prot · H30932 · 2015-11-24 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om byte av partinamn och partibeteckning Tredje vice talmannen meddelade att Liberalerna (FP) anmält att partiet på sitt landsmöte beslutat att ändra namnet till Liberalerna med förkortningen (L). § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:147 Interpellation 2015/16:147 Kabinettssekreterarens besök i av (M) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid på grund av sjukdom. Interpellation 2015/16:150 Interpellation 2015/16:150 Fördömanden av attacker mot civila israeler av (FP) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid på grund av sjukdom. Interpellation 2015/16:156 Interpellation 2015/16:156 Moderata krafter i av (KD) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid på grund av sjukdom. Interpellation 2015/16:167 Interpellation 2015/16:167 Flygskatt i stället för utveckling av biobränsle av (KD) Interpellationen kommer att besvaras i ett gemensamt svar med interpellation 2015/16:159. Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:168 Interpellation 2015/16:168 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef Interpellation 2015/16:194 Interpellation 2015/16:194 Fler poliser i utsatta områden av (M) Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:49 till justitieutskottet 2015/16:3268 till utrikesutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU1 Statens budget 2016 – Rambeslutet 2015/16:UU6 På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 2015/16:UU7 om bistånd genom internationella organisationer 2015/16:UU8 Internationella klimatfrågor och hållbar utveckling m.m. 2015/16:UbU5 Internationella skolor § 6 Svar på interpellation 2015/16:172 om nya åtgärder inför klimattoppmötet i 1 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig vad regeringen tänker göra i ljuset av att de presenterade klimatplanerna, INDC:erna, inte räcker för att förhindra en okontrollerad och direkt farlig klimatförändring. Jag delar bedömningen att alla de klimatplaner, INDC, som har lämnats in av olika länder och presenterats globalt inte räcker för att nå det temperaturmål som vi bör nå för att undvika klimatförändringar som ger stora negativa effekter. Styrkan i klimatplanerna är till stor del uppslutningen. Att så många som 170 länder nu har lämnat sina klimatplaner inför mötet i är en mycket positiv signal och ett tydligt bevis på att världens länder tar frågan på större allvar och vill bidra i arbetet mot klimatförändringarna. I detta sammanhang är det är viktigt att vi ser klimatplanerna som ett golv och inte som ett tak. Därför är det helt avgörande att det skapas ett större stöd för den svenska linjen om att ska bli dynamiskt med en översyn där ambitionen i klimatplanerna kan höjas mot bakgrund av vad den senaste forskningen visar. Samlat behöver klimatplanerna kunna hålla uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. För att det ska lyckas behövs betydligt ambitiösare åtaganden. Men regeringen väntar inte utan höjer ambitionen i klimatarbetet i nu och kommunicerar detta tydligt också internationellt. Regeringens syn är att vi ska leda genom exempel och ta vårt ansvar. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Utsläppen ska minska i den takt som behövs för att en globalt hållbar utveckling ska ske. ska ha en fossilfri fordonsflotta, och ambitionen är att nå ett energisystem förnybar energi. Regeringen har startat initiativet Fossilfritt , där svenska aktörer ges möjlighet att synliggöra hur de bidrar till övergången till ett land utan användning av fossil energi. Fossilfritt är också en del för att stärka –Action Agenda, LPAA, som är en del av de internationella klimatförhandlingarna just nu och som blir den internationella plattformen för icke-statliga aktörers klimatarbete inför klimatmötet i . , kommuner och organisationer utmanar vi i andra länder och aktörer att bli fossilfria och höja ambitionen i närtid genom att bland annat ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. har också frågat mig på vilket sätt jag tänker tillmötesgå utvecklingsländernas vädjan om ökat stöd i klimatarbetet. Utvecklingsländerna är de som drabbas allra hårdast av klimatförändringarnas negativa konsekvenser, och de har behov av stöd till både klimatanpassning och omställning till en koldioxidsnål utveckling. Därför anser vi att avtalet i bör omfatta stöd till de fattigaste och mest utsatta ländernas klimatarbete och anpassning till ett förändrat klimat genom finansiering, teknikspridning och kapacitetsutveckling. är ett av världens allra mest ambitiösa länder när det gäller att bidra med klimatfinansiering i utvecklingsländer. Vi är största givare per capita i både Gröna klimatfonden och Globala miljöfonden. Vi är också en av de största givarna i absoluta tal i Anpassningsfonden och Fonden för de minst utvecklade länderna. Vid sidan av multilaterala insatser sker det också ett omfattande arbete bilateralt genom Sida. Detta har kommunicerats tydligt inom ramen för de internationella förhandlingarna och har mottagits mycket väl. Under i tillkännagav finansministern att avser att nära fördubbla sitt multilaterala klimatbistånd jämfört med nivåer. Vårt engagemang kommer att fortsätta på mycket hög nivå. Vi uppmanar alla höginkomstländer att göra mer för att skala upp klimatfinansiering och vill också se att flera länder ska bidra till internationell klimatfinansiering. 2 (V): Jag vill tacka klimat- och miljöministern för svaret på min interpellation. Med kvar till klimattoppmötet i behövs det nu väldigt mycket mer insatser från världens länder för att man ska kunna få ett bra klimatavtal på plats, det håller jag verkligen med om. I klimatförhandlingarna är det de industrialiserade länderna, de rika länderna, som har det historiska ansvaret för utsläppen av växthusgaser. Det är vi som har släppt ut mest, och därför har vi också ett ansvar för att gå före och minska våra utsläpp ytterligare. Vi har också ett ansvar för att hjälpa utvecklingsländerna med att föra över ny teknik och pengar så att de inte ska behöva göra samma misstag som vi har gjort. Inför klimattoppmötet är det synd att som land inte har någon egen klimatposition. Vi har inget eget klimatbidrag att lämna in, utan vi lutar oss mot EU:s klimatbidrag. Det består av en ganska kort text på ungefär fyra A4-sidor där man lovar en sak, att minska utsläppen . EU säger ingenting om hur ny teknik ska kunna överföras till utvecklingsländerna, hur man ska kunna mobilisera pengar och hur utvecklingsländerna ska kunna få hjälp att hantera de skador och förluster som de drabbas av. Därför behövs det länder som går före på klimatområdet. Jag blev glad över att höra klimat- och miljöministern lova att ska göra det. Men det finns fortfarande en hel del kvar att göra för att det hela ska bli konkret. träffade jag en forskare från som är rådgivare till regeringen i . Han berättade för mig att man i hans land saknar den senaste tekniken. Han berättade också att mycket av den teknik som man behöver för att minska sina utsläpp och för att hantera klimatförändringarna redan finns, men den tekniken är väldigt dyr därför att den är låst i patent som stora bolag i , och har kontroll över. Den tekniken släpps inte fri till ett land som . Forskaren sa: Tänk, om vi på klimattoppmötet kunde identifiera de viktigaste miljöteknikerna och säga vilka som kan släppas fria till utvecklingsländerna för att de inte ska behöva betala dyra licenser och royaltyer bara för att använda sig av den tekniken! Eftersom tar upp frågan om teknikspridning undrar jag: Skulle det kunna vara ett förslag som kan tänka sig att biträda i ? kom det ett brev till statsminister . Brevet är från president, . I brevet uppmanar Anote och världens ledare att sluta upp bakom förslaget från om att de inte ska ta mer kol i anspråk, att inte starta några nya kolgruvor. Jag undrar vad den kommer att svara presidenten i öriket . Tycker den och klimat- och miljöministern att det är ett bra förslag att införa ett moratorium mot brytning av nya kolfyndigheter? Vi i är en stor spelare genom , som använder väldigt mycket kol. Ifall som första industrialiserade land skulle kunna säga att vi stöder förslag om att inte ta nya kolgruvor i anspråk tror jag att det skulle få en fantastisk genklang inför toppmötet i . Vad säger klimat- och miljöministern? 3 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för en engagerad debatt kring ett toppmöte om klimatfrågorna som jag vet att ledamoten är djupt engagerad i. Det är väldigt bra att flera ledamöter av riksdag kommer att närvara under mötet i i de här viktiga frågorna. Det tror jag är en styrka för . Vi har mycket kunskap, medvetenhet, engagemang och idéer som behöver spridas. Som ledamoten var inne på är det viktigt att är en tydlig röst internationellt, inte minst i de frågor där vi har en stark position som inte är helt bunden inom EU-kretsen. Det är det som handlar om finansiering och om mellanstatligt och bilateralt samarbete. Inte minst är historiska och nuvarande mycket starka biståndsarbete en nyckel när det gäller att säkra att klimatfrågorna i grunden är en global solidaritetsfråga. Jag har träffat flera företrädare för , som är ett av världens mest utsatta länder och uppvisar klimatförändringarnas hemska ansikte. Man har saltvatteninträngning på oerhörda nivåer. Detta driver på en flykt från landsbygdsområden. Situationen är omöjlig och förvärras delvis av de klimatförändringar som redan nu äger rum. Klimatfrågan är i grunden en global solidaritetsfråga, och har en tydlig roll i förhandlingarna. Det handlar om klimatfinansiering och kapacitetsutveckling, och precis som säger är det oerhört viktigt hur vi kan sprida befintlig teknik snabbare, i större skala och till fler länder. Vi välkomnar att arbete pågår med de kapacitetshöjande åtgärderna, även med fokus på hur ny teknik kan spridas mer inom ramen för FN-förhandlingarna. Det är också någonting som stöder. ställde en enskild fråga om ett brev. Jag kan säga att detta bereds inom ramen för arbetet i . Jag vet också att det har kommit in frågor om detta. Vi får återkomma till det i . Jag noterar naturligtvis den allmänna frågan. Om alla världens kollager skulle brytas skulle det bli mycket svårt att över huvud taget klara klimatförändringarna. I världen har det kommit upp en mycket starkare debatt om att det inte är ett möjligt scenario. Inte minst kan man säga att det inte heller är ett möjligt scenario i förhållande till de stora föroreningsutsläpp som koldriften innebär. Inte minst har detta fått att börja tänka om i en del av de leden. Det är också den utmaningen vi ser i , varför bland annat ett svenskt statligt bolag som börjar vända kol ryggen och i stället satsar på förnybara energitekniker. Jag skulle vilja vidga roll under klimatförhandlingarna till att verkligen vara en roll för hela det svenska samhället, inklusive ledamöter av riksdag, som delvis har skilda uppfattningar inom den svenska politiken men som jag tror har en ganska enad position i fråga om att klimatutmaningen är en verkligt allvarlig utmaning som vi är skyldiga våra barn att komma till rätta med och som är möjlig för världen att ta sig an om vi tar oss i kragen och skapar ett hållbart samhälle. 4 (V): Klimat- och miljöministern tar upp klimatfinansiering i svaret till mig och berättar att är ledande i det avseendet. Det tycker jag är bra. Jag vill bara vara riktigt säker på att den klimatfinansiering, alltså de pengar till utvecklingsländerna som är utlovade, också ligger fast. För någon vecka sedan hörde vi finansministern prata om att biståndsbudgeten ska halveras och att läget för finanser är väldigt ansträngt. Jag vill bara påminna om att är ett rikt land. Vi har fortfarande väldigt mycket pengar. Våra fyra svenska storbanker gjorde vinster på nästan . Vi subventionerar miljöskadlig verksamhet med . Det finns alltså pengar att ta från. Men det vore bra att få det väldigt klart och tydligt att de löften som vi avgivit ligger fast och att inga pengar hotas. Initiativet om ett fossilfritt , som ministern tar upp i svaret till mig, är väldigt intressant. Det är jättebra att ni utmanar andra länder att bli fossilfria. Men för att det här initiativet ska bli riktigt bra måste det bli konkret i så måtto att vi vet när ska bli fossilfritt. Mina konkreta frågor till klimat- och miljöministern är: Vad finns det för datum för när ska bli fossilfritt? Hur ser den konkreta vägen ut för hur ska bli fossilfritt? Vilka konkreta åtgärdsförslag lägger regeringen fram för att det verkligen ska bli så? Även vad gäller frågan om tekniköverföring tycker jag att det är viktigt att vara konkret. Jag nämnde , men jag kan också nämna . På ett tidigare klimattoppmöte berättade en av delegater för mig hur man behöver hjälp med avancerade datamoduleringsprogram för att kunna förutsäga extrema väderhändelser. har exempelvis drabbats hårt av tyfoner . Sådana här avancerade program finns, men de är skyddade av upphovsrätt. Om man vill använda programmen kostar det väldigt mycket pengar – pengar som inte har. Här tror jag att det finns en väldigt viktig roll för att spela i att driva på för att den här tekniken ska kunna spridas fritt. Inget fattigt land ska behöva drabbas av sådana här väderhändelser ifall det går att undvika dem. Jag undrar om ministern är beredd att lyfta fram de här frågorna mer konkret på klimattoppmötet i . Sedan gäller det brevet från . ser klimat- och miljöministern brevet från president , men jag skulle vilja veta om hon sett det tidigare. Har klimat- och miljöministern tagit upp det här brevet, som är ställt till statsminister ? Jag får nu svaret att brevet bereds. Men president vill helst ha ett svar före klimattoppmötet i , och det är då vi verkligen kan få skjuts i den här frågan. Tänk om som första industrialiserade land kunde gå ut och säga: Vi stöder folk. Vi tänker göra allt vi kan för att människor ska kunna bo kvar på de här öarna nordost om . Vi backar upp förslaget om ett stopp för nya kolgruvor. Det är en av positioner inför klimattoppmötet i . Kan vi få höra det före mötet i , ? 5 Klimat- och miljöminister (MP): En av de frågor som ställer handlar om på vilket sätt vi bättre kan stödja kapaciteten hos inte minst små önationer att klara det som kallas för ”early warning systems” och annat som är oerhört väsentligt i de klimatförändringar som vi ser. Det handlar om anpassning och hur man bygger resilienta samhällen i av stark klimatförändringspåverkan. Jag kan meddela att stöder ett antal sådana initiativ. Inte minst har vi bidragit starkt till en särskild hubb som ska sprida kunskap om detta, ett . Vi bidrar också via med en särskild kunskapsplattform till flera av de afrikanska myndigheterna för att stärka deras kunskap om och bearbetning av hur man ska planera och stärka anpassningsåtgärderna. Det handlar väldigt mycket om kunskapsspridning. Jag håller med om att det är viktigt att kunskap kan flöda fritt mellan länderna, när vi ser att klimatfrågan i grunden är en solidaritetsfråga för hela världen. En annan fråga handlade om den konkreta vägen mot att ska bli fossilfritt. Den beredningen pågår, och deltar själv i denna. Ett av de första beslut som mitt departement i regeringen levererade handlade om att säkra diskussionerna om framtida klimatmål och framför allt ett ramverk för hanteringen av hur vi i säkerställer att vi har en långsiktigt stabil klimatpolitik där vi säkrar utsläppsminskningar och omställning i samhället och utnyttjar de fantastiska möjligheter som har att bygga ett samhälle som i grunden gör sig oberoende och fritt från fossila bränslen. Det är viktigt att vi kommer vidare med den uppgiften. Steget för att komma vidare med det är att det bereds i bred politisk diskussion. Den beredningen heter Miljömålsberedningen, och den sitter själv i. Så fort ni lämnar ett betänkande finns det material för att jobba med. Jag tror att ingen ska betvivla att när statsminister talar inför i kommer han att tala om just dessa frågor och peka på positiva exempel. har kunnat visa att man kan minska klimatutsläpp. har positionen av en brygga i de internationella förhandlingarna. Det gäller att förmedla essensen att det är en i grunden solidarisk global uppgift. Att få ett ambitiöst men också rättvist globalt klimatavtal är en mycket hög prioritet för den . Det kommer statsministern att ge uttryck för vid klimattoppmötet. 6 (V): Jag börjar med att ta upp frågan om klimatfinansiering. Jag vill återigen ställa frågan om vi kan vara helt säkra på att de pengar som utlovats kommer att betalas ut och finns kvar. Kommer klimat- och miljöministern att ta upp frågan med finansministern? Det är oroväckande att finansministern talar om en halvering av det totala biståndet, och så vidare. Det sänder helt fel signaler. Ett fossilfritt är ett jättebra förslag. Men det är inte riktigt okej, , att rulla tillbaka ansvaret för något som statsministern har gått ut med i regeringsdeklarationen till Miljömålsberedningen. Jag läste direktivet till Miljömålsberedningen alldeles . Där står att Miljömålsberedningen – som är den beredning som bland annat jag är med i – ska utreda ett klimatpolitiskt ramverk och hur kan få nollutsläpp till 2050. Ett fossilfritt bedömer jag som ett lite oliklydande mål. Det kan komplettera nollutsläpp till 2050, men det är inte exakt samma sak. Jag tycker inte att ni ska sitta och vänta på Miljömålsberedningen. Jag vill se konkreta förslag här och som ställer om och gör fossilfritt. Sedan kommer det att finnas väldigt många bra förslag från Miljömålsberedningen. Det kan jag redan nu lova. Detta är ett konkret medskick från mig. Det vore fantastiskt om i kunde knyta an till den vädjan som kommer från öriket folk. Jag tror att folket i talar å alla utvecklingsländers vägnar. Det vill att de industrialiserade länderna ska sätta stopp för ny utvinning av fossila energikällor och gå före i klimatpolitiken. folk förtjänar det. Jag hoppas att det blir den svenska positionen. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Det är inte bara folk som förtjänar att världens ledare tar klimatfrågan på allvar. Det är kanske den sista generationen politiker på jorden som kan ta frågorna på allvar på ett sådant sätt att vi kan ställa om våra samhällen till någonting som gör att våra barn och barnbarn har en tillräckligt livsduglig miljö att bygga sitt välstånd på. Där har en väldigt tydlig och viktig position som jag redogjort för. Du ska inte tro att du behöver vänta på åtgärder för att vi ska minska utsläppen i , . har på sitt bord en budget som är föreslagen av regeringen med mångmiljarder i investeringar för att vi ska kunna minska utsläppen. Det handlar om att vi ska få ordning på fordonsflottan så att fler bilar och lastbilar kan gå på förnybara bränslen, och vi får elbussar, laddstationer till elbilar och mer biogas i fordonsflottan och i andra delar. Det handlar om att vi kan få fortsatt energieffektivisering så att vi kan nyttiggöra de resurser vi har på ett vettigt sätt. Budgeten är full av klimatinvesteringar. Man behöver inte vänta på att tar steg mot ett fossilfritt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:161 om förslaget på övergång från traditionsprincip till avtalsprincip 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag anser att avtalsprincipen bör gälla även mellan närstående. Hon har också frågat mig hur jag anser att en övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen kan påverka arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. En övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen innebär att en köpare av en vara ska få skydd mot säljarens borgenärer redan genom avtalet i stället för när varan har överlämnats till köparen. har i sitt betänkande föreslagit en sådan övergång. Kommittén har bedömt att detta skulle få långsiktiga och påtagliga samhällsekonomiska fördelar. Betänkandet har remitterats . En viktig aspekt i det fortsatta arbetet är de ekonomiska fördelarna som kan följa av en övergång till avtalsprincipen. Organisationer inom näringslivet har förordat en övergång till avtalsprincipen. Kommittén har bedömt att det underlättar för bland annat tillverkningsindustrin, och inte minst exportindustrin, att införa avtalsprincipen. Denna aspekt ligger i den ena vågskålen. Regeringen har intensifierat arbetet mot organiserad brottslighet. Några remissinstanser har pekat på att kommitténs förslag kan leda till ökad risk för fler ekonomiska brott och skentransaktioner, till exempel mellan närstående. Jag tar dessa farhågor på stort allvar. Denna aspekt ligger i den andra vågskålen. Utifrån bland annat dessa aspekter pågår nu beredningen i . Jag har fått en fråga av om hur jag ser på en övergång till avtalsprincipen i ljuset av invändningen om ökad risk för skentransaktioner. Liksom jag svarade då blir svaret nu att jag inte vill föregripa det fortsatta beredningsarbetet. 9 (M): Tack för svaret, justitieministern! Ämnet för interpellationen kan tyckas lite tekniskt. Men det är egentligen en väldigt praktisk och central fråga på civilrättens område. Den berör nästan alla, både företag och enskilda, kanske utan att vi tänker på det. Det handlar om frågan om när egentligen ett köp anses genomfört: Redan när man kommer överens eller när egendomen har lämnats över? Spelar det någon roll? Ja, det spelar väldigt stor roll om någon av dem som ingår avtal om köp inte kan betala sina räkningar och alltså är skuldsatt. Tänk er att en grovt kriminell person med stora skulder stoppas medan han eller hon färdas på en exklusiv motorcykel. har personen överlåtit motorcykeln till låt säga sin bror och kan visa upp ett avtal om detta för kronofogden. Med dagens princip om att tradition ska ske håller inte det, utan man kan ganska enkelt utmäta motorcykeln. Med avtalsprincipen blir det betydligt svårare. Kravet på tradition kan tyckas tufft för gemene man, men det motverkar skentransaktioner. Det i sin tur leder till att människor i större utsträckning måste göra rätt för sig. Man ska inte alldeles för enkelt kunna gömma undan egendom när man har skulder. Avtal ska hållas, och skulder ska betalas. De principerna måste genomsyra rättssystemet. mottog utredningen och registerpant. I utredningen föreslår man en övergång från traditionsprincipen till avtalsprincipen. Utredningen har gått på remiss. gör i sitt remissvar bedömningen att en övergång till avtalsprincipen kommer att leda till en ökning av antalet skentransaktioner företrädesvis mellan enskilda personer. Ackordscentralen hyser samma farhågor: När det gäller köp och byten mellan närstående familjemedlemmar, anser Ackordscentralen att det är en uppenbar risk för att skentransaktioner kommer öka i omfattning. föreslår, mot bakgrund av risken för skentransaktioner mellan närstående, att skydd mot borgenärerna ska uppstå först efter registrering när det gäller just överlåtelse av egendom mellan makar. Det skriver: På samma sätt som vid vederlagsfria överföringar kan makar komma överens om att på ett enkelt sätt försöka göra egendom oåtkomlig för borgenärerna genom att hävda att gäldenären sålt sin egendom till den andre maken. kommer då att ställas inför besvärliga bevissituationer eftersom det utåt sett inte har skett någon förändring. Många remissinstanser pekar alltså på den uppenbara risken för skentransaktioner. Vad säger då utredningen om detta? Det kan man fråga sig. Det står helt kort att traditionskravet brukar motiveras av intresset att motverka skentransaktioner och andra former av undandragande.