prot · H209102 · 2015-05-22 00:00:00 — Jag vet inte om är mest kritisk till att jag höjer skatten eller till att jag inte höjer skatten mer. Jag uppfattar interpellationen som att inte uppskattar att vi höjer skatten, men i debatten låter det som att tycker att det är fel att vi inte höjer skatten mer. Det är aldrig roligt att höja skatten, men ska vi ta ansvar för de offentliga finanserna och genomföra nödvändiga reformer kan det ibland vara nödvändigt att höja skatten. Socialdemokraterna och tog över regeringsmakten i ett läge då hade 400 000 arbetslösa, skolresultat som föll snabbare än i något annat jämförbart land och stora underskott i de offentliga finanserna – så stora att svenska folket lånade 10 miljoner . Vad gör man i ett sådant läge? Jo, det handlar om att bedriva en väl avvägd finanspolitik så att vi kopplar ett fast grepp om de offentliga finanserna och inte slarvar utan steg för steg betar av de underskott som vi ärvde. Detta gör regeringen . För att kunna bryta utvecklingen i skolan och genomföra en politik så att ungdomar får möjlighet att gå ut sin gymnasieutbildning och jobba i stället för att som gå långtidsarbetslösa behöver vi öka skatteintäkterna. Därför föreslår vi en del skattehöjningar. Det är självklart inget vi gör lättvindigt, men det är nödvändigt eftersom vi behöver genomföra reformer som vi har stora hål i de offentliga finanserna. På lät det som att vi inte har några konkreta förslag utan bara en lista. Men det finns en rad konkreta förslag i den vårändringsbudget vi lade fram. är ingen idé utan ett konkret råd som arbetar . Exportstödet som kommer att besluta om blir verklighet . Även järnvägsunderhållet kommer att bli verklighet . Stadsmiljöavtal blir verklighet. Klimatinvesteringsprogram mellan kommuner, privata företag och staten kommer att bli verklighet. 6 500 nya utbildningsplatser blir verklighet och kommer att öka till över 20 000 . Därutöver kommer vi att höja bostadstillägget för pensionärer. Det finns alltså en rad konkreta åtgärder i regeringens budget, men för att i detta läge kunna finansiera dessa satsningar måste vi öka skatteintäkterna. Vill vi ta ansvar för de offentliga finanserna måste vi jobba så. 125 (M): Av det finansministern säger kan vi dra slutsatsen att det kommer fler höjda skatter. Det var ett besked så gott som något. Det finns en skiljelinje. Regeringen höjer skatten på arbete för att genomföra reformer som inte gynnar arbete. Vi tog i stället ansvar för genom att stimulera till fler jobb och försöka höja efterfrågan. Här kommer det alltid att stå en strid oss emellan. Låt mig rätta finansministern. Jag stör mig lite på att hon säger att alliansregeringen tillsammans med sänkte regeringens budget. Då vet finansministern inte hur det går till i kammaren. röstade oväntat på vår budget. Vi gjorde precis som vi alltid har gjort; vi gjorde inget annorlunda. Skyll inte detta på Alliansen! Det är ohederligt. I övrigt tackar jag för debatten. Jag tror att vi kommer att mötas igen efter denna första gång. Det är ju på skatteområdet, kring kostnader för arbete och företag, som den framtida striden kommer att stå. Självklart är ökade investeringar bra. Alliansen gjorde historiska satsningar på järnvägen. Det har dock glömts bort eftersom man nu talar om andra saker. Men kom ihåg att de största utgifterna i den nya regeringens budget inte går till investeringar utan till sjukförsäkring, a-kassa och andra bidrag. Vi har olika syn på framtidens utmaningar, men jag tackar för debatten. Vi lär ses igen. 126 Finansminister (S): säger att det är ohederligt att säga att de borgerliga partierna tillsammans med stoppade budgeten. Det är helt korrekt att det var oväntat att röstade på Alliansens budget. Det är dock exakt samma formulering som alliansföreträdare använde de gånger som röstade på Socialdemokraternas förslag under förra mandatperioden. Det är alltså exakt samma språkbruk som dina partivänner har använt, . Tycker du att jag är ohederlig ska du kanske börja med att städa upp i ditt eget parti. Vad gäller möjligheten att få fler människor i arbete är det viktigt att regeringen satsar och investerar. Det är precis det regeringen gör. Givet det läge vi har i de offentliga finanserna behöver vi finansiera våra reformer. Jag önskar naturligtvis att vi hade tagit över statsfinanser i ett helt annat skick och att det hade funnits möjligheter att, som man normalt sett gör, finansiera reformer via ett framväxande reformutrymme. måste det reformutrymme som naturligt växer fram när ekonomin växer användas till att beta av de underskott som alliansregeringen lämnade efter sig. Då behöver vi i det här läget höja skatterna för att kunna genomföra reformer. Det är ingenting man gör lättvindigt. Om man vill ta ansvar för framtid kan det dock ibland vara nödvändigt, och så är läget just . Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2014/15:498 om konvention mot handel med mänskliga organ 127 Statsrådet (S): har frågat utrikesminister om när avser att underteckna konvention mot handel med mänskliga organ. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Konventionen mot handel med mänskliga organ är angelägen, och ställer sig bakom dess syften. Konventionen har tillkommit för att skapa skyddslagstiftning för främst de människor som på grund av ekonomisk utsatthet eller fattigdom ser möjligheten att donera organ mot ekonomisk ersättning. Så länge det råder brist på organ för donationer finns dessvärre en marknad för denna typ av handel. redovisar Utredningen om donations- och transplantationsfrågor sitt uppdrag till . Utredningen har haft i uppdrag att ta fram förslag som ska öka antalet och tillgängliga organ. Områden som utredningen särskilt ska belysa är hur informationen till allmänheten kan förbättras när det gäller hur människor kan göra sin vilja att donera organ känd, vilket kunskapsstöd vårdgivarna behöver i fråga om organisation och arbetssätt samt förfarandena för ersättning till levande . Flera av de handlingar som enligt konventionen ska göras straffbara är redan kriminaliserade i . Dock finns vissa bestämmelser i konventionen som inte omfattas av svensk straffrätt, och det kommer att krävas ett relativt omfattande beredningsarbete innan det är möjligt att ta ställning till frågan om ett svenskt tillträde till konventionen. Frågan bereds i , och jag kan därför ännu inte redogöra för om eller när ett undertecknande kan ske. 128 (M): släpptes boken , skriven av , som är professor i etnologi vid . Det är en skrämmande berättelse om och insyn i den illegala handeln med mänskliga organ. tar oss med på en resa genom , , och . Hon skriver om den desperata jakten på de organ, de reservdelar, som kan hjälpa när ingen annan hjälp finns att få. Hon skriver om hur människor med pengar, kanske inte av ondska men av uppgivenhet och i ren desperation, vänder sig till mer och mer oseriösa aktörer eftersom vården på hemmaplan inte kan erbjuda den hjälp som behövs när efterfrågan på organ är mycket större än tillgången och donationsviljan. Det är också en berättelse om den desperation som finns i andra ändan av kedjan, där mat på bordet eller hoppet om ett bättre liv blir viktigare än den egna njuren men också om hur hoppet släcks och hur löften om pengar och rikedom visar sig vara tomma. Man blir inte bara lurad på sin ersättning utan även på sin hälsa. Bristfälliga operationer sker i lönndom, med sjukdom, fattigdom och utanförskap som följd. Handeln med mänskliga organ är illegal över nästan hela världen men är trots detta ett stort problem i många utvecklingsländer. Det är svårt att säga hur omfattande handeln är. Troligen finns det ett stort mörkertal. Det handlar om människor som lever i utsatthet och fattigdom och som säljer sina inre organ mot ekonomisk ersättning. Det kan också vara mellanhänder som gör ekonomisk på handel med organ från avrättade personer. Det finns även fall där människor mördats i jakten på organ, som sedan förmedlas till välbeställda mottagare. undertecknade ett flertal länder konvention mot handel med mänskliga organ. Detta är den första internationella konventionen i sitt slag. Konventionen, som fokuserar på olovligt borttagande och handel med mänskliga organ, antogs av och öppnades för undertecknande . I den förklarande texten till konventionen konstateras att förekomsten av en världsomspännande olaglig handel med mänskliga organ för transplantation är ett välkänt faktum och att denna handel innebär en klar fara för både individen och folkhälsan och strider mot mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det är en skymf mot själva begreppet mänsklig värdighet och personlig frihet. Konventionen uppmanar anslutna stater att lagstifta mot organtransplantationer där givaren inte frivilligt har gett sitt samtycke eller när donatorn eller tredje part får ekonomisk av transplantationen. har konventionen undertecknats av , , , , , , , , , , , , och – dock inte av . I sitt svar här , som jag för övrigt vill tacka för, anger statsrådet att det finns delar av konventionen som inte omfattas av svensk straffrätt. Han går dock inte närmare in på vilka dessa delar är. Så kan det givetvis vara, och vilka delar detta är får han gärna redogöra för. Det vore intressant att höra. Men jag blir bekymrad när statsrådet uttrycker tveksamhet om ett undertecknande någonsin kommer att ske. Frågan jag ställde i min interpellation var när avser att underteckna konventionen. Men efter att ha hört statsrådets svar i kammaren får frågan i stället bli: Tänker över huvud taget underteckna konventionen? 129 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. Det är ett mycket angeläget område som belyser. Vi vet att det, precis som interpellanten är inne på, förmodligen finns ett stort mörkertal som ska läggas till de fakta som är kända om den illegala organhandeln. Det är viktigt att understryka det jag tar upp i interpellationssvaret, nämligen att har ställt sig bakom syftet med konventionen. Det är inte det som frågan gäller, utan den gäller de delar där det kan behövas ny lagstiftning i . Vad jag förstår behövs ett omfattande analysarbete för att kunna se hur konventionen bäst kan passa in i den svenska lagstiftningen och hur vår lagstiftning kan passa ihop med konventionen. Man kan tycka att detta är byråkratiskt och att borde kunna skriva under den här typen av konventioner mer lättvindigt när man nu ändå delar synen på syftet. Det är dock viktigt att se att när undertecknar den typ av internationella överenskommelser som detta faktiskt är ska det betyda något i praktiken. Det är därför vi nu gör detta gedigna analysarbete, för att se över vilka delar vi eventuellt behöver komplettera i den svenska lagstiftningen. Jag vill inte säga vare sig om eller när ett undertecknande kan ske, för jag tycker att man ska ha respekt för analysarbetet. Men det borde inte råda några som helst tvivel om att vi i sak är helt överens med . 130 (M): Jag uppskattar statsrådets engagemang i frågan, men jag blir ändå tveksam över svaret och över hur det utvecklas. Det blir jag med tanke på att inte bara har stått bakom syftet med konventionen utan också är ett av de länder som har drivit på och varit med och förhandlat fram den. borde därför vara medvetet om vilka problem som kan uppstå när det gäller den nationella lagstiftningen. De länder som undertecknar konventionen förbinder sig att vidta åtgärder som kriminaliserar olagliga transplantationer, särskilt om de genomförs utan givarens frivilliga samtycke och uttryckliga vilja. Det finns också tydliga sanktionsmöjligheter om man bryter mot konventionen. Den öppnar upp nya möjligheter för internationellt samarbete och bidrar förhoppningsvis till att vi får ett mer harmoniserat regelverk. Jag undrar vad som är försvaret för eller förklaringen till att inte redan har satt igång ett arbete där det finns en tydlig tidsplan för när man skulle kunna underteckna konventionen. Jag tycker att statsrådet borde kunna svara på frågan hur en sådan tidsplan kan se ut. Jag vet att ansvaret för det här arbetet, och därmed också arbetet med konventionen, har flyttats till ett annat departement och att det är som har ansvaret för denna typ av frågor. Statsrådet har i sitt svar hänvisat till Utredningen om donations- och transplantationsfrågor, men den utredningen svarar ju inte på de frågeställningar som omfattas av konvention. Som statsrådet nämnde rör konventionen frågor som information till allmänheten, vårdgivarnas arbetssätt och donationsfrämjande insatser i vården. Sedan finns det ett tilläggsdirektiv om hur en eventuell ersättning skulle kunna se ut. Men det vi talar om här är en ganska utbredd illegal handel med mänskliga organ där människor i utvecklingsländer far illa och i värsta fall dör i en hänsynslös jakt på deras inre kroppsdelar. Statsrådet hänvisar till att vi i stor utsträckning redan har lagstiftning på plats i och att vi redan har en kriminalisering. Men så är det inte överallt, och det vet lika väl som jag. Som alla andra internationella konventioner vilar legitimiteten på att så många länder som möjligt är med och undertecknar dem. Om länder som , som dessutom har förhandlat fram konventionen, inte tycker att ett undertecknande har högsta prioritet får det givetvis återverkningar. Jag tycker att har ett ansvar i detta. Jag har full förståelse för att det finns punkter som inte stämmer överens med svensk straffrätt. hänvisar till ett omfattande beredningsarbete. Min fråga blir vilka initiativ statsrådet har tagit för att få igång beredningsarbetet och få det avslutat och vilka initiativ han tänker ta framöver för att få nödvändig lagstiftning på plats. 131 Statsrådet (S): Jag ska börja med det själv var inne på i ett tidigare inlägg. När det gäller den illegala handeln med mänskliga organ är det viktigt att se att vi naturligtvis kan komma åt en del av detta med en lagstiftning som också innebär konsekvenser för dem som utövar den här handeln. Men en annan del av detta – som kanske är en av de viktigaste – är att tillgången till organ på laglig väg måste öka. Fler människor måste ställa upp och vara beredda att donera sina organ. Kunskapen måste öka om att den möjligheten finns men också att det är ett slags skyldighet när man lever i ett samhälle som vårt. Därför hänvisar jag i mitt svar till den utredning som är på gång. Jag tror att det är viktigt att också på det här området kan gå före och visa hur vi med hjälp av bättre information och bättre metoder kan få fler människor att ställa upp och vilja donera sina organ. Det kan inte bara hjälpa hälso- och sjukvården i och hjälpa alla de patienter som är i behov av en organtransplantation, utan det kan också fungera som ett föredöme för andra länder i deras arbete med att förmå sina befolkningar att donera organ. När det gäller själva huvudfrågan, som debatten handlar om, är det som jag har anfört tidigare. Regeringen har ingen annan åsikt än att det är ett gott syfte med konventionen. Men det är viktigt, som jag påpekade tidigare, att vi, när vi skriver under den här typen av konventioner, gör ett gediget analysarbete för att se hur de stämmer överens med svensk lagstiftning. Det handlar om straffrätten, men det handlar också om att det inte ska bli negativa konsekvenser för den svenska hälso- och sjukvården, att det inte ska innebära att man sätter käppar i hjulet för det nödvändiga arbete med organtransplantationer som sker i . En fråga som var uppe under arbetet med konventionen var till exempel hur man ser på samtycke, om det i väldigt sällsynta fall ska finnas möjlighet till undantag, till exempel när man ska göra vissa former av ingrepp på underåriga eller beslutsoförmögna. Vi har en bra reglering av detta i . Men det kan vara en reglering som inte helt överensstämmer med regleringen i andra länder, exempelvis , och då riskerar vi att få en debatt om följer en konvention, om vi skriver under den utan att ha gjort detta mycket noggranna analysarbete. Det är ett exempel på en fälla som vi inte vill hamna i från svensk sida. 132 (M): När det gäller frågor som samtyckesfrågan finns det paragrafer i konventionen som säger att man ska ta hänsyn till nationell lagstiftning, som kan skilja sig åt mellan länder i just den här typen av frågor. Det kan också gälla en avliden person som inte uttryckligen har lämnat sitt samtycke innan personen har avlidit. Statsrådet pratade om vilka skyldigheter man har. För mig är en sådan skyldighet att göra vad man kan för att genomföra de konventioner där man själv har tagit initiativ, själv har varit drivande och själv har ställt krav på andra länder. Sedan det här arbetet initierades har vi förvisso bytt regering. Men jag uppfattar inte att detta är en fråga som är vare sig parti- eller blockskiljande utan att det finns ett brett engagemang, och det är jag glad för. Även om man tittar på den nationella lagstiftningen och den pågående utredningen bör man även titta utanför landets gränser. Det viktiga här handlar också om att skapa grund för internationellt samarbete och att man får harmoniserade regelverk på plats. Jag tror att det är en förutsättning för att man ska kunna angripa det verkliga problemet. Jag väljer att tolka statsrådets svar som positivt. Jag kommer att fortsätta att följa frågan och hoppas att vi inom någorlunda överskådlig tid får en lagstiftning på plats och att vi kommer att underteckna konventionen. 133 Statsrådet (S): Jag tackar än en gång för att han lyfter upp den här viktiga frågan. Jag tackar också för den positiva tolkningen av de svar som jag har gett här i kammaren. Jag vill igen understryka att det handlar om att vi ser positivt på intentionen bakom konventionen men behöver göra ett närmare analysarbete för att ett eventuellt undertecknande av konventionen också ska innebära en praktisk förbättring för alla de människor som lider av den illegala organhandeln. I den frågan uppfattar jag att jag och är helt överens. Jag ser fram emot ett fortsatt gott samarbete och en god diskussion tillsammans med och hoppas också att beredningsarbetet ska gå smidigt och fort. Överläggningen var härmed avslutad. § 23 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:617 nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad av (C) till statsrådet (S) 2014/15:618 nya regler för stöd till bredbandsutbyggnad av (C) till statsrådet (S) 2014/15:619 Små vattenkraftverk av (KD) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:620 Utredning om asylprövningen för hbtq-flyktingar av (FP) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:621 Minskad öppenhet och transparens av (M) till finansminister (S) 2014/15:622 Dubbdäcksskatt av (M) till finansminister (S) 2014/15:623 Sanningen om förtidspensioneringarna av (M) till finansminister (S) 2014/15:624 Nyanländas bostadssituation av (SD) till statsrådet (MP) 2014/15:625 Höjda avgifter för pensionärerna av (M) till finansminister (S) § 24 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:550 Ökad transparens av regeringens återrapportering till angående av (M) till statsminister (S) 2014/15:551 Öresundssamarbete av (M) till statsrådet (S) 2014/15:552 Direkt humanitärt stöd till behövande flyktingar i och via kyrkor och andra ideella organisationer av (KD) till statsrådet (MP) 2014/15:553 Investeringsstöd i det nya landsbygdsprogrammet av (M) till statsrådet (S) 2014/15:554 Konkurrens mellan Kriminalvården och privata aktörer av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:555 Kemikalieinspektionens långa handläggningstider av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:556 Odling av GMO-grödor av (M) till statsrådet (S) 2014/15:557 Asylprövning för assyrier och yazidier av (FP) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:558 Göteborgspolisens hatbrottsenhet av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:559 högskolas status av (M) till utbildningsminister (MP) § 25 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:523 Tjuvfiske av (M) till statsrådet (S) 2014/15:520 Ursprungsmärkning av honung i av (V) till statsrådet (S) 2014/15:524 Landsbygdsutvecklingen i Bergslagen av (S) till statsrådet (S) 2014/15:502 Ökad konkurrenskraft i svensk mjölkproduktion av (M) till statsrådet (S) 2014/15:506 Cykel och kollektivtrafik av Boriana (M) till statsrådet (S) 2014/15:501 Hastighetsbegränsningar för husvagn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:525 Trafikbuller och ohälsa av (MP) till statsrådet (S) § 26 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 10 anf. 42 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 87 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om förändringar i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Svar på interpellation 2014/15:542 om traineejobb 1 Arbetsmarknadsminister (S) 2 (M) 3 (KD) 4 Arbetsmarknadsminister (S) 5 (M) 6 (KD) 7 Arbetsmarknadsminister (S) 8 (M) 9 Arbetsmarknadsminister (S) § 7 Svar på interpellation 2014/15:545 om diskriminering av äldre på arbetsmarknaden 10 Arbetsmarknadsminister (S) 11 (M) 12 (M) 13 Arbetsmarknadsminister (S) 14 (M) 15 (M) 16 Arbetsmarknadsminister (S) 17 (M) 18 Arbetsmarknadsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2014/15:552 om dialog mellan arbetsmarknadsministern och företag 19 Arbetsmarknadsminister (S) 20 (M) 21 Arbetsmarknadsminister (S) 22 (M) 23 Arbetsmarknadsminister (S) 24 (M) 25 Arbetsmarknadsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2014/15:562 om arbetstillfällen i 26 Arbetsmarknadsminister (S) 27 (M) 28 (M) 29 Arbetsmarknadsminister (S) 30 (M) 31 (M) 32 Arbetsmarknadsminister (S) 33 (M) 34 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2014/15:573 om regeringens ambitioner för nya jobb 35 Arbetsmarknadsminister (S) 36 (M) 37 Arbetsmarknadsminister (S) 38 (M) 39 (M) 40 Arbetsmarknadsminister (S) 41 (M) 42 (M) 43 Arbetsmarknadsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2014/15:523 om bostadssituationen för asylsökande och flyktingar 44 Justitie- och migrationsminister (S) 45 (KD) 46 (SD) 47 Justitie- och migrationsminister (S) 48 (KD) 49 (SD) 50 Justitie- och migrationsminister (S) 51 (KD) 52 Justitie- och migrationsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2014/15:529 om dåliga hyresvärdar 53 Justitie- och migrationsminister (S) 54 NOOSHI DADGOSTAR (V) 55 Justitie- och migrationsminister (S) 56 NOOSHI DADGOSTAR (V) 57 Justitie- och migrationsminister (S) 58 NOOSHI DADGOSTAR (V) 59 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2014/15:565 om regler som borde hindra så kallade tältläger 60 Justitie- och migrationsminister (S) 61 (SD) 62 Justitie- och migrationsminister (S) 63 (SD) 64 Justitie- och migrationsminister (S) 65 (SD) 66 Justitie- och migrationsminister (S) § 14 Svar på interpellation 2014/15:518 om skuldsanering för företagare 67 Justitie- och migrationsminister (S) 68 (C) 69 Justitie- och migrationsminister (S) 70 (C) 71 Justitie- och migrationsminister (S) 72 (C) 73 Justitie- och migrationsminister (S) § 15 Svar på interpellation 2014/15:387 om arbetsgivaravgifterna 74 Finansminister (S) 75 (M) 76 Finansminister (S) 77 (M) 78 Finansminister (S) 79 (M) 80 Finansminister (S) § 16 Svar på interpellation 2014/15:424 om friskvårdsavdrag för ridning 81 Finansminister (S) 82 (M) 83 Finansminister (S) 84 (M) 85 Finansminister (S) 86 (M) 87 Finansminister (S) § 17 Svar på interpellation 2014/15:450 om regeringens brutna vallöfte om ROT-avdraget 88 Finansminister (S) 89 (M) 90 Finansminister (S) 91 (M) 92 Finansminister (S) 93 (M) 94 Finansminister (S) § 18 Svar på interpellation 2014/15:451 om arbetsgivaravgifterna för unga 95 Finansminister (S) 96 (KD) 97 (KD) 98 Finansminister (S) 99 (KD) 100 (KD) 101 Finansminister (S) 102 (KD) 103 Finansminister (S) § 19 Svar på interpellation 2014/15:463 om slopat gåvoavdrag 104 Finansminister (S) 105 (KD) 106 (KD) 107 Finansminister (S) 108 (KD)