prot · H209120 · 2015-06-23 00:00:00 — § 1 Ansökan om ledighet Tredje vice talmannen meddelade att Per (MP) ansökt om ledighet –. Kammaren biföll denna ansökan. § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hans ledighet –. § 3 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 59 till 60. Kammaren medgav denna utökning. § 4 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:693 Interpellation 2014/15:693 Svensk kultur av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda och inplanerade externa engagemang. Interpellation 2014/15:702 Interpellation 2014/15:702 Uppenbart ogrundade ansökningar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 6 Svar på interpellation 2014/15:643 om osäkerhet kring ansökningar om jordbruksstöd 1 Statsrådet (S):  vilka åtgärder jag har vidtagit för att minska den osäkerhet och den otrygghet som många lantbrukare känner kring processen för SAM-ansökan,  vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska den otrygghet, ovisshet och osäkerhet som råder samt  om jag avser att vidta några åtgärder så att ansökningsförfarandet blir mer rättssäkert och förutsägbart för lantbrukarna. Låt mig inleda med att säga att arbetet med de nya reglerna för jordbruksstöden innebär en pressad situation för både lantbrukare och myndigheter. Reglerna är komplexa, och det har tagit tid att få allt på plats i . Jag vill dock påpeka att vi inte är ensamma om den här situationen. öppnade för ansökan mycket tidigt, och vi har haft en av de längsta ansökningsperioderna jämfört med många andra länder i EU. Det är mycket olyckligt att det fortfarande finns oklarheter bland rådgivare och lantbrukare om vilka detaljregler som gäller nu när kontrollsäsongen inleds. har dock täta kontakter med både LRF och i syfte att reda ut villkor som uppfattas som otydliga. Det är mycket viktigt att lantbrukarna informeras om nya regler och eventuella ändringar i villkoren för stöden. Att det förekommit ändringar kan bero på nya besked från eller att funnit nya lösningar som förenklar villkoren. När behovet av snabba förändringar diskuteras är det viktigt att väga nyttan av förändringen mot behovet av ett stabilt regelverk. De svenska reglerna för jordbruksstöden baseras på EU-bestämmelser. Det innebär att vi har varit beroende av EU-processen, som i flera fall varit utdragen. Detta har medfört att vissa nationella regler också har dragit ut . Arbetet med de nya landsbygdsprogrammen i EU har varit särskilt försenat, bland annat på grund av att förhandlingarna om de nya regelverken drog ut . Utifrån vad vi bedömt som bäst för jordbruksföretagen har vi arbetat för att reda ut oklarheter med . Jag har arbetat hårt för att undvika ytterligare förseningar för det svenska landsbygdsprogrammet, och är det äntligen godkänt. Jordbruksstöden är mycket viktiga för företagen, och jag kommer att verka för ett enklare regelverk i samband med initiativ till att förenkla politiken. är det viktigt att vi i prioriterar stabilitet i regelverket eftersom ansökningarna redan är gjorda. Jag kommer i fortsättningen att arbeta för åtgärder som kan förenkla ansökningsförfarandet, förståelsen för regelverket och möjligheten att följa reglerna. 2 (C): Jag vill tacka ministern för svaret och instämma i att detta är en oerhört viktig fråga som berör stora delar av det svenska företagandet på landsbygden. Det gäller förutsättningar och villkor. Detta är väldigt komplicerat. Jag, som lekman inom området, kan känna att det inte är helt lätt att sätta sig in i vad som gäller när det handlar om stöd och arealersättningar. I ett skifte mellan olika programperioder uppkommer situationer som innebär att det behöver tolkas och tydliggöras på olika sätt. I informationshänseende har det varit extra besvärligt den här våren att få ett tydligt och bra besked om vad som gäller för den som ska göra ansökningar och den som ska lämna in dem. Att driva ett lantbruk kräver att man kan disponera tiden så effektivt som möjligt och att man har så bra planeringsförutsättningar som möjligt. Det handlar om flera säsonger som ska planeras. Man sår och skördar med en tydlig planering. De oklarheter som har varit och är innebär att det är såväl oro som många frågor i luften kring hur det här ska tillämpas. Jag tycker inte att det är okej att tillämpningen och den information som går ut till de berörda ändras av ansökningsperioden. Det har inneburit att de som redan gjort sin ansökan fått göra extravarv och anpassa sig. Som exempel finns det lantbrukare som har fått så om under vårbruket för att anpassa sig till de nya direktiven. Det är inte bra ur vare sig företagarsynpunkt eller miljösynpunkt. Vi måste jobba stenhårt för att det ska bli så tydligt och förutsägbart som möjligt för att kunna ge rätt förutsättningar för lantbruksnäringen att bedriva verksamhet. Det är också en tuffare arbetssituation för dem som arbetar som rådgivare inom området. Det blir näst intill svårt att göra rätt. går vi då in i en säsong där det också ska kontrolleras. Då är det oerhört viktigt att veta: Hur kommer bedömningen att ske? Vem ska ta ansvaret för att den information som har gått ut påverkar lantbrukarnas förutsättningar? Det kan inte vara rimligt att det är lantbrukaren som ska ta ansvaret när det är en statlig myndighet som förmedlar information som ändras under vägen, utefter EU-direktiv och annat. Statsrådet svarar delvis på frågorna. Jag är väl medveten om att det kan vara många olika perspektiv i det här, men det skulle vara intressant att få veta mer: Vad har man fokuserat extra på i dialogen med och EU från departementets sida? Vilka typer av framsteg har man gjort i de samtalen? Ministern svarar att det är viktigt att vi prioriterar stabilitet i regelverket. På vilket sätt kommer den stabiliteten att bli praktiserad? Det skulle vara väldigt bra att få utförligare beskrivet vilka typer av åtgärder som planeras från ministerns sida i dialogen med . 3 Statsrådet (S): Oaktat vilken typ av företag man diskuterar och vilket regelverk man lägger till rätta är det viktigt att man har en god framförhållning. Tyvärr har inte framförhållningen varit god när det gäller landsbygdsprogrammet. Regelverket kom sent från , och det lämnades in sent av förra regeringen, . Det ställde till det när den nya regeringen tillträdde. Vi hade då 333 frågor från om programmet som vi var tvungna att lösa. De stora frågor som har diskuterats är givetvis regelförenklingar men också kompensationsstödet som har tagit väldigt mycket tid. Stora delar av reglerna för direktstödet har varit kända , även om utformningen av vissa delar har varit under fortsatt diskussion med . Situationen är olycklig när inte heller myndigheter får klara besked från kommissionen om vad som gäller. Men jag vet att , som handhar detta, har jobbat oerhört hårt och inte sparat någon tid för att lösa problemen, och även länsstyrelserna har varit involverade. Jag kan inte rikta någon kritik mot dem. Vi är allihop försatta i en knepig situation då regelverket från kom sent och den förra regeringen lämnade in ansökan sent och som icke var komplett. Dessa delar måste man ha med sig när man diskuterar det här. De här stöden är jätteviktiga för näringen, och det är viktigt att ha framförhållning. Jag har själv tagit initiativ till att redan nu inleda diskussioner på EU-nivå och här hemma i om hur vi ska utforma nästa programperiod för att vara väl förberedda så att företagen inte ska ställas i denna besvärliga situation. 4 (C): Det är alltid lätt att se bakåt, och det gör vi ofta i interpellationsdebatterna här. Men för mig handlar det om hur innevarande säsong ser ut och vad som faktiskt händer i dialogen mellan statens representanter och den enskilde lantbrukaren. Det är här och vi måste ta ansvar. Som ministern säger måste vi rikta fokus framåt på hur vi kan göra detta så bra som möjligt för att ge stabilitet och tydlighet i förutsättningarna. Men det kan inte vara så att de löpande ändringarna inte har varit kända av ministern. Jag kan ge olika exempel på hur man innan man ska lämna in ansökan har fått nya besked om att det behöver göras korrigeringar på olika sätt. Det ställer verkligen till det för den enskilde lantbrukaren som kanske har varit klar med ansökan och då tvingas påbörja ett nytt arbete. Det är heller inte okej att det fortfarande inte är tydliggjort vad som gäller när själva ansökningsperioden är avslutad och man är inne i kontrollperioden. Det är oerhört otydligt. Jag värnar verkligen om dem som lägger så mycket kraft, energi och engagemang för att stötta i olika skeenden så att det blir så bra förutsättningar som möjligt för den enskilde lantbrukaren att göra rätt – jag tänker på rådgivarna och också på enskilda tjänstemän. Då behöver det vara så tydligt som möjligt, och det är det inte nu och har heller inte varit . Det handlar, som vi hörde här, om olika typer av stöd. Det finns väldigt mycket detaljer här, och vi går inte så djupt in på dem . Men att det är komplicerat håller jag helt och hållet med om, och det ger i sig osäkerhet. Min fråga blir då ifall ministern, likt jag, anser att den svenska implementeringen av EU-regler måste ses över så att de framöver är tydliga och klara och gör att lantbruksföretagarna kan känna sig trygga och säkra i att man fyller i sina ansökningar rätt. Det är ju väldigt jobbigt om man tror att man gör rätt och sedan vid kontrollen upptäcker att det har blivit fel på grund av den information man har fått från den som egentligen kontrollerar. Jag tycker att det är bra att ministern nämner initiativ för att förenkla politiken. Det är välkommet. Det ska vara enkelt att vara företagare, och regelförenklingar är av största vikt. Vi kan därför inte låta de komplicerande faktorerna lämnas därhän. Avser ministern att parallellt med kommissionens initiativ göra ett förenklingsarbete kring hur vi i implementerar EU-politiken? Det är ju viktigt att det blir så praktiskt och konkret bra som möjligt för oss lokalt och nationellt. I avvägningen mellan nyttan och vikten av att ge klara besked till dem som har gjort ansökningar nämner ministern att det har varit en rekordlång ansökningstid, också om man jämför med andra länder som ministern gör i svaret. Utifrån de förändrade villkoren har det blivit väldigt osäkert. På vilket sätt avser ministern att vidta åtgärder som kan motverka att regler och villkor ändras under kommande ansökningsperioder? 5 Statsrådet (S): Det är givetvis olyckligt att det fortfarande finns oklarheter i stödvillkoren. Men jag vill påminna om att har ett mycket nära samarbete med branschen, med rådgivare, och att de jobbar med att reda ut de problem som har uppstått. säger att det kommer nya besked, kanske någon dag innan. Ja, det kommer nya besked, därför att har gett nya besked. Då måste vår ansvariga myndighet direkt informera berörda parter om att det har blivit en förändring. Det handlar om att vi måste ha stabila regelverk så att vi inte hamnar i återbetalningsprocedurer. har förlängt ansökningstiden. Vi har en väldigt lång ansökningstid jämfört med andra länder. Man har kunnat göra ändringar ända fram till . Vi fick vårt landsbygdsprogram godkänt , och i EU-28 var det då mer än hälften som inte hade ett godkänt program. Vi lämnade in ett program med 333 frågor från den förra regeringen som inte var komplett. Detta har vi jobbat väldigt intensivt med att reda ut. Trots detta fick vi vårt landsbygdsprogram godkänt , medan mer än hälften av länderna inte har fått det. Jag lovar att vi inte har sparat någon kraft för att komma till rätta med de här problemen. När det gäller regelförenklingar har EU-kommissionären tagit det som ett fokusområde. Jag har talat med ett flertal gånger om det, och jag är den som kommer att stötta honom till i att klara ut de förenklingar som behövs inom det här området. Här är det väldigt mycket byråkrati som ställer till det för jordbruksföretagarna, och det måste vi komma till rätta med. 6 (C): Innebär det också att ministern kommer att se till att det blir en lokalt och nationellt kopplad strategi till detta i EU-arbetet? Utifrån det skifte som är och detta år som är lite speciellt undrar jag hur tillämpningen och kontrollen kommer att se ut. Finns det möjligheter att ministern, utifrån de informationsbrister som har varit, följer upp hur länsstyrelserna tillämpar kontrollen? Förändringarna har inneburit att det är den enskilde lantbrukaren som har fått bära risken och ta ansvaret som inte är lantbrukarens, utan det är utifrån den information som staten och EU har gett som lantbrukaren agerar. Anser ministern att det skulle kunna vara ett skäl till att det här året får bli ett mer förlåtande år när det handlar om kontrollen? När man har sått och gjort klart vårbruket ligger grödan och gror och kan inte göras om, och man har agerat utifrån de förutsättningar som man fått information om. Det är väldigt svårt att göra om och göra rätt en månad senare, i mitten av sommaren, när kontrollenheten kommer ut. Den typen av frågeställningar är mycket angelägna att besvara så att det blir en bra tillämpning och kommande år och så tydliga och klara besked som möjligt inför kommande ansökningsperioder. Det är en grundläggande och avgörande fråga, för alla vill vara med och bidra och stärka näringens förutsättningar. Den enskilde lantbrukaren ska ha möjlighet att både veta vad som gäller och kunna göra rätt så att denne kan fokusera på att utveckla sin verksamhet, vilket är det absolut viktigaste. Det är också viktigt för landet. 7 Statsrådet (S): Som jag nämnde har kommissionär tagit upp förenklingar som en viktig del i jordbrukspolitiken. Det är viktigt att vi stöttar dessa initiativ. Det måste bli enklare, effektivare och rättssäkert inom jordbrukspolitiken. Kopplat till fråga om den osäkerhet som råder och den kontroll som kommer att ske har vi framfört att måste ta hänsyn till detta. De flesta länder är i denna situation, så jag hoppas att tar till sig det. Det är viktigt att man hanterar det på ett vettigt sätt. Låt mig avslutningsvis säga att om man inte förbereder sig för ett sådant här stort och komplext regelverk som är blir det problem. Det gjorde man inte på EU-nivå, och det gjorde definitivt inte den förra regeringen, som lämnade in en icke komplett ansökan. Detta gjorde att vi fick jobba häcken av oss för att få det i land, och fick vi det i land, långt före många andra länder. och länsstyrelserna stöttade både branschorganisationer och företag för att göra det bästa möjliga av det. För en månad sedan tog jag initiativ till och lyfte upp i EU-sammanhang att vi måste förbereda oss bättre, även på det nationella planet, för att vi inte ska hamna i samma situation 2021 när nästa programperiod börjar. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:697 om besked om restaurangmomsen 8 Finansminister (S): har frågat mig om jag, trots tidigare negativa uttalanden, kan lugna oroliga restaurangägare och ge besked om att ingen restaurangmoms kommer att höjas. Det pågår inget arbete inom med att höja momsen på restaurang- och cateringtjänster. 9 (M): Det är glädjande att finansministern har besvarat interpellationen . Jag är orolig över hur regeringen kommer att agera i fråga om restaurangmomsen. Oron gäller förstås främst alla tusentals medarbetare som arbetar i branschen. Som företagare är det viktigt att veta de långsiktiga spelreglerna, om man ska våga satsa på sin verksamhet, nyanställa och utveckla och etablera nya restauranger. Mot bakgrund av att regeringen har svikit vallöfte efter vallöfte, såsom höjd bensinskatt och och , är det en berättigad fråga om regeringen kommer att hålla vallöftet att återställa momsen till . Statsministern och finansministern ska ha hävdat i valrörelsen att det är en dyr och ineffektiv reform och att pengarna kan användas på ett bättre sätt. Det är klart att jag blir orolig mot bakgrund av bensinskatten och och . I likhet med RUT- och ROT-reformerna har den sänkta restaurangmomsen inneburit minskat fusk. har i en rapport visat att fusket har minskat med sedan reformen infördes. Utrymmet för både avsiktlig och oavsiktlig felredovisning av moms har minskat. Före reformen beskattades mat som serverades i restaurangen medan hämtmat beskattades . Restaurang- och cateringföretagen redovisade då av sin totala omsättning med 12 procents moms. Undersökningen visar dock att de i stället borde ha redovisat av omsättningen. Därmed uppskattas att av företagens omsättning har redovisats med för låg moms, vilket i sin tur tyder på ett skatteundandragande på före reformen. Rapporten visar också att av företagen anser att momssänkningen har en viss effekt på skattefusket. bedömer att priserna på restaurangtjänster har blivit lägre till följd av den sänkta restaurangmomsen. Den ökade efterfrågan på restaurangtjänster har ökat. Sysselsättningen i branschen uppskattas ha ökat med 4 000 jobb. Mot bakgrund av tidigare brutna vallöften vore det angeläget om finansministern kan lugna oroliga restaurangägare och ge beskedet att restaurangmomsen inte kommer att höjas. 10 Finansminister (S): Jag har tidigare debatterat vallöften med andra moderata riksdagsledamöter och av fått en tydlig definition av vad som är vallöftesbrott. Enligt definition av vallöftesbrott har regeringen inte brutit mot några vallöften – möjligen med undantag för att vi ännu inte har höjt restaurangmomsen. Jag vet inte om har en annan definition av vallöftesbrott än den har. Enligt definition av vallöftesbrott har dock brutit en rad vallöften såväl under förra mandatperioden som i de förslag man nu lägger fram i . bör nog vara lite försiktig med att tillskriva enbart momssänkningen det minskade skattefelet inom restaurangbranschen. som momssänkningen kom fick ökad möjlighet att kontrollera restauranger via personalliggare och certifierade kassaregister, och det kan givetvis vara en viktig förklaring till ett minskat skattefel inom restaurangbranschen. Om menar att sänkt restaurangmoms var en viktig faktor för att minska skattefel och skatteundandragande, finns det fler skatter som vill sänka i syfte att minska skatteundandragandet? 11 (M): Jag förstår att finansministerns strategi är att attack är bästa försvar. Det är mycket märkligt att finansministern alltid ska fråga mig och dessutom drar in ledamoten i debatten när han inte ens är här. Den socialdemokratiska regeringen har aviserat höjda skatter på bensin och diesel, en halvering av och en försämring av . Det var sådant som Socialdemokraterna sa i valrörelsen att de inte skulle röra. Därför anser jag att de har svikit sina vallöften. Jag har inte hittat på denna undersökning. På kan man läsa att sänkningen av restaurangmomsen har lett till att skattefusket har minskat. Givetvis har personalliggare och kassaregister också bidragit, men hänvisar till momssänkningen. Regeringens politik verkar vara att försöka höja så många skatter som möjligt för att öka bidragen så mycket som möjligt. Vi vet alla att det kommer att resultera i fler arbetslösa och färre sysselsatta. Fler kommer att gå på bidrag. Flera expertmyndigheter har talat om för regeringen att så kommer att bli fallet. Jag tycker inte att fru finansministern ska fråga mig vilka skatter jag vill sänka. Jag ägnar mig åt ren konsumentupplysning och visar som opposition att det regeringen gör är skadligt för landet. 12 Finansminister (S): Det är intressant att tycker att det är en attack när jag frågar vilka skatter han vill sänka med tanke på att jag har stått här dagarna i ända och debatterat med olika moderater som har talat sig varma för skattesänkningar. Men var det plötsligt en attack. Vad gäller definition av vallöftesbrott trodde jag att var sampratade och att det en ledamot säger är vallöftesbrott eller inte gäller för er alla. Men det kanske finns lika många varianter av vad som är vallöftesbrott som det finns moderata riksdagsledamöter. Vad vet jag? Jag har svarat på frågan som har ställt i interpellationen. Det pågår inget arbete inom med att höja momsen på restaurang- och cateringtjänster. 13 (M): Jag tycker nästan att finansministern går över gränsen när hon pratar om hur de interna förhållandena är inom partigruppen i . Jag var inte med när uttalade sig. Det kan möjligen vara så att han menade att det just nu är alliansbudgeten som styr och att regeringen därför lyckligtvis inte har kunnat bryta några vallöften. Däremot har regeringen aviserat att man tänker bryta en himla massa vallöften. Man kan undra om och Socialdemokraterna i regeringen är överens om restaurangmomsfrågan. Vad jag förstår ville ha kvar den sänkta restaurangmomsen, och man kan undra vad de fick i stället. Det är en väldigt intressant fråga som jag gärna vill ha svar på, om det går. I övrigt tycker jag att det är bra att finansministern säger att det inte pågår något arbete. Jag hoppas verkligen att det inte kommer att pågå något arbete längre fram när det gäller restaurangmomsfrågan, så att alla krögare runt om i landet kan känna sig trygga med vad som gäller fortsättningsvis. Jag hoppas att finansministern kan säga att det inte kommer att införas någon höjning . 14 Finansminister (S): Jag önskar att hade varit i den här kammaren när jag hade en interpellationsdebatt med hans partikollega . tillbringade nämligen med att på olika sätt fantisera om interna förhållanden inom regeringen och Socialdemokraterna. När det gäller att fundera på vad som händer i andra partier passerade den gränsen i går. Om tycker att det är en gräns som inte bör passeras kanske han borde börja med att tala med sin partivän. definition av vallöftesbrott är om det står i valmanifestet eller inte. Det var så han försvarade varför höjde bensinskatten efter valet . Det var inget vallöftesbrott, för det stod inte i valmanifestet att man inte skulle höja bensinskatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:698 om effektivitet och god hushållning med skattebetalarnas pengar 15 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att god hushållning enligt budgetlagen hålls. Regeringen arbetar kontinuerligt med att säkerställa att skattemedel används på ett effektivt sätt. Vad har uttalat i sitt granskningsbetänkande om god hushållning beaktas på ett naturligt sätt i både kommande och pågående effektiviseringsarbeten. Budgetprocessen och de budgetpolitiska målen framtvingar prioriteringar och en kontinuerlig översyn av hur medlen används. Genom systemet för pris- och löneomräkning är de statliga myndigheterna utsatta för ett årligt produktivitetstryck. Till detta kan läggas ytterligare åtgärder för en effektiv användning av statens medel. För att säkerställa att myndigheterna utvecklas och effektiviseras ger regeringen förvaltningspolitiken hög prioritet, liksom frågor om styrning av myndigheter och verksamheter. Några konkreta exempel på åtgärder för ökad effektivitet är följande:  Regeringen avser att via förordning styra myndigheternas anslutning till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster. Statens servicecenter har även uppdrag att utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv.  Regeringen har beslutat om bestämmelser som ökar kraven på myndigheternas planering och uppföljning av den totala statliga investeringsverksamheten.  har ett fortsatt uppdrag att identifiera, informera och vara pådrivande när det gäller effektiviseringar i statsförvaltningen.  Regeringen avser att genomföra verksamhetsöversyner där större och kostsamma verksamhetsområden gås igenom i syfte att få till stånd konkreta effektiviseringar.