prot · H20959 · 2015-02-12 00:00:00 — Vi anser att det endast kan förändras genom att ställa tydliga krav på och sätta upp tydliga mål för Försvarsmakten inom ramen för den kommande försvarspolitiska propositionen. bör därför tillkännage detta för regeringen. Därför har vi skrivit i reservationen att ska tillkännage för regeringen att Försvarsmaktens förmåga i kommande budgetpropositioner ska redovisas utifrån uppfyllnadsgraden av de beslut som fattar. Där har vi kopplingen. 149 (S): rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret Betänkandet som vi nu debatterar behandlar granskning av regeringens och Försvarsmaktens genomförande av vissa av beslut för försvaret för perioden –2014. riktar kritik mot den förra regeringen i sina rapporter. Helt tydligt är att det svenska försvaret har varit föremål för kraftiga förändringar och reformer under sin omställningsperiod. Helt tydligt är även att den förra regeringen inte gav Försvarsmakten utrymme att arbeta efter de förutsättningar som var planerade, både vad gäller personal och materiel. Detta har även riktat kritik mot i tidigare rapporter. Ett tydligt exempel på hur dåvarande regeringen bakband Försvarsmakten är den så kallade Genomförandegruppen och resultatet av deras strykningar av materielprojekt. För den oinvigde var Genomförandegruppen namnet på regeringens interna grupp som fattade beslut om att försena eller avbryta ett antal av Försvarsmaktens materielprojekt som pågick. Syftet sas vara att spara pengar, men bakom beslutet låg framför allt en djup ideologiskt tanke eftersom den dåvarande regeringen förordade minimal egenutveckling och maximalt köp från hyllan. Verksamheter som avbröts var bland annat renovering och modifiering av och stridsvagn 122, luftvärnsrobot till korvett , halvtidsmodifiering av spaningsfartyg, ny sonarboj med mera. Verksamheter som reducerades var bland annat utveckling och ersättning av undervattensvapen, halvtidsmodifiering av stridsbåt 90 och basmateriel, bara för att nämna några exempel. Jag lyfter upp dessa exempel för att jag vill påminna om dem eftersom resultatet av dessa strykningar med mera har blivit väldigt tydliga i och med det växande behovet av att anskaffa nytt materiel, vilket kostar pengar. kritik är allvarlig och högst befogad. Jag vill ge en kort bakgrundsbeskrivning av vad som har granskats. En viktig del av revisonens arbete har varit att närmare undersöka hur Försvarsmakten har förändrats. Man har även tittat på styrningen av omställningen och hur regeringen och Försvarsmakten har återredovisat och följt upp omställningen. poängterar att hög effektivitet och god hushållning med statens medel ska eftersträvas på försvarsområdet precis som på andra utgiftsområden. har även gått igenom mål och krav i försvars- och inriktningsbesluten och hur Försvarsmakten har tolkat sitt uppdrag. beslut om värnplikten, som togs med en svag borgerlig majoritet och med endast tre rösters övervikt, innebar ett stort framtida åtagande för Försvarsmakten. Försvarsmaktens personalförsörjning övergick nämligen till att bedrivas utifrån frivillighet då plikten blev vilande och nya personalkategorier infördes. rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret Beslutet blev också att omställningen skulle ske enligt de ekonomiska nivåer som regeringen beräknade i budgetpropositionen 2009. Inga nya medel tillfördes alltså, men vi som då satt i opposition var tydliga med att medlen inte skulle räcka till. Eftersom systemskiftet i personalförsörjningen innebar ökade förbandskostnader behövde medel hämtas från annat håll i organisationen. Försvarsmakten har fått arbeta med att införa en ny insatsorganisation parallellt med att man utfört myndighetens övriga viktiga uppgifter – och detta utan extra ekonomiskt tillskott. konstaterade i sin granskning Försvarsmaktens omställning att det svenska försvaret har förändrats i grunden. Det tidigare invasionsförsvaret som var styrt och utformat för att försvara landet mot hot av väpnat angrepp har till stora delar avvecklats. I stället har det skett en utveckling mot ett insatsförsvar med flexibilitet och användbarhet som ledord som med kort varsel ska kunna genomföra såväl nationella som internationella insatser. framhåller i sin rapport att det finns brister i fråga om tydlighet och transparens. Förutom att Försvarsmaktens struktur och resurser har förändrats visar granskningen även att Försvarsmaktens inriktning har svängt kraftigt över tiden. påpekar att det finns brister i hur regeringen har informerat om den omvandling som Försvarsmaktens grundorganisation har gått igenom. Man menar också att det behövs ett utpekat ansvar för en samlad uppföljning av Försvarsmaktens utveckling. rekommenderar att målen för det militära försvaret och kraven på operativ förmåga förtydligas genom exempelvis delkrav för att skapa tydligare förutsättningar för styrning och uppföljning. Den förra regeringens otydlighet i styrningen och återrapporteringen har gett upphov till ett antal rekommendationer från :  att det lämnas tydligare information med en tydligare koppling till beslut med en ökad grad av jämförbarhet mellan olika år och i förhållande till beslut  att det formuleras en bedömning av operativ förmåga så att det inte uppstår oklarheter om vad som har bedömts  att den centrala och övergripande uppföljningen av försvarsbesluten stärks genom att ansvar pekas ut för regelbunden och samlad uppföljning av försvars- eller inriktningsbeslut och den fortsatta utvecklingen av Försvarsmakten. Som sagts har kritik framförts, men utskottet kan konstatera att den nuvarande regeringen har aviserat en rad förändringar och förbättringar inom ramen för inriktningspropositionen 2015. Vi anser därför att inte bör föregripa resultatet av det arbetet. blickar vi framåt och tar åt oss av kritiken och ser till att inte upprepa samma misstag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 150 (M): rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret har gjort en gedigen granskning av den omställning som Försvarsmakten har genomgått i och med införandet av Alliansens försvarsreform. Reformen är den största förändringen av det svenska försvaret på mycket , möjligtvis till och med den största sedan indelningsverket avskaffades 1901. Försvarsmakten har stöpts om i grunden för att kunna möta de nya hot och risker som står inför och . Syftet har varit att skapa ett försvar av kompetenta soldater och sjömän som har modernt materiel och som är organiserade i förband med hög beredskap och tillgänglighet. Försvarsreformen sjösattes i och med beslut . Värnplikten gjordes vilande, och ett system med frivillig personalförsörjning infördes. Detta har möjliggjort att samma soldater nu kan användas såväl i försvaret av som i internationella insatser och att samövade förband kan hållas ihop av tid och inte splittras som var fallet tidigare. Förbandstillgängligheten har förbättrats, och när reformen är fullt ut genomförd ska alla förband kunna vara tillgängliga inom dagar. Detta ska jämföras med värnpliktstidens sista år då stora delar av försvaret hade beredskapstider . En annan viktig del i försvarsreformen har varit att skapa en ny prioritering för materielförsörjningen. Den syftar till att i högre utsträckning än tidigare anskaffa färdigutvecklad materiel som fyller de operativa behov Försvarsmakten har här och . Försvarssamarbetet med andra länder har stärks för att skapa säkerhet i samverkan med andra som står inför samma säkerhetspolitiska utmaningar som vi själva. För att skapa resurser till omställningen av försvaret har det varit viktigt att effektivisera verksamheten. Detta har bland annat skett genom att försvarslogistiken stöpts om och personalen omorganiserats för att kompetensen bättre ska matcha befattningarna. För mig som ny ledamot i försvarsutskottet har det varit intressant att få ta del av den utvärdering av reformen som har genomfört. Försvarsreformen är en mycket omfattande omställning av försvaret, och vid så stora förändringar är det förståeligt att allt kanske inte går som planerat, särskilt med tanke på att omvärldsutvecklingen varit mycket föränderlig. Jag kan konstatera att riktar allvarlig kritik på vissa punkter, men de visar även på framsteg som faktiskt har gjorts. Myndigheten kommer även med ett antal värdefulla rekommendationer om hur regeringen och Försvarsmakten kan förbättra sitt arbetssätt. Jag vill fokusera på några centrala frågor som belyser. Mätbarhet och mål är en viktig punkt som pekar på. Det handlar bland annat om att det inte varit helt tydligt om regeringen och Försvarsmakten faktiskt har haft samma säkerhetspolitiska utgångspunkter när de gjort sina bedömningar av hur Försvarsmakten har kunnat lösa sina uppgifter. Detta har varit problematiskt eftersom man har gjort förmågebedömningar utifrån omvärldsläget, inte utifrån hur organisationen i förhållande till . Sammantaget gör detta att konstaterar att det är svårt att få en samlad bild av utvecklingen i insatsorganisationen. Detta är något som kommer att behöva förbättras, inte minst i arbetet med det kommande försvarsbeslutet. rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret Regeringen har gett Försvarsmakten uppdraget att i arbetet med underlaget inför försvarsbeslutet utforma en metod för hur krav på krigsduglighet för respektive förband ska kunna mätas och följas upp. Detta var också ett av de behov som Försvarsberedningen pekade på i sin försvarspolitiska rapport. En relaterad fråga som diskuterats är redovisningen till – den instans som ytterst har beslutat om försvarsreformens införande. Att har tillgång till relevant och begriplig information är en förutsättning för ett bra beslutsfattande. Redovisningen har förbättrats kontinuerligt av alliansregeringen i flera steg när det gäller såväl personal- som materielförsörjning, bland annat i budgetpropositionen och i den löpande informationen till utskottet. I budgetpropositionen 2013 fanns det 30 sidor om personalförsörjningen. Glädjande är att även den nuvarande regeringen har ambitionen att fortsätta det arbetet. Styrningen av myndigheten är en annan viktig aspekt som fokuserar på i sin granskning. Detta är centralt för att myndigheten faktiskt ska kunna leverera den organisation som beslutat men även för att, i de fall det behövs, ge myndigheten en större flexibilitet och organisatorisk frihet. Regeringen konstaterar i sin skrivelse att det finns ett kontinuerligt behov av att se över hur styrningen fungerar. Det gäller till exempel de informella kontakterna mellan Försvarsmakten och regeringen. Dessa behöver fördjupas och dokumenteras bättre för att kunna stärka informationsutbytet och underlätta förtydliganden i styrningen. Vi står nu inför ett nytt försvarsbeslut , i en omvärld som är mer osäker och svårförutsägbar . Då är det viktigt att kan fatta ett hållbart beslut som ytterligare stärker försvar. Det kräver att centrala saker som målsättningar, transparens, återrapportering och styrning fungerar. granskning sätter fingret på många punkter där det finns en stor förbättringspotential. Min förhoppning är att såväl och regeringen som Försvarsmakten kan ta till sig förslag och lära . 151 (C): rapporter är både läsvärda och viktiga underlag för arbete. De kan hjälpa oss mycket när det handlar om uppföljning, träffsäkerhet och fortsatt styrning. Vi behöver vägledning . Det finns många rekommendationer om förbättringsområden och god vägledning inför kommande försvars- och budgetbeslut. Att styra en offentlig verksamhet innebär att det behöver utvecklas hur man kan precisera och förtydliga målsättningar men också hur uppföljningsarbetet och resultaten redovisas. har kraven på användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet skärpts väsentligt, och det svenska försvaret har förändrats i grunden. Vi har ett insatsförsvar med flexibilitet, som med kort varsel ska kunna genomföra nationella och internationella insatser. rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret Förutom att Försvarsmaktens struktur och resurser har förändrats har dess inriktning svängt ganska kraftigt över tiden. Det förstärker behovet av tydlighet och transparens i redovisningen av resultat. Jag tänker belysa några av de rekommendationer som tas upp i rapporterna. Vi har hört flera av dem nämnas tidigare. Regeringen bör utveckla sin ekonomiska uppföljning av kostnadsstrukturen inom Försvarsmakten – det är tydligt. Mål och resultat behöver analyseras, förtydligas och förklaras för att kunna vara mätbara. Regeringen bör redovisa ekonomiska konsekvenser till i samband med större strategiska beslut om försvaret. Granskningen visar att bristande bemanning begränsar tillgängligheten och påverkar övningsverksamheten negativt. Det är mycket som nämns i rapporterna. Det är tre stora dokument. En viktig fråga är bland annat att den samlade bedömningen är att Försvarsmakten varken eller kan leva upp till och regeringens krav på insatsverksamheten. Detta är oerhört viktigt att notera inför det fortsatta arbetet, just nu när vi står inför ett nytt inriktningsbeslut för Försvarsmakten. ifrågasätter om samtliga stridskrafter kan uppfylla beredskapskraven. I en fullt bemannad insatsorganisation bedömer att Försvarsmakten har svårigheter att hantera alla uppgifter under normal beredskap. Det är inte heller tydligt vad som krävs av Försvarsmakten, vilket motstånd och vilken hotbild som är relevant för myndigheten att planera för och utforma organisationen mot. Detta behöver vi förvalta. Detta behöver vi följa upp. Vi står inför både ett nytt säkerhetspolitiskt läge i vårt närområde och ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut, som jag nämnde. Vi behöver följa upp rekommendationer och granskningar för att få insikt om vad vi här i och regeringen behöver göra när det gäller tydlighet, förväntningar, målsättningar och ambitionskrav på vårt samlade försvar. Det är också viktigt att följer upp vad regeringen har skrivit i sina svar på granskningar. De har talat om flera åtgärder som kommer att presenteras i samband med inriktningsbeslutet och förslaget i propositionen. Jag vill med dessa ord yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Samhällets krisberedskap betänkande 2014/15:FöU6 152 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 11. Samhällets krisberedskap berör oss alla. När samhället är i kris kan det drabba oss alla. bör vi alla vara beredda att hjälpa till vid en kris. Vi har till och med ett pliktsystem som gör det tvingande att hjälpa till om det blir riktigt illa. Om angrips militärt ska det militära försvaret organisera det direkta försvaret. Det civila försvaret är en del av det civilförsvar som är nödvändigt för att det militära försvaret ska kunna fungera. Enligt Försvarsberedningens majoritet räcker det om det civila försvaret klarar . Eftersom vi sverigedemokrater anser att det militära försvaret av ska fortsätta även om skalförsvaret är besegrat anser vi att även det civila försvaret ska kunna klara betydligt . Vi hade ett mycket starkt civilt försvar. är det avvecklat så gott som fullständigt. Försvarsberedningens majoritet menar att det civila försvaret ska återutvecklas, men på ett billigare och smartare sätt. Det återstår att se hur. Vi säger inte nej till billigt och smart, men det måste också fungera. Vi har markerat några saker vad gäller det framtida civila försvaret. Självförsörjningsgraden av livsmedel bör öka. Bunkringen av olja börjar öka. Det civila försvaret ska ledas av civila befälhavare. Det kan inte, som somliga tror, ledas av lösliga nätverk – det kommer inte att fungera. Men varför talar jag om krigsläge? Det var ju samhällets krisberedskap som det handlar om. Jo, därför att alla myndigheter måste kunna samarbeta vad som än händer. Är det fred och vi hamnar i kris, då ska Försvarsmakten bistå det civila samhället. Låt oss erkänna att vi, när vi hade landskapsregementen och allmän värnplikt, hade en mycket stor resurs till stöd för samhället i kris. är den reguljära armén 13 000 man, varav 7 000 är värnpliktiga. Vi vill tredubbla den svenska armén och anslår pengar för detta. Viktigt för samhället i kris är hemvärnet. Hör och häpna: Här är partierna relativt eniga. Hemvärnet har utvecklats till det bättre, även om numerärerna har minskat också här. För samhället i kris är hemvärnet en mycket viktig tillgång. Försvarets nedrustning har lett till ytterligare en negativ aspekt för krisberedskapen. fanns det gott om militära helikoptrar med sidoförmågor som brandsläckning, sjuktransporter och ytbärgning. är det en bristvara. Det är samma sak med bandvagnar och fordon som tar sig fram i terräng. Försvarsmakten har inte på något sätt samma resurser som det fordom hade. Samhällets sårbarhet är mångfacetterad, och antalet olika hot tycks öka. På samma sätt behöver krisberedskapen vara genomtänkt på många områden. Jag ska därför beskriva våra reservationer. Reservation 2: I ska båda könen ha samma rättigheter och möjligheter. Detsamma gäller människor med olika hudfärg. Men likheten ska inte drivas till sin motsats. För arbete vid krävs vissa fysiska attribut men också språkliga färdigheter. Vi vill inte se brandmän som inte orkar bära fram slangen ändå till brandsvådan eller brandmän som inte kan förklara läget för allmänheten på plats på grund av brister i svenska språket. Positiv särbehandling ska alltså motarbetas. Det är inget annat än diskriminering av individen, och i fallet med är det dessutom farligt för allmänheten. Reservation 3: Samarbetena i är viktiga för möjligheterna att rädda liv i sjönöd. Närmaste samarbetet bör vara mellan och . En spärr som kan rivas är den vid räddningsinsatser över den svensk-finska gränsen. En svensk räddningsledare bör kunna verka på finskt sjöterritorium och vice versa när så är gynnsamt. Reservation 4: är det effektivast att konkurrensutsätta verksamhet. Men det finns undantag då storskalighet skapar mest effektivitet. Alliansregeringen hade svårt med denna balans. Vi bedömer att det är effektivt att omvandla SOS Alarm till ett statligt verk. Reservation 5: För att blåljustjänsterna ska kunna öppna alla vägbommar vid behov är det angeläget att lagstifta om ett universellt låssystem. Reservation 6: För att säkerställa att det tveklöst finns medel att ta till för att möta olika kriser och naturkatastrofer är det en styrka att bygga upp fonder på nationell grund. Men fondavsättningar till krisfonder inom EU bör inte göras. Reservation 7: Få saker har som internet gett oss frihet. Men internet gör oss också sårbara. Så gott som angrips svenska myndigheter och företag genom it-angrepp. It-angreppen kan vara avsedda att skada men också för att stjäla information. I debatten talas det mycket om it-försvar eller cyberförsvar, men i verkligheten görs det inte lika mycket. skulle behöva ett samlat grepp för dessa problem. Vi skulle behöva kartlägga problemet, vi skulle behöva ta fram standardmetoder för it-skydd, och vi skulle behöva se över lagstiftningen för ett aktivt it-skydd, det vill säga motåtgärder mot dem som angriper oss. Internet som nätverk ger oss oändliga möjligheter till effektiv styrning. Tyvärr är dagens internet dömt att aldrig bli helt säkert för användarna. Den enda vägen för svenska myndigheter och storföretag är att bygga ett eget säkert nätverk, som kan göras helt säkert. Men eftersom ett nytt eget nätverk – vi kan kalla det internet 2.0 eller vad som helst – är dyrt och förutsätter egna satelliter är kostnadsdelning nödvändig. Den naturliga kostnadsdelningen är inom plus . är mycket långt framme i tekniken med mikrosateliter, och bör ta initiativ i denna riktning. Reservation 8: ligger i en nordlig växtzon, vilket ger nackdelar för odling och uppfödning av djur för livsmedelsproduktion. Vi har inga problem att kunna försörja oss med livsmedel själva om vi så skulle vilja. Men som ett rikt industriland har vårt fokus riktats mot export av högteknologiska produkter. har säkerhetsläget ändrat sig i vårt närområde men också i hela världen. För att förbättra vår krisberedskap bör vi höja självförsörjningsgraden av livsmedel. Det är vårt förslag. Reservation 9: Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Forskning visar att särskilda reservkraftsnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Reservation 10: Av samma skäl som när det gäller livsmedel bör vi också säkra tillgång till drivmedel. Ett svenskt beredskapslager för olja bör skapas och ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter tas fram. Reservation 11: Vi anser vidare att ska inordnas under marinen. En sådan samordning skulle gynna oss både operativt och ekonomiskt. I krig ska större fartyg kunna sättas in i det militära försvaret av . Fartygskanoner och medelräckviddigt luftvärn bör därför monteras. Reservation 12: storskaliga vattenkraft och kärnkraft är känsliga för sabotage. Det gäller såväl i freds- som i krigstillstånd. Vi anser att de skyddade zonerna runt kraftverken bör göras större och bevakas bättre och att mer pansarskydd bör sättas upp. 153 (V): Jag ska göra en liten reflexion så att man vet vad jag talar om. Det gäller säkerhet i kärnkraftverk. Som en reaktion på kärnkraftsolyckan i beslutade att alla EU-länder skulle göra en översyn av säkerheten vid de europeiska kärnkraftverken genom så kallade stresstester. Syftet var att testa robustheten hos anläggningarna i förhållande till extrema händelser som jordbävning, översvämning och bortfall av energiförsörjning. Ett av de viktigaste säkerhetskraven handlar om att införa en så kallad oberoende härdkylning, det vill säga ett nytt kylsystem som ska fungera även om elen slås ut i reaktorn vid en allvarlig olycka. Regeringspartierna tillsammans med Alliansen och SD väljer att inte anamma kraven på oberoende härdkylning på de äldsta reaktorerna fullt ut, utan man öppnar för dispensmöjligheter för reaktorer som är på väg att tas ur drift. Vi har sett massor av naturkatastrofer som man inte hade förutspått. Här kan man nämna stormar, bränder, jordskalv och många andra exempel på att allting inte var så enkelt. Jag och förstår att risken för olyckor är liten, och tur är väl det. Men ändå, som vi har hört i debatter på andra områden, väljer man att ha reservåtgärder av olika slag för att man vill gardera sig. De flesta har försäkring på huset trots att risken för en brand är rätt så liten. Vad som gör denna åtgärd i denna bransch lite eljest är att situationen i kärnkraftsbranschen alltid är allvarlig om det händer en olycka. Konsekvenserna är så stora att ingen vill befatta sig med dem. Man kan ta , som jag började med. Det var många saker som inträffade i en kedja som gjorde att olyckan blev ett faktum. Samma sak kan hända här hos oss – olyckliga omständigheter som inte väljer tid, utan tiden för olyckliga omständigheter råkar sammanfalla. Därför kan jag inte få in i min skalle varför man väljer att göra denna fråga till någonting som skulle handla om energipolitiken och att vi försöker tränga ut energislag på grund av ökade kostnader. Detta handlar om att värna om säkerheten på våra kärnkraftverk och skydda vår befolkning mot osäkerheten. Jag kan inte representera svenska folket utan att göra mitt bästa för att skydda dem mot risker som man inte behöver ta när tekniken finns. Det handlar inte om att göra detta till en snubbeltråd för den svenska kärnkraftsindustrin. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man landar i ett ställningstagande om oberoende härdkylning av reaktorhärden för de äldre reaktorerna som är på väg ur drift där det sägs ungefär att man kan söka dispens om det blir för dyrt och om det inte äventyrar den övergripande säkerheten för svensk kärnkraft.