prot · H20984 · 2015-04-10 00:00:00 — En av orsakerna är att gymnasieskolan, med de förändringar som genomfördes av den gamla regeringen, inte längre attraherar elever till yrkesprogrammen på samma sätt som . Men det är inte hela förklaringen, utan det finns också andra skäl till att det ser ut på det sättet. Därför är det en viktig del i arbetsmarknadspolitiken att se till att vi kan utbilda människor och säkerställa att de lediga jobben kan tillsättas, så att de företag som har möjlighet att växa också kan göra det genom att på ett enkelt sätt få tag i personal med rätt kompetens. 11 (M): Jag kan kontra med att säga att det är ännu svårare att vinna val än att förlora val. Och jag tror att det är ännu svårare att ta över regeringsmakten, framför allt efter alliansregeringen. Vi har den svagaste regeringen i modern tid. Det är mycket som är svajigt och osäkert, och vi har ännu inte sett några förslag. Det ska bli spännande att se om det verkligen kommer några innovationer och något nytänkande på politikens område. Det som vi mest har hört talas om är vackra ord som innovationskatapult och industrikansler. Det känns väldigt gammaldags. Det är nämligen inte där de nya jobben skapas eller växer till, utan det är i de nya branscherna – inom tjänstesektorn och genom en inhemsk efterfrågan. Även inom den industri som faktiskt är stark i ersätts ju industrijobb med robotar och andra tillverkningsmetoder, vilket gör att det inte är fler anställda som kommer till. Därför behövs det jobb som de som har blivit varslade och kommer att bli av med sina jobb inom de här företagen och industrierna faktiskt kan ta. Alla kommer inte att kunna bli ingenjörer, även om skriker efter det. Jag håller med ministern om att det är stor brist på högutbildad personal inom många områden. Men sanningen är ju att vi också har en stor grupp människor som har många svårigheter. Det är inte bara att de saknar utbildning, utan det kan vara andra svårigheter – som språk, funktionshinder och annat – som gör att de har väldigt svårt att komma in på svensk arbetsmarknad. Vad tänker regeringen göra för just dessa människor? Det behövs ju en bred pensel för att måla fram nya jobb, eller framför allt måla fram förutsättningar för nya jobb. Varför behöll regeringen till exempel den sänkta restaurangmomsen? Vi införde den, och ni skällde på den under hela förra mandatperioden. Jo, ni behöll den därför att förmodligen säger att det är viktigt för jobben i restaurangbranschen. Det är väldigt många ungdomar som har fått jobb där; det är en inkörsport till arbetsmarknaden. Det blir nämligen billigare, och då blir det också en större efterfrågan och omsättning. har också kritiserat regeringen och säger att regeringen blundar för jobbskapande åtgärder, särskilt inom tjänstesektorn och i småföretag. Ministern säger att hon träffar arbetsmarknadens parter, och det är jättebra. Men vad får hon höra? Vad lyssnar man på? Vad är det de säger när det gäller jobbstimulerande förslag? Vi har ännu inte sett någonting. Jag tror alltså att farhågor visst kan bli sanna. Vi har allt fler som kommer till , och vi har stora utmaningar framför oss. Regeringen tar lite lättvindigt på det genom att komma med vackra ord snarare än konkreta förslag. Jag efterlyser fortfarande något förslag. Det är märkligt att ha suttit i opposition, i väntan på att få ta över makten, och inte ha ett helt förråd av nytänk utöver 90-dagarsgarantin och de jobb som skulle bli till i offentlig sektor – som vi förmodligen inte kommer att se alls. 12 Arbetsmarknadsminister (S): Man vet inte riktigt vad man ska svara på svada, men låt mig säga så här: Det behöver för att skapa nya jobb är bland annat ekonomisk tillväxt. Vi behöver också stärka innovationsförmågan och innovationsklimatet för att kunna skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. Vi behöver stärka forskningen och samarbetet mellan den offentligt finansierade forskningen och den forskning och utveckling som sker i det privata näringslivet. Regeringen har tagit initiativ till ett innovationsråd där flera ministrar ingår tillsammans med ledande företrädare från näringsliv och forskning. Vi förbereder underlag för den forskningspolitiska propositionen. Vi har tillsatt en entreprenörskapsutredning som ska utreda innovations- och entreprenörskapsklimatet. Vi har börjat ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. har fått i uppdrag att finansiera företagsutveckling som sker i inkubatorer runt om i landet. Vi har aviserat en ny upphandlingsmyndighet. Det är en lång rad förslag som handlar om skapandet av förutsättningar för nya jobb – i nya branscher, men inte bara där. Det skapas nämligen förnyelse även i gamla branscher; även om jobben och produktionen förändras blir branschen kvar, men med ett annat innehåll. Den förnyelse och innovation som sker inom branscher är alltså minst lika viktig som att nya branscher växer fram. Till detta vill jag lägga det mycket viktiga arbetet med att stimulera och underlätta svensk export. Vi är ett oerhört exportberoende land, och det är en viktig del av svensk ekonomisk tillväxt att vi kan ha en god export. De här delarna ligger dock inte inom mitt ansvarsområde, utan mitt ansvarsområde är arbetsmarknadspolitiken. Där handlar det framför allt om hur vi kan rusta människor för att de ska kunna ta de lediga jobben och hur vi kan hjälpa människor som hamnar i situationer av till exempel varsel som leder till arbetslöshet. Här gör regeringen, och vill göra, stora investeringar både i utbildning – det gäller framför allt reguljär utbildning – och i arbetsmarknadspolitiken. Förslagen om budgetmässiga förstärkningar har röstats ned av , och vi återkommer med nya förslag. Många delar har dock kunnat genomföras . Därför har vi redan påbörjat en kraftfull avreglering av både arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen, för att på ett bättre sätt kunna möta arbetslösas behov och arbetsgivarnas behov. Arbetsförmedlingen lägger nu om sitt arbete för att på ett helt annat sätt än tidigare kunna koncentrera sig på kontakter och möten med arbetsgivare, för det är till syvende och sist arbetsgivare som ska anställa. Därför är det oerhört viktigt att arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens arbete utformas så att man möter arbetsgivarnas behov, för att kunna säkerställa att de får tag i personal med rätt kompetens. Får man den matchningen att fungera leder det i sin tur till att företag kan växa, så att nya jobb skapas. 13 (M): Jag kan hålla med om väldigt mycket av det arbetsmarknadsministern säger. Det är klart att vi behöver ekonomisk tillväxt – men hur? Det är det som är problemet. Det är klart att vi behöver innovationer, men det skapas inte heller i . Innovationer kommer nedifrån, oftast på områden där vi i politiken inte ens har fattat att de kommer. Det behövs forskning – ja. är redan ett av de mest framstående länderna när det gäller forskning. Det finns ju ingen brist där. Det är jättebra att det kommer mer forskare, att forskningen utökas och att det sker förnyelse inom forskningsområdet, men det är ju inte så att det har stått still. Ministern säger att det kommer en utredning om entreprenörskap. Det är jättebra, men entreprenörskap skapas ju där ute. Det handlar om möjligheten att starta och driva företag. Den gamla fördubblade aktiekapitalet, vilket gjorde det ännu svårare för mindre företag. Det är sänkt, och vi var på väg att sänka det ytterligare – till – för att unga, nya innovatörer och ungdomar med goda idéer skulle få möjlighet att skapa egna jobb. Ni måste ju komma med sådana förslag och inte bara sitta i olika utredningar. Det känns väldigt mycket som strategier, men jag ska vänta och se. Det är väldigt spännande att se vad regeringen tänker göra. Det går nämligen inte att peka uppifrån, varken för att öka svensk export eller annat, utan det handlar om ett gynnsamt företagsklimat och om att göra det möjligt – och enklare – att anställa. Där har vi många utmaningar kvar på svensk arbetsmarknad. är det svåraste landet när det gäller att komma in och få ett fast jobb, och arbetsmarknadsministern borde fundera över vad vi kan göra åt det. 14 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vet inte vilka arbetsgivare har talat med. Alla jag talar med ber regeringen göra insatser för att främja svensk export. Man klarar sig inte utan stöd från en aktiv regering som arbetar för att främja svensk export. Arbetsgivare jag talar med understryker också vikten av att regeringen skapar förutsättningar för ett gott innovationsklimat, och där tror jag att vi också har att lära av andra länder. Även om det är sant att satsar mycket på forskning gäller det huvudsakligen forskning som bedrivs inom företagen; vi är inte lika framstående när det gäller den offentligt finansierade forskningen. Jag menar att ett litet land som inte har råd att inte använda de resurser som satsas inom forskning och utveckling i det privata näringslivet i god samverkan med delar av den forskning som bedrivs inom universitet och högskolor. Jag tror att vi har mycket att vinna på att hitta effekter av samverkan mellan dessa olika områden. Det finns alltså enligt min och regeringens uppfattning betydande delar där politiken spelar roll, och den här regeringen prioriterar de frågorna. Avslutningsvis vill jag säga att det finns en ideologisk skillnad mellan min och syn på hur man ska matcha människor mot arbetsmarknaden. Man kan välja att sänka priset på arbete, eller så kan man välja att höja värdet på människor. Jag väljer det . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellationerna 2014/15:430 och 448 om ett längre arbetsliv 15 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur jag och regeringen ser på äldres insatser på svensk arbetsmarknad. Ser man behovet och i så fall hur ska jag och regeringen få äldre att fortsätta att arbeta om man försämrar villkoren? har frågat framtidsministern om statsrådet delar bilden av att fler kommer att behöva arbeta längre samt frågat vilka politiska åtgärder som statsrådet anser är viktiga för att möta den demografiska förändring som befinner sig i. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som besvarar dessa båda interpellationer om ett längre arbetsliv. De demografiska utmaningarna kräver högre arbetskraftsdeltagande som kommer. Att fler kommer in och stannar kvar längre på arbetsmarknaden är oerhört viktigt, både ur ett individperspektiv och ur ett samhällsperspektiv. Arbete är förutsättningen för såväl individens som samhällets ekonomi och välstånd. Väl belagda studier visar att individer som har ett arbete har betydligt bättre hälsa än personer utan arbete. OECD-statistiken visar att är bland de länder som har högst sysselsättningsgrad i åldersgruppen 55–. Men trots att vi har ett bra utgångsläge är det regeringens bedömning att det är viktigt att fokusera på de utmaningar den demografiska utvecklingen innebär för framtidens arbetsliv. Äldre i arbetslivet är en viktig resurs som bör tas till vara. För att åstadkomma detta behöver arbetstagare i alla åldrar vara rustade för att kunna byta jobb eller ändra inriktning inom befintligt yrke genom utbildningsinsatser och livslångt lärande. Men det handlar även om attityder och arbetsplatskultur. Då jag träffar äldre arbetstagare får jag ofta höra att de känner en dold diskriminering genom att det till exempel förväntas att man ska träda åt sidan och ge plats åt yngre kolleger, att man inte får delta på samma utbildningar som yngre eller att arbetsgivaren inte tar till vara den kompetens man besitter. Den faktiska utträdesåldern är i många yrken lägre än . Detta beror inte på att det saknas ekonomiska incitament att arbeta längre, utan det handlar om att arbetstagare slits ut . Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. Arbetsmiljö är därför ett fokusområde för regeringen. tar regeringen fram en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Som en del i strategiarbetet anordnar regeringen ett antal kunskapsseminarier för att fånga upp olika utmaningar och möjligheter i arbetsmiljöarbetet. Ett seminarium behandlar behovet av ett förlängt och hållbart arbetsliv, med fokus både på unga och äldre och de behov man har i olika delar av karriären. Ett annat behandlar psykosocial arbetsmiljö. Inom ramen för Pensionsgruppens arbete pågår dessutom en bred översyn av pensionssystemet. Den långsiktigt stora frågan är här den om ett längre arbetsliv – för att trygga tillräckliga pensioner, pensionssystemets finanser och välfärden. Det arbetet kommer att fortgå med det övergripande syftet att uppnå fler arbetade timmar under livet. 16 (M): Jag vill tacka ministern för svaret som tyvärr inte säger mig så mycket i alla fall, och jag vet inte om någon annan upplever det annorlunda. Det märkliga är att halva svaret handlar om att försvara den politik som gäller och som hyllar att har ett högt arbetskraftsdeltagande bland äldre. Sanningen är att är det 100 000 fler som arbetar. Totalt beräknar man att det är ungefär en kvarts miljon . Och många nya företag har tillkommit. Det visar att den politik vi förde fungerade. Sanningen är också att dagens 65-åringar är både friskare och piggare än vad man var bara för 10–, även om det naturligtvis finns personer som blir utslitna tidigare. Sedan finns det de som med glädje jobbar långt efter att de blivit – personer med lång och gedigen erfarenhet som kan dela med sig av sin kunskap till yngre. Det bidrar naturligtvis till både högre tillväxt och den gemensamma välfärden. Det är bra att ministern och vi har en samsyn där. Men jag blir lite förvånad, för trots detta vill regeringen att de som anställer personer ska betala en särskild löneskatt. Denna straffskatt riskerar att göra att det blir färre jobb och färre äldre som arbetar, och det kan till och med bli lägre löner. Det motverkar ju att vi får fler in på arbetsmarknaden. Det som jag tycker är den största faran är att välutbildade och erfarna människor i yrken som ingenjörer, sjuksköterskor, lärare och andra högutbildade som det är väldigt stor brist på går hem och gör ingenting, och så ropar vi efter en arbetskraft som inte finns. Jag kallar detta för en jobbfientlig politik för äldre, och det kommer fler att säga när det blir känt vad regeringen tänker göra. Att göra det dyrare att anställa kan ju aldrig ge fler jobb. För mig är det en helt omöjlig ekvation. Någon nämnde i en artikel att det kan urholka pensionssystemet om människor inte jobbar längre, om man inte ger en morot för att jobba längre. Vi kan inte piska folk till att göra det, men vi kan stimulera människor att göra det. Ministern nämnde faktorer som arbetsmiljö, kultur och annat på arbetsplatser. Det tror jag är jätteviktigt att jobba med, och det är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Men vad politiken kan göra är att stimulera fler till att arbeta, precis som vi gjorde och därmed fick 100 000 fler att gå till jobbet trots att de uppnått pensionsåldern. Jag menar att regeringen är inne på fel väg. Som ministern nämner i sitt interpellationssvar står vi inför demografiska utmaningar. Hur gör vi för att få människor att arbeta längre? Vad tänker regeringen lägga fram för förslag? Vad kommer det att finnas för morötter? Blir det piska, eller vad kommer det att bli? Jag har svårt att se att det skulle bli något positivt av att straffa och göra det dyrare att anställa den grupp som vi talar om . 17 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag ställde denna interpellation till framtids- och strategiminister . Orsaken till att jag gjorde det är att hon har ett uppdrag i regeringen som handlar om att se de långsiktiga perspektiven och hur regeringen ska hantera framtida utmaningar. Framtidsministern svarar i en intervju i regeringens egen webb-tv att det inte handlar om jobb. För mig känns det märkligt, och jag kommer att återkomma till framtidsministern, för jag tror att vi behöver tala om de viktiga demografiska utmaningarna på svensk arbetsmarknad. Jag har full förståelse för att arbetsmarknadsministern är här och är glad att hon har svarat på interpellationen. Jag vill bara ge en kommentar till detta. valde att inte ha en integrationsminister i sin regering, och det valet kan man naturligtvis göra. Trots att integrationen fungerar väldigt dåligt säger att det nog ändå är viktigare att frågan genomsyrar hela regeringen. valde också att inte ha en migrationsminister utan i stället en justitieminister som ska sköta migrationsfrågorna med vänster hand. Däremot har vi en framtidsminister som själv uppenbarligen tycker att uppgiften är att diskutera framtida utmaningar, men det statsrådet har inte gått att få till kammaren, så jag kommer att återkomma. till själva frågan som är väldigt viktig. Jag är glad att arbetsmarknadsministern och därmed regeringen enligt svaret tycker att det är viktigt att fler jobbar längre, att vi har fler arbetade timmar i ekonomin. Jag delar också mycket av det som arbetsmarknadsministern säger i sitt svar. Det handlar om flera saker. Det handlar om hur vi kan få yngre att komma in tidigare på arbetsmarknaden. Det handlar också om att de äldre som har möjlighet ska kunna jobba längre. Här har den tidigare regeringen gjort en del. Till exempel har vi, som vi var inne på tidigare, sänkt kostnaden för att anställa äldre. Det finns ett extra incitament att jobba efter 65. Man betalar lite lägre skatt. Och vi införde förbud mot åldersdiskriminering. Men mycket, mycket finns kvar att göra. Därför tycker jag att det är glädjande att vi först och främst har en regering som ser det här behovet. Sedan kommer vi till förslagen som jag tror att vi måste börja diskutera. Vi ser att vi behöver fortsätta underlätta för människor att vara kvar i arbetskraften. Det handlar såklart om arbetsmiljön, som är en otroligt viktig fråga. Den lämnar jag därhän , för där har vi en samsyn. Det handlar till exempel också om att låta människor kvarstå i anställning längre. Det är en fråga som jag undrar hur arbetsmarknadsministern ser på. Från Alliansens sida har vi föreslagit att man ska få kvarstå i anställning ända till . Vi moderater tycker också att studiestödsåldern ska höjas ytterligare, det vill säga att man ska kunna byta bana mitt i livet och helt enkelt kunna studera vidare senare i livet för att kunna hålla längre och göra andra saker. Vi behöver helt enkelt öka rörligheten och möjligheten till omställning för att människor ska kunna vara kvar på arbetsmarknaden längre. När det gäller både studiestöd och lagstiftning tror jag att det finns saker kvar att göra. Självklart är det inte bara politiken som styr hur länge man jobbar. Det finns många andra delar. Men politiken måste kunna möjliggöra att människor stannar kvar längre. Om vi inte gör det har vi mycket svårt att klara de demografiska utmaningar vi ser. Ungdomar kommer sent in på arbetsmarknaden . Här måste vi göra någonting. Vi måste också se till att man kan stanna kvar längre. Annars kommer ekvationen aldrig att gå ihop. Därför är min fråga nu till arbetsmarknadsministern: Hur ser ministern på möjligheterna att höja stödet till CSN ytterligare, att ha åldersgräns till CSN och att förändra LAS, så att man kan vara kvar i anställning längre? 18 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först säga att det här är en väldigt viktig fråga som jag tycker att det är bra att interpellanterna lyfter fram. Det är inte så att det finns en lösning som ska få fler att kunna och vilja arbeta längre, utan det kommer att krävas insatser inom många olika områden, och det kommer att se olika ut i olika branscher och för olika individer. Det här är en viktig framtidsfråga, både för individen och för samhället. har frågat specifikt om skattesystemet. Eftersom personer i princip inte har rätt att få några förmåner från socialförsäkringssystemet är det självklart inte heller rimligt att arbetsgivaren ska betala socialförsäkringsavgift för de förmåner som man inte får ut, menar regeringen. Däremot finns det många skäl för att man ska ha en likformighet i skattesystemet, och det är detta vi återställer. Det blir precis som det som infördes när man gjorde den stora skattereformen 1991. Ett av de viktigaste skälen till att man slutar arbeta vid eller före pensionering är den egna hälsan eller en funktionsnedsättning. Det finns väldigt lite som tyder på att man skulle sakna ekonomiska incitament att fortsätta arbeta. Det finns ekonomiska incitament, eftersom man har betalat väsentligt lägre skatt vid arbete . Jag har svårt att se att det skulle finnas väldigt mycket mer att få ut av den typen av stimulanser. Däremot är det mycket som tyder på att det finns en hel del att göra när det gäller ohälsan. Vi har haft en utveckling där den arbetsrelaterade ohälsan stadigt ökat, liksom annan ohälsa. Sjukskrivningstalen ökar ganska dramatiskt, och det är i allt större utsträckning yngre människor som sjukskrivs . Det här är en alarmerande utveckling som man måste ta på största allvar. Inom mitt ansvarsområde ligger framför allt den ohälsa som är relaterad till arbetet. Jag delar tyvärr inte uppfattning att vi har samma syn på arbetsmiljöns betydelse, i alla fall inte när det kommer till praktiken; den gamla regeringen skar ned kraftigt på resurserna till inspektioner samt till forskning om arbetsrelaterad ohälsa och arbetslivsforskning. Den här regeringen kommer att göra ändringar och satsningar i arbetsmiljöarbetet. Men jag tycker att tar upp flera viktiga frågor som verkligen är värda att diskutera, till exempel möjligheten att ändra i LAS från , som det är , till . Det tycker jag är ett intressant förslag som verkligen är värt att övervägas. Det är också därför som den frågan ligger hos , där alla partier som värnar om pensionsuppgörelsen ingår. Jag hoppas att man kommer att behandla frågorna på ett konstruktivt sätt där. Jag vill inte föregripa detta, men det är absolut värt att diskutera. Detsamma gäller förslag om förändringar i studiestödssystemet. Jag är inte beredd att ta ställning för en sådan förändring, men jag ser naturligtvis att det finns starka skäl att titta på den typen av förändringar. När det handlar om hur fler ska kunna arbeta längre måste man titta på område för område. Det finns säkert en lång rad olika områden som är viktiga att förändra. De frågor som just nu står i fokus för regeringen gäller investeringar i arbetsmiljön, eftersom vi ser att utvecklingen där går käpprätt åt fel håll. 19 (M): Det här med 65-årsåldern och hur vi ser på människor som blivit äldre är ganska intressant. Jag tror att är ett av de länder där man faktiskt åldersdiskriminerar. Vi ser negativt på människor som kommit upp i åldrarna. Jag har själv fyllt , och jag känner mig egentligen inte ett dugg annorlunda än jag gjorde . Jag står här och debatterar – på min födelsedag till och med – äldres möjligheter att få arbete . Det är faktiskt så att vi är friskare och piggare, och vi behövs. Det finns ett stort behov av framför allt välutbildade människor. Det finns branscher som redan nu skriker efter ingenjörer, sjuksköterskor, läkare, tandläkare, lärare och många fler yrken. Ministern säger att hon inte tror att det ekonomiska har så stor betydelse. Jag tror precis tvärtom. Folk jobbar inte bara för att de älskar sitt jobb eller trivs där; även det faktum att det lönar sig att jobba stimulerar människor att göra det. Särskilt kvinnor i vår generation som har varit hemma när barnen varit små och så vidare och inte har en så fet pension ser arbetet som ett gott tillskott. Frågan är hur vi stimulerar fler att arbeta när vi vet att den faktiska pensionsåldern är en bra bit under . Jag vet inte exakt vad den ligger på , men vi vet att den i alla fall är lägre. har ett högt deltagande när det gäller äldre arbetskraft, och det tycker jag att vi ska vara rädda om. Därför blir jag orolig när ministern talar om likformighet i skattesystemet. socialdemokratiska regeringar har väl inte varit så mycket för likformighet i skattesystemet, så jag vet inte riktigt hur man menar.