxt och sysselsättning står högt upp på agendan är centralt. Det är vad som bygger vår framtid och ligger till grund för välfärden. Om detta är vi överens. Statsministern har i det här sammanhanget dock i försökt framhålla att regeringen är drivande i att sätta upp tillväxt- och sysselsättningsfrågorna på agendan. Jag undrar vad det lite mer konkret innebär för svenskt vidkommande. Lyssnar man på när den kommenterar ekonomi, och särskilt när det gäller frågan om strukturella reformer, framhåller den att svensk ekonomi står sig väldigt stark och att svensk ekonomi är en av få ljusglimtar i . Men de behov vi har framgent är att återgå till överskott. Den reguljära utbildningens kvalitet måste stärkas, det vill säga inte arbetsmarknadspolitiska program. Vi måste arbeta med att utveckla vår servicesektor med enkla jobb. Tröskeln in på arbetsmarknaden måste sänkas, och vi måste sänka skattekilarna för arbete. Riktigt så låter det inte på hemmaplan från regeringen. Vad är syftet med att lyfta upp arbetet för strukturella reformer i om det är så att regeringen nationellt inte kommer att ta till sig det arbetet och de slutsatser man kommer fram till i EU? Jag återkommer med nästa fråga i mitt nästa inlägg. 153 Statsminister (S): Vi är drivande, och vi tar upp frågan med jämna mellanrum på rådets möten. Vi fick med att det blev en bättre skrivning i dessa slutsatser jämfört med de första utkasten vi såg. Det är för att vi vill behålla trycket. Jag tar upp det med både kommissionens ordförande och rådets ordförande vid bilaterala möten. Vi har en stark ekonomi. Men det är faktiskt också så att man anser att vi nog bör komma bort från de underskott vi har haft. Vi har ärvt ett underskott, och det är vad vi tänker arbeta bort sakta men säkert. Det är inget bra för . De har också pekat på skuldrisken med hushållens skuldökning. Hur vi tar ned detta är något som vi alla måste fundera på. En sak som är väldigt genomgående gäller utbildningssidan. För oss är det en strukturell reform att se till att vi har en mycket bättre matchning på arbetsmarknaden än vad vi har . Vi kan inte ha en situation där företaget säger: Vi skulle vilja anställa och har möjlighet att anställa, men vi hittar icke rätt utbildad arbetskraft. Återrapportering från Europeiska rådets möte Där finns ett stort strukturellt fel på svensk arbetsmarknad. Dessvärre drog den förra regeringen ned på arbetsmarknadsutbildning och yrkesutbildning i när vi behövde mer av den varan. Vi vill satsa mer också på den reguljära utbildningen. Det gäller alltifrån förskola och grundskola upp till den högre utbildningen, med bland annat fler utbildningsplatser på våra regionala högskolor. De behövs, och de är bra. Det är viktiga strukturreformer som vi förbereder och återkommer med. 154 (M): Det är intressant att lyssna på statsministern här. måste tillbaka till överskott, och därför vill statsministern ta bort överskottsmålet. EU framhåller att måste satsa mer på kvaliteten i den reguljära utbildningen. Statsministern får det till att vi ska satsa mer på arbetsmarknadspolitiska program. Jag får det inte riktigt att gå ihop. Jag vill dock ställa en till fråga. Det gäller Efsiplanen, det vill säga Junckerplanen. Jag blev lite konfunderad över vad statsministern sa gällande fråga rörande finansieringen. har partigrupper kommit överens om att man inte ska använda anslagen från forskning, innovation och utveckling till att finansiera detta. Då finns det ingen finansiering klar. Detta är någonting som Europeiska revisionsrätten har tagit upp. Har regeringen helt tappat kontrollen över den frågan? 155 Statsminister (S): Nej, vi ska återkomma till detta för att få det implementerat . Som jag sa vet jag inte exakt var varje euro kommer att tas. Men det kommer de att återkomma med förslag till. Meningen är att vi ska få det på plats och implementerat . Det kommer självfallet att föras olika diskussioner. Min poäng var att vi får välja mellan att endera säga att vi är beredda att föra till mer medlemskapspengar, medlemsavgifter, eller så får vi ta någonting ur det befintliga utrymmet. Jag väljer det . Det andra gällde överskott och underskott. Problemet är inte att vi har något överskott, utan det är underskottet som är vårt problem. Det tror jag att alla känner till. Vi behöver komma bort från underskott. Kvalitet i utbildning för mig gäller också den reguljära utbildningen och den högre utbildningen. Det är därför vi vill satsa mer på universitet och högskolor och inte mindre, som den förra regeringen. Men vi tycker också att det är viktigt att människor kan gå en arbetsmarknadsutbildning för att komma i arbete i ett bristyrke. Det är en väldigt bra investering. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll betänkande 2014/15:JuU13 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2014/15:46) 156 (SD): Vi diskuterar återigen lagen om särskild utlänningskontroll, som är ett återkommande tema i justitieutskottet. Något annat som också är återkommande är våra förslag att förändra lagen om särskild utlänningskontroll. Vi har velat skärpa lagen, och vartenda år har alla de andra sju partierna varit emot sådana skärpningar. och har tidigare framfört krav på att avskaffa lagstiftningen, men vi vill att den ska skärpas. Enligt denna lag ska en utlänning kunna utvisas med hänsyn till rikets säkerhet om det befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Om utvisningen inte kan verkställas på grund av till exempel risk för dödsstraff eller tortyr säger lagen att utvisningen ska skjutas upp. Personen kan eventuellt till och med beviljas uppehållstillstånd, vilket är ganska fantastiskt. Man hävdar att det finns en viss kontroll från brottsbekämpande myndigheter, till exempel husrannsakan eller anmälningsplikt, och de andra partierna har varit nöjda med det. Vi vill att detta ska skärpas. Vi är inte nöjda med skrivningarna i dagens lagstiftning. Till att börja med står det i 1 § att en sådan utlänning får utvisas. Vi menar att skrivningen ska skärpas så att det står att personen antingen ska eller bör utvisas, för att göra klart att det är en huvudregel och ingenting annat. äger frågan om utvisning, enligt 2 §. Men eftersom detta är en säkerhetsfråga anser vi att Säkerhetspolisen ska vara huvudansvarig för frågan och därmed meddela beslut om utvisning och att ska ha rätt att yttra sig. Vi anser att huvudregeln ska vara ett livstidsförbud mot att återvända hit. Alltför många utvisningsbeslut i är tidsbegränsade. Vi vill att huvudregeln ska vara livstidsförbud. 4 § bör ändras i enlighet med detta. Det är också tveksamt, som vi skriver i motionen, om 4 a och 4 b §§ ska stå kvar. Det möjliggör besök för dem som är utvisade. Om det nu finns några fantastiska skäl för att de ska kunna komma hit på besök igen ska det åtminstone göras under bevakning av polisen eftersom de här personerna uppenbarligen utgör en risk för . Då ska det också såklart ske på utlänningens egen bekostnad. Förvar ska gälla som huvudregel för samtliga som döms till utvisning och som inväntar verkställighet. Det är egentligen ganska naturligt. Om man har blivit utvisad har man blivit det för att man anses utgöra ett hot mot rikets säkerhet. Vi ser det som helt och hållet orimligt att dessa personer ska röra sig mer eller mindre fritt i samhället. Vi kan inte riktigt förstå varför ingen annan håller med oss i den frågan. De ska sitta inlåsta till dess att utvisningen kan verkställas, skriver vi i motionen. Eftersom vi anser att det är Säkerhetspolisen som ska äga frågan om utvisning enligt lagen ska deras bedömning väga tyngre än . Vi anser inte att ska kunna ompröva beslutet, utan det ska i så fall ske i domstol. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll När det finns verkställighetshinder, som risk för tortyr eller liknande, menar vi att man måste göra hårdare ansträngningar för att få dessa personer utvisade till deras ursprungsland. Om det föreligger verkställighetshinder ska man försöka med ett tredje land som de kan utvisas till eller förvaras i. Det kanske kan vara svårt ibland, och om det inte går ska de sitta inlåsta till dess att vi kan verkställa utvisningen eller till dess att de självmant lämnar landet. Det kan de göra precis när som helst. Men om de inte vill göra det får de också räkna med att sitta inlåsta. Vi anser att straffen bör skärpas. Terroristbrott och hot mot rikets säkerhet är allvarliga saker. Straffen bör höjas både för den utvisade och för personer som hjälper individer att komma in eller uppehålla sig i landet. Både minimi- och maximinivån bör höjas. Undantaget i 24 § om att en utlänning ska undgå straff om han har återvänt till på grund av förföljelse, trots att personen har utvisats, ska tas bort. Om man har fått ett utvisningsbeslut ska man också straffas om man uppehåller sig i eller återvänder till . Uppenbarligen är personen ett hot mot rikets säkerhet, och något annat än att han ska straffas är inte rimligt. Dessutom menar vi att de som har blivit utvisade med stöd av denna lag också ska registrera biometriska uppgifter – fingeravtryck, dna och foto – i en databas. Denna databas ska alla som kommer in till eller söker uppehållstillstånd här kontrolleras mot just för att förhindra att de försöker ta sig hit under annan identitet eller dylikt. Dessa förändringar, herr talman, skulle medföra kraftiga skärpningar och förbättringar i lagen om särskild utlänningskontroll. Det är inte minst aktuellt , när vi som vi alla vet har denna situation med terrorresande och folk som sysslar med de sakerna både i och utomlands. Vi är väl en av de största exportörerna av jihadresenärer eller dylikt, till exempel. Det är givetvis ett resultat av massinvandringspolitik av den fantastiska sjuklövern, som fortfarande inte förstår sitt eget bästa. 157 (): Jag tror att kommer att redovisa en del av de fakta som rör ärendet. Det är bra. Jag tror att det är viktigt att understryka att ända har haft bestämmelser för att bekämpa terroristbrott och terrorism. Lagen om särskild utlänningskontroll kom , och den är skarp. Vi har långtgående regler jämfört med många andra länder. Den är ett viktigt verktyg i kampen mot terrorismen. Att kunna utvisa utlänningar med hänvisning till rikets säkerhet är viktigt. Det är också viktigt att man kan avvisa personer som har begått terroristbrott eller som har samröre med internationell terroristverksamhet, vilket vi kan . Av skrivelsen framgår att lagen kommer till användning, och det lär den göra också framöver. Den internationella terrorismen oroar. Attentaten i och är de senaste exemplen i vår direkta närhet. Alla i den här kammaren känner till att hotnivån i höjdes av Säkerhetspolisen. Man har också redovisat att man har avvärjt attentat och gjort insatser som är nödvändiga. Det som är nytt är att ett stort antal personer reser från för att strida med terroriststämplade organisationer. Det är ett stort bekymmer. Alliansen har lagt fram gemensamma förslag om åtgärder. Jag tycker att det är bra att regeringen nu utreder kriminalisering av sådant resande. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Sedan har vi utlänningar som söker sig till , och det är där denna lagstiftning kommer till användning. I betänkandet redovisas hur lagen har använts . Det är viktigt att denna redovisning kommer, eftersom det här är långtgående åtgärder. Vi har haft som tradition och regel att ska få denna kunskap återkommande, och det tycker jag är en bra ordning. I betänkandet avvisar vi också en motion från . I den allmänna diskussion som finns i låter det naturligtvis tufft eller skarpt att säga att vi nu ska skärpa lagstiftningen. Men jag vill påstå att motion är dåligt underbyggd. För det första väger Säkerhetspolisens synpunkter mycket tungt . Jag kan inte erinra mig ärenden där man inte har tagit intryck av Säkerhetspolisens synpunkter. För det andra föreslås i motionen att personer ska utvisas i första hand till sitt ursprungsland. Så är det naturligtvis. I andra hand ska regeringen upprätta avtal med ett tredje land dit personen kan utvisas, föreslår man. Det är ett intressant ställningstagande. har undertecknat en rad internationella konventioner om mänskliga fri- och rättigheter. Vi kan inte utlämna personer till länder där man riskerar dödsstraff, tortyr och annat. Det är ett ställningstagande som jag tycker är bra. Man kan undra om vill bryta upp från den här typen av internationella överenskommelser. Eller vilket civiliserat land som uppfyller rimliga krav på anständighet tror att man skulle kunna få ett avtal med? Det skulle alltså vara ett land som skulle öppna dörrarna och säga: Skicka hit några människor som riskerar landets säkerhet eller som har samröre med internationella terroristorganisationer! Det är helt orealistiskt, och orealistiska förslag är inte meningsfulla att rösta ja till. Dilemmat är naturligtvis att när vi har kommit fram till att en person ska avvisas eller utvisas är det problem när man inte kan utvisa vederbörande. Det här är ett bekymmer som väldigt många demokratiska länder har . Jag har tidigare diskuterat med många kolleger hur man ska se på detta. Om man vill komma till rätta med det hela ska man möjligen fundera över om det går att hitta några internationella överenskommelser om hur problematiken ska hanteras. Om man vill stå upp för de internationella överenskommelser som vi har om mänskliga fri- och rättigheter finns det ändå personer som vi enligt lagen kan utvisa, men där verkställighetshinder föreligger. Då tycker att man ska låsa in dessa personer på livstid och slänga nyckeln. Det som de då inte tar hänsyn till är att dessa ärenden är väldigt olika. Det är inte bara så att man måste vara dömd eller att det ska vara tydligt att man har begått ett terroristbrott, utan definitionen inrymmer också en möjlighet att avvisa personer därför att de befaras kunna medverka till eller begå terroristhandlingar. Det är en väldigt vid definition. Att i varje situation utgå ifrån att man ska låsa in folk på livstid och slänga nyckeln är nog att gå väldigt långt. Det är i varje fall inget som man ska acceptera, utan man måste pröva varje ärende. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Enligt den lagstiftning som vi har kan det beslutas om förvar. Personer kan vara i förvar . Men det finns också möjlighet att på andra sätt kontrollera vad en person har för sig. Det är det som är det viktiga, att säkerställa att vederbörande inte kan ägna sig åt terroristverksamhet. Det är viktigt att man använder det verktyget – det är dessutom billigare än att låsa in personer, som det är mer humant. Sammanfattningsvis finns det problem med detta, och det finns inga enkla lösningar. Definitionen är sådan att den träffar en ganska bred grupp, även om det är få ärenden där lagstiftningen används. Det är viktigt att ett civiliserat land som står upp för mänskliga fri- och rättigheter och grundläggande principer för rättssäkerhet och annat. Vi ska inte bryta internationella överenskommelser. I kampen mot terrorism måste ett civiliserat land arbeta med blanka vapen. I den stund som vi struntar i grundläggande regler kommer vi att förlora. Det är precis så som terroristerna agerar. De respekterar inte de grundläggande principerna, och det är det som är bekymret. Vi måste vara smarta nog att arbeta med rättssäkerhet och rimliga åtgärder. Vi måste också se till att vi använder en lagstiftning som fungerar, och det gör den här. Det visar också den skrivelse som regeringen har lämnat till . Jag yrkar bifall till justitieutskottets förslag i betänkandet. 158 (SD) replik: Inom det kriminalpolitiska området har det visat sig att , förkastar våra förslag för att sedan genomföra det som vi föreslår. Det gäller till exempel och den villkorliga frigivningen . Jag tror att vi kommer att se något liknande också när det gäller den här frågan.