prot · H3096 · 2015-09-22 00:00:00 — Jag tror att hon är ensam i om att tro att detta – att man låter miljöbilsbonusen för laddhybrider vara lika hög som för elbilar – ensamt kommer att lösa problemen. Jag undrar om har några ytterligare förslag för att lösa problemet med att vi inte ser ut att kunna nå det mål som har satt upp. tar upp en väldigt angelägen fråga, nämligen åkerinäringens konkurrenskraft och dess situation över huvud taget. Det är en bekymmersam situation för svensk åkerinäring alldeles oavsett den skattehöjning som regeringen föreslår. Därför är det viktigt att vi kan öka kontrollen över åkerinäringen. Regeringen har kommit med ett antal förslag på det området, bland annat vad gäller klampning. Här kommer regeringen att arbeta vidare. Det är viktigt att det råder ordning och reda i åkeribranschen och att svenska företag inte ska drabbas av osjyst konkurrens eller olaglig konkurrens. Ett led i att också få en ökad kontroll över åkerinäringen är förslaget om vägslitageavgift. I och med systemet med transpondrar kommer det att finnas ökade möjligheter till övervakning av åkeribranschen. Det ger bättre möjligheter till kontroll över den sektorn. 57 (KD): Tack igen, finansministern, för svaret! Finansministern försöker få det att låta som om drivmedel och bilåkande inte beskattas . Jag skulle nog tro att det är ganska få människor ute i landet som håller med om den saken. Som jag har fört fram här i debatten är det inte rimligt att regeringen bara öppet redovisar den ena sidan av den förda politiken. Man måste naturligtvis också redogöra för de mer negativa konsekvenserna av sin politik. Regeringen satsar i budgeten på en del angelägna projekt. Satsningar på skolan och ökade resurser till underhåll av järnvägen är sådana exempel. Men man går också fram med massiva skattehöjningar. Det blir högre skatt för den som kör bil, för äldre som jobbar, för många med högre utbildning som jobbar och för dem som skänker pengar till ideella organisationer. RUT- och ROT-avdragen försämras. En konsekvens av skattehöjningarna är att regeringen får in pengar som den kan lägga på reformer. Det är regeringen duktig på att redovisa. Men skattehöjningarna slår också mot jobb, företagande och vanligt folks privatekonomi. En del av dem slår mot människor som bor i städerna. Andra slår direkt mot dem som bor och lever i glesbygden. I vilket fall som helst bör öppenhet och transparens alltid framhållas. Granskning och genomlysning bör alltid välkomnas. Jag hoppas, fru talman, för medborgarnas skull, om inte annat, att regeringen blir bättre på att presentera konsekvensanalyser av den ekonomiska politiken framöver. 58 (M): Finansministern inser naturligtvis att människor rent tidsmässigt inte kommer att ha råd att sluta tanka sina bilar. Höjningen är en ren kassako för staten, det vill säga att staten ska från familjer och företag driva in mer pengar, närmare bestämt 3,9 miljarder, som den sedan efter eget bevåg och efter avdragna transaktionskostnader ska fördela ut till oss igen. Men man får ha tur om man ska ta del av den kakan. Åtta av tio hushåll går back med regeringens politik. Det här förslaget är inte en del av en jobbagenda. Jobb och företagande kommer att drabbas hårt även om finansministern i sitt senaste inlägg tycks mena att skattehöjningen egentligen inte spelar någon roll. Små åkare har hört av sig till mig och bett mig fråga finansministern hur de ska kunna överleva. De är redan extremt hårt pressade av den internationella konkurrensen. Svaret på den lilla åkarens fråga står i budgetpropositionen, som finansministern presenterade i går. Jag citerar: ”Hur hårt åkerinäringen drabbas beror på i hur stor grad de förlorar marknadsandelar gentemot utländska åkerier. Det bedöms dock finnas viss potential för effektiviseringar inom transportsektorn genom mer bränslesnåla fordon, effektivare motorteknik samt förändrat körbeteende.” Jag tror faktiskt att många hårt arbetande företagare som vänder och vrider på sig för att få plus och minus att gå ihop upplever regeringens förslag till lösning som minst sagt verklighetsfrånvänt. Jag tror att man kanske kan vända på regeringens resonemang. Jag tror att det finns viss potential för effektiviseringar inom den offentliga verksamheten samt förändrat regeringsbeteende. 59 (M): Tack, ministern, för svaret så långt! Det är bara det att den här politiken inte riktigt hänger ihop. Ministern tog upp att man ska öka kontrollerna ute på vägarna. Med de nya transpondrarna och den nya vägslitageavgiften har man föreslagit att man ska införa ytterligare skatter på för åkerinäringen. Det ska då fördelas över olika system. Det intressanta är att er politik har gett resultat. Man höjer arbetsgivaravgifterna, vilket innebär att polisen får ökade kostnader. Det innebär att man får ta bort ungefär 100–150 poliser i för att klara den tidigare budgeten. Den andra delen är att vi här i har varit överens om att vi vill ha alkobommar uppsatta. Vi har fortfarande inte fått upp en enda alkobom i detta land som stämmer av och sköter kontrollen. Man har dessutom slagit sönder trafikpolisen. Man har delat dem ute på polisområdena. Det innebär att man nu totalt eliminerar den kontroll som ska ske ute på vägarna. Den kommer inte att ske i verkligheten. Det gör att man fullt ut har öppnat för att fler lastbilar ska kunna komma hit och köra med egen diesel från , köra med olaglig diesel från och använda sig av stulen diesel från svenska åkeriföretag. Detta är helt ohållbart. För varje utflaggad åkerinäring eller lastbil i detta land tappar vi i skatteintäkter. Den här politiken skjuter verkligen sig själv i foten. Kommer de här kontrollerna att öka ute på våra vägar med den här politiken? 60 Finansminister (S): pratar om vikten av öppenhet och transparens. Det tycks dock inte gälla själv, eftersom han vägrar att svara på frågan om vad har för förslag för att vi ska nå klimatmålen. undrar vem som får ta del av regeringens budget. Hon verkar inte tro att särskilt många människor får del av regeringens budget. Men jag kan räkna upp några. Det handlar om alla barn som går i skolan och som får ta del av fler lärare i skolan och mer personal på fritis. Det handlar om alla barn som går i förskolan och som får ta del av mer personal i förskolan. Det handlar om alla ungdomar som inte har jobb och som blir en del av 90-dagarsgarantin och blir garanterade jobb, utbildning eller praktik . Det handlar om alla äldre som får mer personal i äldreomsorgen. Det handlar om alla våra pensionärer som får sänkt skatt och om alla ensamstående föräldrar som får en höjning av underhållsstödet. Idrottsrörelsen får ett tillskott. Handikapprörelsen får ett tillskott. Friluftsrörelsen får ett tillskott. Civilsamhället, som stöder dem som kommer till , får ett tillskott. Alla kommuner som tar emot nyanlända får ett tillskott. Alla kommuner som har asylsökande barn i sina skolor får ta del av budgeten. Alla de skattehöjningar och besparingar som regeringen genomför går tillbaka in i samhället för att vi ska bygga starkt. Men det är klart att det är skillnad jämfört med den förra regeringen, som lånade pengar för att sedan använda dem för att sänka skatten. Den här politiken syns inte direkt i plånboken. Men vad gör en skattesänkning i plånboken när resultatet blir att ens barn inte får det stöd det behöver i skolan? och Socialdemokraterna har djupt olika ideologier när det gäller hur man ser på vilka behov som finns i samhället. Jag vill slutligen bara påpeka att den debatt vi har haft handlar om en kostnadsökning för en medelbilist på 50–. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:748 om skattebefrielse för biodrivmedel 61 Finansminister (S): har frågat mig dels vilka styrmedel som gäller , dels när jag förväntar mig ett besked från kommissionen i frågan om förlängning av statsstödsgodkännande för skattenedsättningen av biodrivmedel. ansökte regeringen hos kommissionen om förlängning av statsstödsgodkännandena för skattebefrielsen av biodrivmedel. Ansökningarna är under beredning hos kommissionen. Vi har fört kontinuerliga diskussioner med kommissionen för att få positiva beslut. Regeringen intensifierar nu dialogen med kommissionen ytterligare, men är det kommissionen som avgör när de fattar sitt beslut. har beslutat om nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi. För att kunna få förlängning av statsstödsgodkännandena för skattebefrielsen av biodrivmedel måste de svenska reglerna uppfylla kraven i riktlinjerna. Av den anledningen remissbehandlas just nu ett förslag som innebär att skattelättnaderna villkoras av att det finns ett anläggningsbesked. Anläggningsbeskedet ska visa att de livsmedelsbaserade biodrivmedel som skattebefrias inte framställts i anläggningar som tagits i drift efter eller är fullständigt avskrivna. Detta villkor är nödvändigt för att få förlängda statsstödsgodkännanden för tiden efter . Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Det innebär att förslag ska läggas fram och att nya regler ska träda i kraft senast . I det långa perspektivet anser regeringen det angeläget att tillsammans på EU-nivå hitta gemensamma lösningar som möjliggör för alla medlemsstater att vidta nödvändiga åtgärder för att nå de gemensamma energi- och klimatmålen genom att göra det lönsamt att välja bort fossila bränslen. En viktig fråga i detta arbete är en kostnadseffektiv men också administrativt enklare användning av miljöskatter för att kunna bidra till att uppfylla EU:s energi- och klimatmål. Regeringens målsättning är en långsiktig lösning som gör att kan ha styrmedel som är stabila och ger ett stabilt bidrag till statskassan som de driver på utvecklingen mot en fossilfri fordonsflotta bland annat genom en successivt ökad andel biodrivmedel. 62 (C): Tack, statsrådet, för svaret! har ett svar varit så klargörande, tror jag. Det är klargörande i fråga om hur bristfälligt skött det är och hur ignorant syn regeringen har på klimatutmaningen i transportsektorn. avslutade med att säga att ska ha styrmedel som är stabila och ger ett stabilt bidrag till statskassan. Det var viktigare än att ta sig an klimatutmaningen. Pengar till statskassan kommer före fossilfria transporter i prioriteringsordningen. Klimatproblematiken får vänta. Vi måste ha pengar till våra bidragsökningar. Det är beskedet från finansministern. Å andra sidan är det också tydligt i den budget som regeringen lägger fram. Skatterna på förnybara bränslen höjer man med 370 miljoner, men man ger bara småsmulor tillbaka. säger sig också vilja ha långsiktighet. Hur rimmar det med att det bara är kvar innan de nuvarande reglerna går ut? Vi vet fortfarande inte vilka regler som gäller från . Varför intensifierar man först nu sitt arbete med kommissionen? Det borde man ha gjort redan från start om man vill ha någon form av långsiktighet i den här diskussionen. verkar också ha missat remisstiden för det här förslaget som man nu lägger fram. Den har redan gått ut. Den gick ut i går. har regeringen försökt smyga igenom ett förslag som riskerar att döda alla nya investeringar i den här branschen, eftersom bara gamla och avskrivna anläggningar får stöd. Hur motiverar man det för SCA, , Värmlandsmetanol, och alla andra som vill investera eller precis har gjort det? Hur ska de kunna bygga upp en verksamhet som ska leverera enligt de långsiktiga regler som regeringen säger sig efterfråga? Det besked som ger om långsiktigheten är också bedrägligt. Man siktar på att först införa stabila spelregler. Men vad ska regeringen göra ? Den skattebefrielse som man söker gäller ju bara . Ska vi gå igenom den här processen ytterligare en gång? Hela 2017 riskerar att bli en bromskloss, ett förlorat år för klimatet och för biodrivmedlen. Transportsektorn är den kanske viktigaste sektorn vi har att ställa om. kan gå före och skapa möjligheter för andra i världen att också ställa om, och vi kan också få en fantastisk exportindustri där vi kan vara pionjärer – där vi faktiskt redan är pionjärer. Vi är jättebra på biodrivmedel, men med den här regeringen riskerar vi att backa på de klimatmål vi har. Vi riskerar miljarder i skattepålagor om regeringen inte lyckas lösa de här problemen med kommissionen. Det duger inte att mumla någonting om att vi 2018 ska ha stabila spelregler, för det går inte att bygga en investeringskalkyl på saker som eventuellt händer om och man inte vet vad som händer från . Då går det inte att rekordsnabbt smyga igenom och remissbehandla förslag som särbehandlar nya och gamla anläggningar. Det är varken stabilt eller rättvist. Varför har då regeringen inte tagit fasta, , på det arbete som gjordes under Alliansens tid och under som också var anledningen till att man inte ville lägga in transportsidan i ? Man sa: Vi har alla svar redan och ska bara genomföra detta. Ändå har jag inte sett mycket mer än 50 miljoner till elbussar från den här regeringens sida. Det måste vara möjligt att agera snabbare än så här. Mina frågor blir: Vilka regler kommer att gälla från ? Varför händer det inte någonting mer med kommissionen, och varför har man fått så bråttom nu på slutet att börja särbehandla anläggningar som hade kunnat få besked än så här i så fall om man hade haft ambitioner med att vara långsiktig och rättvis i sina spelregler? 63 Finansminister (S): Jag tror att skulle tjäna på att fundera lite på vad som hände som hans parti satt i regeringen. Det här är ett problem som den här regeringen har ärvt från den förra regeringen, och det är ett problem som vi har haft . Att är sen med att lämna besked till branschen är jag den första att beklaga, men det är ingenting nytt. Sanningen är att när partiledare var näringsminister var man ofta väldigt sent ute, och fick branschen inte ens besked förrän det gamla godkännandet hade gått ut. Det är historien, och det kanske skulle tjäna på att påminna sig om innan han tar i så mycket från talarstol. Den tidigare regeringen och den här regeringen har att förhålla sig till . Om vi bryter mot drabbar det inte regeringen, utan då drabbar det de enskilda företagen. Det är därför som det är så viktigt att vi försöker hålla oss till de regler som finns. Här finns också de nya reglerna från kommissionen för vilka anläggningar som kan få del av det här inom statsstödsgodkännandet. Menar att och skulle strunta i det och de här företagen därmed skulle riskera att bli återbetalningsskyldiga? Det kan bli oerhört dyrt för de företagen. Det regeringen gör är att försöka manövrera inom de regler och system som finns inom EU för att inget företag ska drabbas av att bli återbetalningsskyldigt. Vi jobbar oerhört intensivt gentemot kommissionen för att få ett förlängt statsstödsgodkännande, och medan det statsstödsgodkännandet pågår vill vi kunna skapa ett långsiktigt system. Men det här är ett problem som den förra regeringen inte löste och som vi har för avsikt att lösa. Jag tycker att ska fundera över det när han väljer tonläge i debatten. 64 (C): Alliansregeringen hade ett antal förslag framme, exempelvis på kvotplikt, som kommissionen gjorde att man fick backa på. Det är helt korrekt, men det fanns också ett arbete på gång som var långt framskridet och som den här regeringen borde ha kunnat plocka upp. Det handlar inte bara om kvotplikt, utan det handlar om så många fler förslag som den här regeringen uppenbarligen inte är intresserad av att lägga fram. har föreslagit en miljölastbilspremie. Vi föreslår också att man ska se över ett regelpaket för kommuner när det gäller miljöbilsparkering, miljözoner, lokala trängselskatter, laddstolpar, bonus–malus-system, energideklarationer på bilar och mycket mer. Men det kommer ingenting från den här regeringen. Låt oss vända på frågan. Vad är plan B? Var tänker göra om man nu inte får besked från EU eller om man får ett negativt besked från EU? Tänker man då lägga full skatt på biodrivmedel ? Hur tänker man hantera frågan då? Jag är övertygad om att vi med en alliansregering hade haft den här kvotplikten på plats. Vi hade tagit upp den från och sett till att den var i överensstämmelse med de EU-regler som finns. Vad är alltså plan B? Vi pratar miljarder i skattehöjningar som kan göra att vi får säga tack och hej till den svenska biodrivmedelssatsningen. regering kommer vare sig man vill det eller inte att bli ihågkommen som den regering som sänkte biodrivmedlen och som lyckades med konststycket att gå bakåt i förhållande till målen, för det som glömmer att säga är att vi faktiskt också har lyckats med otroligt många av de målsättningar som vi hade. Vi har gått framåt och ligger bäst i klassen i EU. Med EU:s sätt att räkna har vi förnybara drivmedel i fordonsflottan. Det är mer än de som vi satte som mål till 2020. Där vill också gå framåt med målsättningen och höja den till , för vi är övertygade om att med våra lösningar är det fullt möjligt. sa i regeringsförklaringen att man vill ha en fossilfri fordonsflotta. När då, ? När har man tänkt sig att uppfylla det här? Det är lätt att säga, men det blir svårt om man inte har några förslag på hur man ska lyckas med det här. Jag hörde ingenting om det här i budgeten eller någon annanstans när det gäller de tunga transporterna eller hur man ska lösa det på rimliga sätt för personbilarna. När ska man uppfylla målen? Det är lätt att komma med mål om man inte konkretiserar dem och inte har några förslag för att uppnå dem. Vad är alltså plan B? Har finansministern en plan B, och hur ska man uppfylla de mål som man har sagt att man ska nå? 65 Finansminister (S): När säger att han är säker på att det med alliansregeringen redan hade funnits ett besked vill jag påminna om att branschen inte fick besked om det fanns ett nytt statsstödsgodkännande innan det gamla godkännandet hade gått ut. Den förra regeringens track record är alltså inte att branschen fick besked . Att man skulle ha lyckats det här året vet vi inte , men man har inte lyckats alla år tidigare. Vi jobbar nu intensivt gentemot kommissionen för att vi ska få igenom det här statsstödsgodkännandet. Därutöver jobbar vi oerhört intensivt på med att få fram ett nytt system som är förenligt med . Vi tittar också på kvotbilssystem. Därutöver är en bonus–malus-utredning på gång och kommer att tillsättas för att vi ska kunna få ett bonus–malus-system. , , fyller vi på miljöbilspremien och förlänger nedsättningen av förmånsvärdena för miljöbilar för att det systemet ska kunna finnas kvar innan bonus–malus-systemet är på plats. Därutöver gör vi ett särskilt stöd till elbussar som kommer att vara intressant. Regeringen jobbar därvid på flera andra områden. Bland annat har vi kraftigt ökat stödet till järnvägsunderhåll både i förra budgeten och i den här budgeten. Vi stöder också i den här budgeten en särskild satsning på kollektivtrafik i glesbygd. 66 (C): Jag noterar att statsrådet inte svarar på min fråga. Vad är plan B? Finns det en plan B när det gäller beskattningen av biodrivmedel? Det är kvar. Vad är plan B om man nu inte får igenom det här förslaget? Plan B kan ju inte vara att vi ska ha ökade järnvägssatsningar, för järnvägen går inte överallt i det här ganska avlånga landet. Det skulle bli fruktansvärt dyrt om vi skulle dra järnväg överallt. Jag vill fortfarande veta: Vad är plan B? När det gäller förmånsbilarna försämrar man ganska tydligt de avdragsmöjligheter som finns. När det gäller supermiljöbilspremien halveras den när det gäller laddhybriderna. Det är alltså inte ett utökat stöd utan snarare ett försämrat stöd som man lägger fram. Det leder inte till att omställningen till en fossiloberoende eller fossilfri fordonsflotta går snabbare. Den kommer att gå långsammare än innan. Jag vill alltså fortfarande veta vad plan B är. Dessutom undrar jag vad regeringen gör för att förändra de regler som finns inom EU. Här måste vi börja ta fajten. Det är ganska många saker som går ut . Statsstödsreglerna går ut då. Det gäller även förnybarhetsdirektivet och bränslekvalitetsdirektivet. Vad gör regeringen för att driva på i de förhandlingarna? Det är nämligen sådant som sätter ramarna för det system som vi nu ska ha på lång sikt. Om regeringen tänker införa någonting 2018 och det kommer att komma nya regler , vad gör regeringen för att se till att de reglerna blir så bra som möjligt? Det är jag ganska nyfiken på. Återigen, vad är plan B? Finns det någon sådan över huvud taget, eller tänker man lägga ytterligare miljarder i beskattning på biodrivmedlen? Då handlar det inte särskilt mycket om vad alliansregeringen gjorde eller inte. Det här är konkret. Det här är . Och det här är ansvarsområde. Jag undrar också vad man tänker göra för att ändra på de statsstödsregler och andra regler som finns för att det här ska bli bättre, så att vi kan få det ännu bättre och driva på ytterligare i EU. Det är den fajten som vi måste börja ta. Då måste man också våga gå emot och inte bara vara bäst i klassen . Man måste också titta på hur man kan gå runt reglerna. Då har och ett väldigt stort ansvar. 67 Finansminister (S): Precis som alliansregeringen jobbar vi mycket intensivt med att få ett förlängt statsstödsgodkännande för de regler som vi har . Det spåret arbetar vi oerhört intensivt med, precis som den tidigare regeringen gjorde. tar det lite tid. Det gjorde det för alliansregeringen. Det har det gjort för den här regeringen också. Därutöver jobbar vi med att få ett långsiktigt system inom de statsstödsregler som vi har. Men det ska också vara ett långsiktigt hållbart system. Den tidigare alliansregeringen misslyckades med att skapa ett system som är långsiktigt hållbart inom de statsstödsregler som vi har. Det är därför vi har problemet med upprepade statsstödsgodkännanden år . Därför försöker vi i stället skapa långsiktiga förutsättningar för branschen. Om är missnöjd med en del av de nya EU-reglerna kan jag påminna om att de infördes som alliansregeringen företrädde i EU. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 10 Svar på interpellation 2014/15:723 om sanningen om förtidspensioneringarna 68 Socialförsäkringsminister (S): har frågat varför hon inte valde att ta upp förtidspensioneringarna i stället för utvecklingen som ett dåligt exempel på hur man använt förtidspensioneringar som ett medel för att frisera arbetslöshetsstatistiken. Interpellationen har överlämnats till mig. Skälet till att användes som exempel var att det fanns möjlighet i lagstiftningen att bevilja förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Förtidspension kunde då beviljas för personer i åldrarna 60–under förutsättningen att de varit arbetslösa ett till . Denna möjlighet begränsades 1991 och avskaffades helt 1997. är det enbart nedsatt arbetsförmåga av medicinska skäl som ska ligga till grund för beslutet att bevilja förtidspension. Eftersom förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl avskaffades 1997 hade den utveckling som skedde andra orsaker. Ökningen av antalet förtidspensionärer , eller antalet med sjuk- och aktivitetsersättning som är den korrekta benämningen , hade i stället en koppling till den ökade sjukfrånvaron och då framför allt till det stora antalet långa sjukfall. Regeringen har satt som viktigaste uppgift att varaktigt minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Målet är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Det ska ske genom att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. För den långsiktiga tillväxtens skull är det av central betydelse att alla samhällets resurser används på ett så effektivt sätt som möjligt. har inte råd att låta personer med arbetsförmåga stå utanför arbetsmarknaden. Sjuk- och aktivitetsersättning kan därför endast ges till dem som har en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan och som troligen aldrig kommer att kunna arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. En av regeringens största utmaningar är att bryta den nuvarande ökningen av sjukfrånvaron.