prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — Det är en mer aktiv näringspolitik, ökade investeringar och mer aktiv kompetens- och arbetsmarknadspolitik. Det är de tre områden vi jobbar med för att få upp sysselsättningen, sänka arbetslösheten och öka antalet arbetade timmar i ekonomin. Några saker som regeringen därutöver satsar på som har särskilt stor betydelse för kvinnor är naturligtvis utbildningssatsningar. Vi vet att fler kvinnor går en utbildning mitt i livet. Också den utbyggnad vi gör av den högre utbildningen kommer naturligtvis att påverka kvinnor i större utsträckning eftersom fler kvinnor går en högre utbildning. Därutöver finns de satsningar regeringen gör på äldreomsorgen. De kommer naturligtvis att påverka kvinnors möjligheter att arbeta heltid. Kvinnor går ned i arbetstid för att ta hand om nära anhöriga äldre. Det handlar om många människor. Därutöver gör regeringen viktiga satsningar på kvinnor i budgetförslaget. Förlossningsvården har nämnts tidigare. Även den särskilda satsningen vi gör på kvinnojourer betyder naturligtvis mycket för kvinnorna i . Regeringen skriver tydligt i budgeten att vi kommer att satsa 3 miljarder på årsnivå på löne- och kompetensutveckling för lärarna. Det framkommer tydligt i budgetpropositionen. Det är naturligtvis en betydligt mer omfattande satsning än de karriärtjänster som den tidigare regeringen föreslog. Jag hoppas att vi kommer att få stöd från för tremiljarderssatsningen. Precis som tog upp är det inte fråga om en halvering av hela RUT-avdraget utan en halvering av taket i RUT-avdraget. Det berör en liten andel av dem som använder RUT-avdraget. Om man använder avdraget som det främsta argumentet för att regeringen är kvinnofientlig har man tunt med argument, . 56 (FP): Jag sa inte att den här regeringen är kvinnofientlig. Däremot tror jag att den oförmåga att prioritera jobben som den här regeringen står för kommer att riskera att bli en feministisk backlash på arbetsmarknaden. säger att jag räknar antal människor. Det har blivit fler i . Nej, , det gjorde jag inte. Jag sade att har högst sysselsättningsgrad i hela . har varit i en situation där av de kvinnor som bor i jobbar heltid. Det hände under alliansregeringen. Är det samma sak som att vi lever i den bästa av världar? Vi har mycket stora utmaningar framför oss. Vi måste fortsätta att arbeta för att se till att det ska löna sig att arbeta för både kvinnor och män. Vi ska komma till rätta med ojämställda löner. Där gör nog finansministern och jag olika analyser. Min analys är att en huvudförklaring till att kvinnor tjänar 3,6 miljoner mindre än män över ett yrkesliv är att fler kvinnor än män utbildar sig till yrken där utbildning inte lönar sig. Det är ett stort problem. Det är psykologer, bibliotekarier och socionomer. Till unga kvinnor som väljer de yrkena sänder vi signalerna att de inte ska satsa på de yrkena. Det är där förstelärarreformen kommer in. Den innebär att duktiga lärare, lärare som anstränger sig, lärare som har erfarenhet, ska få lite högre lön. På det viset får de möjlighet att göra lönekarriär. Det är riktigt som säger att det finns skrivningar om att ska regeringen på något sätt höja lärarlönerna. Men det enda som kommer att märkas i verkligheten framöver är att vi blir av med ett antal tusen förstelärare. Det är vad som sker just . Det är riktigt att regeringen säger att man satsar mer på äldreomsorg. Ja, men det finansieras genom massiva neddragningar på demenslyft, måltidslyft och ledarskapsutbildning inom äldreomsorg. Ledarskap spelar en stor roll för att färre människor ska hamna i sjukskrivning. Allra sist, herr talman, hoppas jag att finansministern inte instämmer i beskrivningen av problemen med sjukskrivningar som vi hörde alldeles . Det finns stora problem med sjukskrivningar. Det är de problemen vi ska angripa. 57 (S): kan inte svara på frågorna, men det kan jag göra. När det gäller sjukskrivningstalen är det viktigt att se vad som har hänt i ett samhälle där pressen på dem som jobbar i den gemensamma sektorn har ökat när neddragningarna har blivit fler . När det blir färre personer tar många kvinnor det ansvar som det gemensamma inte har gjort. De går ned i arbetstid till deltid, eller de betalar med ohälsa därför att de blir sjuka av att det är för få människor på jobbet och för få människor som kan ta hand om föräldrarna. Därför sliter de för hårt och går sönder. Att prioritera jobbpolitik innebär inte att det skapas fler jobb genom att göra människor fattiga. Det har aldrig skapats jobb genom att göra människor fattiga. Då skulle det finnas massor av jobb i många av utvecklingsländerna där det finns hög arbetslöshet och stor fattigdom. Det handlar om att utbilda människor. saknas inom barnomsorgen i massor av förskollärare. Det finns nästan bara barnskötare. Det handlar om en prioritering av den tidigare majoriteten, det vill säga den tidigare regeringen. Antalet platser på högskolan har dragits ned så att fler inte har kunnat utbildas. säger sig värna om flera av de yrken där kvinnor jobbar. Min fråga till blir retorisk, herr talman, eftersom han inte kan svara: Finns det fler yrken där vill få in kollektivavtal? Enligt min uppfattning är det en sak för parterna. Annars kan man välja att lägga sig i alla typer av lönesättningar. Jag tycker att det är viktigt att prioritera och säkerställa en väl fungerande gemensam sektor. Då kan människor känna sig trygga när de går till jobbet. 58 Finansminister (S): Det är helt rätt, , att du inte sa kvinnofientlig. Det är bra eftersom det här är en feministisk regering. Jag tror faktiskt att också är entusiastisk över att vi har en feministisk regering i . Även om du inte delar uppfattning om alla våra verktyg delar vi ändå en del verktyg, bland annat avskaffat vårdnadsbidrag och en tredje pappamånad. Det gläder mig stort. Det gläder mig också att bryr sig om kvinnolöner. Det är en viktig fråga. Det är orimligt att kvinnor tjänar mindre än män bara för att de föds till kvinnor. Därför tycker vi också att en satsning på lärarna är mycket angelägen. Vi kommer inte att avskaffa karriärtjänsterna, men vi har ett annat förslag framåt än just det har. 3 miljarder kommer vi att lägga på årsbasis för att höja statusen för läraryrket. Jag hoppas att vi får med oss i detta. Det är mycket oroväckande hur mängden sjukskrivningar ökar, inte minst bland unga kvinnor. Det är de psykiska diagnoserna för unga kvinnor som ökar. Det är en mycket oroande utveckling i samhället. Man undrar vart samhället är på väg när en ökande andel unga kvinnor mår så psykiskt dåligt att de tvingas sjukskriva sig. Här är det viktigt att vi tittar närmare på de bakomliggande orsakerna. Det är därför som regeringen vill anslå ökade resurser för arbetslivsforskning och för fler arbetsmiljöinspektioner. Det är viktigt att vi kan hitta rätt metoder för att åtgärda problemen. Att sänka sjukskrivningstalen är svårt. Sjukskrivningstalen har ökat . Det började under alliansregeringen och har fortsatt. Jag hoppas att vi tillsammans kan arbeta för att sänka sjukskrivningstalen, inte minst att de unga kvinnorna i ska må bättre. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:381 om marginalskatten 59 Finansminister (S): har frågat mig om jag delar den allmänna åsikten att alltför höga marginalskatter är skadliga för och om jag inte gör det varför. Om jag delar denna uppfattning undrar om jag avser att säkerställa att de redan höga svenska marginalskatterna, som enligt henne är skadliga för samhällsekonomin, inte ökar ännu mer. Jag kan börja med att notera att det under de två föregående mandatperioderna inte hände någonting med den högsta marginalskatten. Detta trots de massiva skattesänkningar som genomfördes. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar har vi nu ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar och framtidsinvesteringar måste därför finansieras med bland annat höjda skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst ger både god fördelningsprofil och nödvändiga skatteintäkter. Det är missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna används till. Det finns många faktorer som avgör hur mycket människor arbetar, och möjligheten att arbeta är en mycket viktig sådan. För att få fler i arbete och för att få dem som arbetar att orka arbeta längre måste vi satsa på utbildning, arbetsmiljö och förebyggande av arbetsrelaterad ohälsa. Satsningar på exempelvis högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorgen kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre kvinnor behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. Slutligen är påstående att av inkomsttagarna betalar statlig inkomstskatt felaktigt. beräknas av inkomsttagarna betala statlig inkomstskatt, vilket således är i enlighet med intentionen i 1990–skattereform. 60 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Jag vill även beklaga att jag var otydlig. De siffror jag använde rörde andelen heltidsanställda som betalar statlig skatt, alltså av svenskarna. Ser man enbart till är det till och med varannan heltidsarbetande som även betalar statlig skatt, men det är sagt inom parentes. Det viktiga i sammanhanget är väl ändå att Socialdemokraterna och inför valet lovade att inte höja skatten för vanliga inkomsttagare. Men blir det 1 miljon fler som får höjd skatt – ännu ett i raden av S brutna vallöften. Finansministern svarar inte direkt, men jag utgår från att även hon vet att marginalskatterna redan är för höga och skadliga för . Tyvärr prioriterar den svaga socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att långsiktigt skada ännu mer genom att till och med höja marginalskatten ytterligare för att kortsiktigt köpa väljarstöd. Socialdemokraterna har styrt under en stor del av det senaste seklet. Ser vi tillbaka på de två senaste stora skattereformerna, den respektive den –1991, ser vi att de har gemensamt bland annat att marginalskatterna sänktes med det uttalade syftet att uppmuntra till arbete. Det var klokt. De flesta partier i är väl medvetna om att det antal arbetade timmar som uppstår när fler arbetar och när de som arbetar arbetar mer respektive längre är nödvändigt för att åtminstone delvis klara av den långsiktiga finansieringen av välfärden. Under Alliansens tid har breda reformer under samlingsbegreppet arbetslinjen syftat till att öka antalet arbetade timmar. Så har också skett. Marginalskatten, alltså skatten på den sista intjänade hundralappen, är . Rent praktiskt betalar man enbart kommunalskatt upp till ca , som är den nedre brytpunkten. På inkomst därutöver tillkommer statlig skatt tills man når den övre brytpunkten, då läggs på. Sänkt marginalskatt innebär att det lönar sig mer att arbeta men också att det lönar sig att utbilda sig. Därmed bidrar en sänkt marginalskatt till ökad produktivitet, något som ofta nämns i samband med strategier för att klara välfärdens finansiering. Dessutom stimuleras entreprenörskap. till marginalskatten har utvecklingen tyvärr legat . Det beror dock inte främst på Alliansen utan på att de dåvarande oppositionspartierna S, MP, V och SD stoppade förslaget att höja den nedre brytpunkten för statlig skatt. Internationellt sett når vi i brytpunkten för att betala statlig skatt vid relativt låga nivåer. Visst, 35 000 är inte en låg lön, men det är inte en lönesumma som bara ett fåtal tjänar. Om vi jämför med till exempel ser vi att deras brytpunkt för när man börjar betala statlig skatt ligger vid 75 000. I ligger den vid 77 000. Jobbskatteavdragen var inte ofinansierade. Underskott i budgeten drivs av utgiftssidan. Under konjunkturläget som rådde i anslutning till finanskrisen drev Alliansen i linje med alla rekommendationer en expansiv politik. I S skuggbudget var utgiftsläget för övrigt på ungefär samma nivå. Jag undrar: Anser att det var fel att driva en expansiv budgetpolitik för att trigga ekonomin? Jag undrar också: Vad har egentligen hänt med Socialdemokraterna? Var är det långsiktiga ansvarstagandet? 61 (M): Finansministerns parti kallar sig Arbetarepartiet Socialdemokraterna, och mitt parti kallar sig det nya . Vi vill alltså båda förknippas med en strävan efter att alla ska ha ett jobb att gå till. Jag får väl förutsätta att det båda våra partier vill skapa är riktiga jobb som leder till varaktig anställning och trygghet för människor. Men kanske har jag fel. har, tillsammans med vännerna i Alliansen, försökt att göra det lättare för företagare att skapa fler jobb genom att sänka kostnaderna för att anställa – särskilt från grupper som har svårare att etablera sig och stanna kvar på arbetsmarknaden, såsom unga och äldre – och genom att underlätta att svarta jobb blir vita, för att nämna några exempel. De reformer som Arbetarepartiet Socialdemokraterna går fram med, med buller och bång och svikna löften, har alla det gemensamt att de vill ta pengar från dem som skapar riktiga jobb och från dem som jobbar på riktiga jobb, och – i bästa fall – stoppa in i åtgärder som skapar tillfällig sysselsättning men inga långsiktiga lösningar. Jag säger ”i bästa fall” eftersom det finns risk att de pengar man räknar med att stoppa in i olika projekt och åtgärder inte finns kvar . När man gör det dyrare att anställa är det nämligen färre som kan anställa, och när det lönar sig mindre att arbeta är det färre som arbetar det där lilla extra. Då blir det också mindre skatteintäkter till staten. Det bekymrar mig att finansministern inte tänker på dessa mer långsiktiga effekter, för det är klart att det spelar roll när tiotusentals vanliga löntagare ska gå från en skatt på till en på på marginalen och när över 1 miljon löntagare får betydligt högre marginalskatter. Det var det regeringen föreslog i sin höstbudget. Det är när man har nått den gränsen som man kanske överväger att sluta tidigare om dagarna i stället för att jobba de där extra timmarna. Den som skaffar sig en längre utbildning i kanske väljer att efter examen flytta utomlands eftersom det då inte lönar sig lika mycket att arbeta här. Sådana beteenden, som lockas fram av höjda marginalskatter, får genomslag i den offentliga ekonomin. När det är miljoner människor som gör sådana kalkyler spelar det stor roll för den välfärd som vi klarar av att leverera. I stället för att stimulera drivkrafterna för arbete och möjligheterna för företagare att skapa jobb kommer regeringen nu med förslag på förslag som slår stenhårt mot jobben. , , höjda arbetsgivaravgifter – listan kan göras lång. Man bör rimligen inte dömas efter vad man kallar sig utan efter sina gärningar. Det är rätt magstarkt att kalla sig arbetareparti när man systematiskt bekämpar arbeten och dem som skapar dem. Finansministern säger i sitt svar att högre skatter för personer med relativt hög inkomst ger nödvändiga skatteintäkter. Därför skulle jag vilja fråga finansministern: Hur långt gäller det? Ponera att vi skulle ha en marginalskatt på . Om vi höjer den till , är det fortfarande så att det ger större skatteintäkter? Ser inte finansministern en risk att människor i stället väljer att inte jobba? 62 (S): Jag ska börja med att beskriva skillnaden mellan Arbetarepartiet Socialdemokraterna och det så kallade . Nya försöker påstå sig vara ett arbetarparti, men i själva verket är det precis tvärtom. Ett socialdemokratiskt arbetareparti ställer upp för arbetarna, för sjysta villkor, för att arbetsmarknadens parter ska ha lika villkor och kunna förhandla sinsemellan och för att inte göra det svårare för fackföreningsrörelsen eller bakbinda den på olika sätt, som den gamla regeringen gjorde. Det är väldigt stor skillnad mellan att säga att man ska ha sjysta villkor, kollektivavtalsenliga villkor, och bra jobb för dem som jobbar och att bara säga: Nej, ni ska ta vilka jobb som helst. Ni ska helst gå in i en lönespiral nedåt. Det är väl detta det innebär när man låser in folk i åtgärder, som den gamla regeringen gjorde. Jag träffade människor i går som har hopp om att vi ska fasa ut fas 3, för de blev inlåsta. De fick inte ens gå en starta-eget-kurs för att de var inlåsta i fas 3. Snacka om inlåsningseffekt! Jag blir förvånad när moderater här säger att personal inom äldreomsorgen inte gör riktiga jobb och att lärare och specialpedagoger och alla de satsningar vi nu gör på de riktiga jobben inom välfärden inte är några riktiga jobb. Jag blir besviken och ledsen när jag hör sådant. Jag förstår varför det finns människor som blir trötta på när det finns moderater som slänger ur sig sådant och raljerar över hårt arbetande undersköterskor och hårt arbetande lärare som har fått fler och fler elever att ta hand om. Men man bara slänger ur sig att det inte är några riktiga jobb. Jag skulle vilja kommentera en sak till, nämligen det här med skatt. Skatt handlar ju om att man fördelar mellan människor. De som har det bra har förmånen att få vara med och betala lite mer till en gemensam välfärd som alla har nytta av. Men man fördelar också till sig själv beroende på vilken ålder man är i. då jag själv inte har några barn kan jag vara med och betala lite mer, men då jag har barn får jag tillbaka väldigt mycket. Jag får en bra barnomsorg, förhoppningsvis. Jag får barnomsorg på obekväm arbetstid om jag behöver det. Jag får en bra start för mina barn i skolan och så vidare. När barnen sedan har blivit större kan man vara med och betala lite mer till den gemensamma välfärden. När man sedan blir äldre får man ut lite mer igen. Det är alltså både en fördelning mellan människor och mellan de olika åldrarna i livet. Jag tycker att skatt är ett väldigt bra system. Det har byggt starkt och har tjänat väl. Det är det som har gjort att har haft högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor, till exempel. En stark välfärd är viktig för både män och kvinnor, och det förutsätter också att man har människor som är villiga att betala skatt. Därför tycker jag att vi behöver ha en skatt där man har förmånen att få betala lite mer om man har den möjligheten, alltså om man tjänar lite mer. 63 (S): I går besökte jag klass 6 A på i . De hade engelska , och sedan hade de samhällskunskap och diskuterade regeringens och uppgifter. Man diskuterade vad det där med skatt egentligen är för något. Vad är det man använder skatt till, och vad händer om man inte betalar skatt? De kom snabbt fram till att om man inte betalar skatt får man betala allt själv – allt det där som vi bara tar för givet när vi bor i : skolan, sjukvården, välfärden och allt annat som vi finansierar via skattsedeln. Det är något som många tar för givet, och det är naturligtvis för att vi har det gemensamt. Det handlar om en omfördelning. Jag kan ta ett praktiskt exempel på hur omfördelningen kan variera beroende på var man bor i . En 19-åring som bryter foten i , som är fortsatt alliansstyrt, får betala mer än om det hade varit i läns landsting. Jo, man har bestämt sig för att använda skatteintäkterna på ett sådant sätt att de som är 19, 20 eller , som fortfarande pluggar och därför har låg inkomst, ska ha sänkt avgift. Det handlar alltså om hur man använder skatten. Sänka-skatten-partiet är en riktigare benämning på . Jag tror att det var en tidigare moderat partiledare, , som sa att det sitter i generna att man ska sänka skatten. Jag vill påminna om vallöften. Jag har för mig att det fanns ett ganska känt moderat vallöfte om att ta bort värnskatten. Man hade på sig. Vi har fortfarande värnskatten kvar, och vi tycker att den är bra. Det är klart att det finns marginaleffekter, men är det ett alternativ att flytta utomlands? Vart ska man då flytta? Om man inte behöver betala skatt behöver man förmodligen betala de här avgifterna. Frågan är då om man vill betala , som barnomsorgen i vissa länder kan kosta, för att man inte tar det via skattsedeln. Frågan är vilka människor som känner som inte vill jobba för att man betalar skatt. De människor jag möter, även om de jobbar lite och även pensionärer, tycker att det är viktigt att betala skatt, för det går till det gemensamma och man får ut någonting tillsammans. Precis som sa bidrar det till att stärka samhället. Jag känner få om ens några – det kanske finns någon vars namn jag inte känner till – som skulle sluta jobba för att man får betala skatt. 64 (M): Jag trodde att den här debatten först och främst handlade om marginalskatten. Sedan kommer ledamoten och pratar om allt annat, vilket förvånar mig, och talar om vad står för i stället för att tala om den politik som hennes eget parti vill föra. När vi ändå är inne på frågan om arbetaren vill jag fråga : Vad har Socialdemokraterna gjort för arbetaren ? Du står och talar om för oss vilka jobb vi anser är riktiga och inte. Vi anser att alla jobb är viktiga. Alla som stiger upp och går till ett arbete är hjältar i det här landet. Det vi har gjort under alliansregeringen är att sänka skatten för vanliga löntagare. Vanliga löntagare har fått minst en månadslön mer i plånboken. Det Socialdemokraterna vill göra, om jag ska tala om för vad hennes parti har gjort , är att göra det mindre lönsamt att jobba. Ni vill ju höja bidragen så att det inte ska bli lönsamt att jobba. Vi tror på ett samhälle där folk väljer att arbeta, och det ska vara värt att gå och arbeta också. När det gäller marginalskatten är det vedertaget att om den höjs väljer man att arbeta färre timmar på den sist tjänade hundralappen. Så blir det, för då slår man hellre ut det. Om man sänker marginalskatten är det klart att antalet arbetade timmar kommer att öka. Det säger flera undersökningar. Detta är inga konstigheter. Men jag förstår inte varför socialdemokratin i princip har gått ifrån sina grundläggande värderingar. Det är ju arbete som välståndet i bygger på. Då är vi överens om det. Det är bra. 65 Finansminister (S): verkar vara intresserad av skattereformen 1990–1991. Det är intressant. Det har ju skett ganska många avsteg från den sedan den infördes. Jag undrar: Vad är det tycker är särskilt intressant? Är det återinförd arvs- och gåvoskatt, återinförd fastighetsskatt eller återinförd förmögenhetsskatt som tycker verkar mest intressant från skattereformen 1990–1991? Jag tycker att man ska vara ärlig och säga att skatter självklart påverkar ekonomins funktionssätt. Men det är också viktigt att komma ihåg att vad man använder skatterna till även påverkar ekonomins funktionssätt. Det är inte så att samhällen som har mycket låga skatter har en bättre fungerande ekonomi eller högre sysselsättning än länder som har lite höga skatter. Det handlar om att utforma skattesystemet på ett väl avvägt sätt och sedan använda de skatteintäkter man får på ett väl avvägt sätt. På så sätt kan samhällen som har höga skatter också ha hög sysselsättning och låg arbetslöshet samt en god välfärd. Där finns goda exempel från inte minst de nordiska länderna, som mer och mer har kommit att bli föredöme för många länder i världen just när det gäller att kombinera god välfärd med hög sysselsättning, men det gör man naturligtvis också när man tar ut skatt. Sedan gäller det marginalskatt och högre utbildning. Jag tycker att det är värt att påpeka att sänkte man inte marginalskatten. Trots att man hade på sig att göra detta valde man att inte göra det. Det är intressant att påpeka givet den fascination som finns för just marginalskatterna. Däremot minskade man möjligheterna för ungdomar att gå en högre utbildning. Ungdomars möjlighet att gå på universitet minskade . Det verkar inte vara så att det finns några marginalskatter som hindrar ungdomar från att vilja gå en högre utbildning. Det är en större andel ungdomar än någonsin som väljer en högre utbildning. Men tyvärr stoppas de av alliansregeringens prioriteringar. Därför är det bra att den här regeringen väljer att bygga ut den högre utbildningen. Precis som reagerade jag väldigt mycket när sa att vi nu inte satsar på riktiga jobb. Jag undrar vilken signal det sänder till alla människor som arbetar inom äldreomsorgen och på våra skolor.