prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — 2010-målet fungerade bevisligen bra som en språngbräda för oss politiker som ville driva den här frågan i våra kommuner och landsting. Men det är vi skrev 2010. måste vi anta ett nytt mål. anser att det är viktigt att det antas ett nytt mål på ekologiskt i offentlig upphandling till 2020, och det målet ska tas fram i samband med regeringens arbete med en livsmedelsstrategi. Det är som sagt viktigt att den ökade konsumtionen följs av en ökad produktion i . Det är oroande att ökningstakten för omställningen av till ekoodling har minskat. är den av åkermarken. tycker att vi i livsmedelsstrategin skulle anta ett mål på minst en fördubbling till 2020 och låta det målet följas av politiska förslag och stöd till jordbrukare som vill ställa om och möta den ökade efterfrågan på ekomat. I en situation där jordbrukssektorn rört sig mot en alltmer storskalig produktion med fokus på att pressa priserna visar efterfrågan på ekologisk mat på en möjlighet att i stället konkurrera med kvalitet. Ekologisk produktion är även mer arbetsintensiv och skapar alltså både fler jobb och en mer levande landsbygd. Böndernas situation skulle dock förbättras på fler sätt än så. I en rapport från fastslås att en yrkesmässig exponering för bekämpningsmedel fördubblar risken att drabbas av Parkinsons sjukdom. Dessutom ökar risken för att drabbas av andra nervsjukdomar. Bönder som driver ett ekologiskt jordbruk utsätts inte för dessa risker. Ekologisk produktion av mat innebär också mycket stora miljövinster. Forskningen visar att den biologiska mångfalden kraftigt gynnas av ett ekologiskt jordbruk. Att sluta använda kemiska bekämpningsmedel i jordbruket förbättrar pollineringen och underlättar för naturen att bistå med andra så kallade ekosystemtjänster som bekämpning av skadedjur genom naturliga fiender. Ännu en fördel för klimatet, miljön och folkhälsan är att konstgödsel inte används i ekologisk odling. Detta minskar utsläppen av kadmium och kväve i våra vattendrag. Om naturgödsel dessutom rötas till biogas innan den sprids på åkrarna uppnås ytterligare klimat- och miljövinster. Vi står inför en situation där efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar, som svenska bönder har svårt att nå lönsamhet i det konventionella jordbruket. Trots detta går omläggningen till ett ekologiskt jordbruk inte tillräckligt snabbt. Det är därför mycket välkommet att den livsmedelsstrategi som regeringen ska ta fram kommer att innebära en offensiv satsning på ekologisk produktion och konsumtion i . Det är också glädjande att det är en prioriterad fråga för vår samarbetsregering att bekämpa och övervaka antibiotikaresistens. Regeringen har redan påbörjat arbetet med att förnya den strategin i syfte att nå resultat såväl nationellt som inom EU och internationellt i denna viktiga fråga. Det är också något som utskottet i det här betänkandet uppmanar regeringen att göra. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ord om vårt viktigaste livsmedel – vatten. Det har kommit oroande rapporter om hur vårt dricksvatten förorenas av farliga kemikalier från brandskum och rester från jordbrukets bekämpningsmedel. Det här är ännu mer oroande eftersom vi vet att det finns ett stort mörkertal. Hur många av oss som bor på landet och har egna brunnar vet vad det är för vatten vi dricker? Här behöver mer göras med stöd och information både för kontroll och för saneringsåtgärder. Detta var något som vår regering ville anslå mer pengar till men som Alliansen och satte stopp för. Det är också viktigt att vi skyddar våra vattentäkter. Att skyddet för våra vattentäkter är otillräckligt är den pågående rättsbehandlingen av Nordkalks planer på ett nytt kalkbrott i Ojnare i Bunge på norra ett exempel på. Förutom att kalkbrottet skulle förstöra stora naturvärden och hota långsiktiga arbetstillfällen i besöksnäringen är det också ett stort hot mot gotlänningarnas tillgång på vårt viktigaste livsmedel – vatten. Självklart ställer jag mig bakom de reservationer som och Socialdemokraterna har i det här betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till förslagen i de andra delarna. I detta anförande instämde (MP). 44 (M) replik: målar upp guld och gröna skogar när det gäller hur kan bli bättre och hur vi kan öka vår livsmedelsproduktion. Men det klingar lite falskt. Jag tolkar anförande lite som att man tar ett steg fram och två steg tillbaka. Man målar upp en bild av som inte riktigt stämmer överens med verkligheten. Ledamoten talar mycket om den ökade konsumtionen som kommer att kräva en ökad produktion. nämner hon det arbete som kommer från regeringen kring en livsmedelsstrategi. Jag är lite intresserad av ledamotens inställning till det ekologiska och framför allt av vad den så kallade samarbetsregeringen faktiskt kommer att presentera för förslag . Det är också intressant när regeringen bjuder in till en dialog och redan under dialogen presenterar sina förslag som man ska komma överens om. talar om ekologiskt . Jag undrar om det är ingång i samarbetsregeringen, eller om det faktiskt är regeringens förslag som vi kommer att få höra om . När man säger att det ska finnas ekologiska livsmedel inom den offentliga sektorn är jag också intresserad av att veta om man förespråkar svenska ekologiska livsmedel eller om man förespråkar en import av ekologiska livsmedel och hur detta i så fall ska gå till. Ledamoten talar om att vi måste värna vår . Det klingar lite falskt när den ekologiska produktionen inte får ut samma produktionsskördar som man får med konventionell odling. Hur ska man kunna skydda och landskap i och ändå öka den ekologiska produktionen? För mig går inte detta riktigt samman. 45 (MP) replik: Tack för intressanta frågor! Vad regeringen kommer att presentera kommer även jag att följa med stort intresse. Det är ju inte så att regeringen tänker göra det här arbetet själv, utan det är ett arbete som ska gå i samstämmighet både med branschen och politiskt. Jag hörde att vi är 250 personer som kommer att gå på seminariet . Jag hoppas att även kommer att gå dit, för jag tror att det kommer att bli en väldigt spännande eftermiddag. Däremot har regeringen slagit fast att en ambition med livsmedelsstrategin är att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen i . Precis som jag sa i mitt anförande vore det synd om det stora explosionsartade intresset för att köpa ekologisk mat bara främjar jordbrukare i andra länder. Vi ser till exempel att bönder i exporterar alltmer ekologisk mat till . Det är bra, men mycket av livsmedlen skulle vi lika gärna kunna producera i . Svaret på frågan om jag tycker att målen som vi sätter upp för den ekologiska konsumtionen ska handla om svensk eller utländsk ekologisk mat är att det självklart kommer att vara både och. Bananer är lite svårt att producera i , men det är önskvärt att vi producerar sådant som kan produceras här. När det gäller arbetet med att öka den ekologiska produktionen kan vi snegla på hur man i har jobbat med Organic . Hela kedjan och regeringen har gått ihop i arbetet med att ta fram en strategi. 46 (M) replik: Jag noterar att jag inte riktigt får svar på mina frågor. Om jag tolkar ledamoten rätt är det ledamotens och inställning att målet ska vara 50 procents konsumtion av ekologisk mat 2020. Men , som ett parti i den så kallade samarbetsregeringen, vet inte vad regeringen kommer att föreslå för alternativ. Det ska bli en spännande dag , och jag hoppas att vi får fortsätta diskussionen. Just nu tror jag att det inte bara är jag som är förvirrad av vad regeringen egentligen vill inom området ekologisk produktion. En annan sak som ledamoten nämnde i sitt anförande är frågan om GMO-produktionen. Här vet jag att har en fientlig inställning till GMO. Regeringen valde i form av sin landsbygdsminister att lägga ned sin röst i det Europasamarbete som ändå är medlem i, vilket gör att regeringens gemensamma röst är otydlig även i denna fråga. Det klingar lite falskt när man vill öka produktionen av svensk mat och att man vill öka den ekologiskt odlade andelen drastiskt, men man vill inte släppa till odlingsmark eller bidra till att bönderna får förutsättningar för att odla i på grund av ytterligare pålagor i form av skatter och förordningar, till exempel den ökade skatten på bränsle för bönderna och en eventuell handelsgödselskatt för bönderna. Detta kommer att göra det omöjligt att producera svenska livsmedel. Det är oroväckande . Jag undrar hur ledamoten tror att mat produceras om vi inte kan odla den någonstans i ? Vi kommer antagligen att få livnära oss på luft och ingenting om får fortsätta i regeringen. 47 (MP) replik: Jag vill börja med att klargöra siffrorna. motionerade under förra mandatperioden om att det behövs ett nytt mål för offentlig konsumtion av ekomat. Vi har sagt att målet bör ligga på 2020. Vi tycker också att det är viktigt att ha ett mål för takten för omställningen av . Vi har sett att omställningstakten har gått framåt men att den nu minskar igen. Det är oroande. Men med rätt åtgärder tror vi att omställningstakten kan fördubblas. Vi kan nu se att efterfrågan på ekomat ökar explosionsartat i . Då är det inte alls svårt att nå upp till målen. Den nya organisationen , som har bildats efter att ha tittat på hur man har gjort i , menar att om konsumenterna fortsätter att efterfråga ekomat i samma takt som kommer en total konsumtionsandel på att nås till 2020. Det vore synd om inte det svenska jordbruket kunde ta del av de vinster som uppstår med intresset för att äta ekomat. När det gäller GMO står fast vid åsikten att det måste finnas en försiktighetsprincip. Jag tror inte att det var landsbygdsministern utan en tjänsteman som lade ned sin röst i en EU-förhandling – det spelar ingen roll – men det är inte konstigt. Det är en fråga som bereds inom regeringen. Jag hoppas att jag nu svarade på alla ledamotens frågor. 48 (C): Fru talman, ärade ledamöter och åhörare! Betänkande MJU3 från miljö- och jordbruksutskottet behandlar några mycket viktiga frågor för var och en av oss som konsumenter och medborgare. Men de är också viktiga för de företagare och företag som arbetar med livsmedel, livsmedelsproduktion och livsmedelskontroll. Det är därför viktigt att notera att utskottet i detta betänkande har fyra tillkännagivanden. Det första av utskottets fyra tillkännagivanden – skarpa beställningar till regeringen – handlar om antibiotikaresistens. Vi närmar oss med förfärande hastighet en av mänskligheten skapad situation där antibiotika inte längre kommer att fungera. Det innebär att enkla sjukdomar som lätt har kunnat botas i stället skapar stora lidanden, och sjukdomar som vi har kunnat behandla blir dödliga hot. Antibiotika används mot lunginflammation, bihåleinflammation, sår, halsfluss och urinvägsinfektion – bara för att nämna några exempel. Den utveckling av antibiotika som sedan följde innebar en medicinsk revolution. Men redan i sitt Nobelpristal varnade för antibiotikaresistens. vet vi att hade förfärande rätt. Mellan 300 000 och antibiotika används i världen . Det är alldeles för mycket, och bakterier med resistens finns i alla länder och på de flesta av världens sjukhus. Det förekommer överförskrivning inom sjukvården, men två tredjedelar av antibiotikan används inte för sjuka människor utan för djur – och det mesta inte ens för sjuka djur utan i förebyggande syfte. I de länder där djurhänsynen inte utvecklats får man naturligtvis stora problem med sjuka djur. Antibiotika blandas därför i stora mängder i djurfoder för att undvika sjukdomar hos djuren. I pågår ett framgångsrikt arbete med att minska användningen av antibiotika inom både humanmedicin och djurmedicin. Det har gett resultat, och och har lägst användning per enhet. Det visar alltså att god vård kan ges till både människor och djur med mindre mängder antibiotika använt på ett mer effektivt sätt. Strategiskt arbete i enlighet med Stramas, och minskad antibiotikaresistens, arbete ger resultat. Inom EU används antibiotika . I många länder får veterinärer delar av sin inkomst från förskrivning av antibiotika, vilket självklart driver utvecklingen åt fel håll! Det finns en strategi inom EU, men efterlevnaden är mycket dålig. och använder 30 gånger mer antibiotika i sin djuruppfödning än vad gör, och använder 13 gånger mer, enligt Europeiska läkemedelsmyndighetens siffror. I har utvecklingen gått så långt att grisuppfödare i många fall betraktas som riskpatienter eftersom förekomsten av den resistenta bakterien MRSA är så vanlig. Det är den senaste antibiotikan upptäcktes, och utvecklingen av resistenta bakterier skenar i många länder som det inte kommer fram nya mediciner för att mota problemet. Det är mot denna allvarliga bakgrund som miljö- och jordbruksutskottet nu begär att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Det har visat sig att resistenta bakterier från länder med dålig djurhälsa och överanvändning av antibiotika ibland följer med slutprodukten in på butikshyllor och till konsumenter. har också ett långvarigt och framgångsrikt arbete mot salmonella. Betänkandet handlar också om livsmedelskontroll med anledning av regeringens skrivelse om om granskning av livsmedelskontrollen. Det här innebär naturligtvis kontroll både av import och av verksamhet i landet. rekommenderar att ansvaret för samordning och uppföljning ska förtydligas, vilket vi instämmer i. Ansvaret är delat mellan , länsstyrelser och kommuner. En ändamålsenlig och branschanpassad kontroll och dialog mellan inspektörer och företag i den dagliga verksamheten är viktig. Utskottets majoritet tycker därför att regeringen bör ge Statskontoret i uppdrag att se över modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialog och arbeta förebyggande för att undvika fel och förelägganden i slutändan. Svensk livsmedelsproduktion har ett starkt förtroende hos konsumenter. Här finns möjlighet både att utveckla kvalitetsprodukter, volym och konkurrenskraft och att skapa fler arbetstillfällen på ett hållbart sätt. och alliansregeringen lanserade tanken på en svensk livsmedelsstrategi, och jag uppskattar att den nya vänsterregeringen fortsätter detta viktiga arbete. Det är därför med glädje jag noterar att det finns majoritet i miljö- och jordbruksutskottet för två tillkännagivanden på detta område. Båda kommer att kunna bidra med viktiga bitar i en svensk livsmedelsstrategi, som jag verkligen hoppas kommer på plats snabbt. Det är en livsmedelsstrategi som tar hänsyn till resultatet från den av , , tillsatta som också levereras och till det arbete som Matlandet, som alliansregeringen har lagt mycket kraft på, har bidragit till. De här två tillkännagivandena innebär att regeringen ska ge i uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och att bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. Här finns också ett tillkännagivande om att en kartläggning bör genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda och förbättra möjligheterna för företagande. har i en partimotion yrkat på obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel. Vi vet att både djuromsorg och miljöhänsyn skiljer sig åt dramatiskt mellan olika länder. Det är därför av största vikt att konsumenter vet vad de köper och vad som hamnar på matbordet. Vi föreslår därför också att alla sammansatta produkter som har kött som huvudingrediens ska ursprungsmärkas. Korv och skinka, kycklingsallad och lasagne kan, som vi tyvärr har fått lära oss , innehålla rätt mycket som konsumenten inte har förväntat sig. föreslår också att alla mejeriprodukter ska vara ursprungsmärkta för att öka kännedomen om varifrån mjölken i osten kommer och varifrån yoghurten kommer. Det skulle ge konsumenten information som gör att man kan fatta medvetna beslut baserade på om kon har gått på grönbete och inte har transporterats för långt. Det skulle dessutom hjälpa till exempel mjölknäringen, som är i stort behov av hjälp. Jag konstaterar att det bara är KD som stöder detta. Trots fina ord om ursprungsmärkning har hon och valt att inte stödja detta motionsyrkande om tydlig ursprungsmärkning. Tyvärr har vi inte fått stöd för det här förslaget, som av konsumenter ses som självklart och som skulle ge lantbrukare i bättre konkurrensvillkor och möjligheter att nå ut till konsument med rätt information. Utskottets majoritet nöjer sig med att notera att regeringen verkar för att den unionsgemensamma lagstiftningen utvecklas och för att stimulera frivillig märkning. Hur detta ska gå till säger man ingenting om. Man kan dessutom konstatera när man hänvisar till EU att det är just ursprungsmärkningsrapporten från kommissionen som är fördröjd och inte kommer. Det hade varit viktigt om och majoriteten i miljö- och jordbruksutskottet gemensamt hade stått upp för att trycka på i den här frågan just när kommissionen vacklar som den gör. Jag kommer därför att yrka bifall till reservation 10 i denna fråga. Jag skulle vilja fråga , som tar upp vatten som ett viktigt livsmedel – det gör hon alldeles rätt i – vad hon anser om försvarets beslut att fortsätta använda PFOS som brandskum och inte göra som Swedavia har gjort och byta ut det mot mer miljövänliga produkter. Vi står naturligtvis bakom det här betänkandet och noterar att här finns fyra tillkännagivanden om livsmedelskontroll, om regelförenkling, om livsmedelsstrategi samt om antibiotikaresistens. Det är bra. I detta anförande instämde (C). 49 (MP) replik: Jag hade inte tänkt ta replik. Jag tyckte att det var mycket intressant att lyssna på utläggning om vikten av att jobba mot överkonsumtion av antibiotika. Jag tycker att det är väldigt bra att vi är helt eniga i den frågan och att regeringen redan har startat det arbetet. Vi har ju en inbjudan redan till , då man kommer att diskutera strategin för hur vi ska jobba i , i EU och internationellt. Jag kände alltså inte att jag hade någon anledning att ta replik på , men sedan fick jag ändå göra det eftersom vi kom in på ursprungsmärkning. Jag tycker också att det är jätteviktigt att vi har en bra ursprungsmärkning, en bra märkning över huvud taget, på livsmedel i . Det nämnde jag i mitt anförande. Det är ju så att vi måste ha en gemensam EU-märkning och gemensamma regler i detta eftersom det är så mycket som vi importerar från andra länder. Det är viktigt att man driver det arbetet i EU. Men anser att det också är viktigt att går före på det sätt som man kan göra med branschöverenskommelser och sådant. Då tänker jag på vad som hände på det här området under den förra och den förrförra mandatperioden. Jag har inte något minne av att i regeringsställning jobbade så aktivt med de här frågorna, varken i eller inom EU. Jag kanske skulle kunna få fråga hur hon jobbade med frågan förra mandatperioden eftersom det inte hände någonting då. 50 (C) replik: EU har jobbat med att förändra och förbättra informationsförordningen 1169/2011 från . Det har varit ett antal ärenden i jordbruksrådet men också i miljörådet där vi aktivt har stöttat detta med ursprungsmärkning, just därför att det är så viktigt att konsumenter får den här informationen och kan välja. Det är också för svensk livsmedelsproduktion en väldig konkurrensfördel att kunna berätta varifrån de olika produkterna kommer eftersom konsumenter vet att väldigt lite antibiotika och inga hormoner används i uppfödningen och att det är salmonellafritt här i . Det var till och med så att jordbruksministern röstade nej till kommissionens förslag när det gällde ursprungsmärkning av färskt, kylt och fryst kött från gris, får, get och fjäderfä med motiveringen att den inte var tillräckligt noggrann när det gällde att beskriva var djuren var födda och uppfödda och att man därför missade djur som ibland flyttas. När jag lyssnade på anförande hade jag inte replikrätt eftersom jag inte hade hållit mitt anförande. Det kom en väldigt lång och bra bit om vikten av ursprungsmärkning och hur viktigt det är. Det har legat på utskottets bord, och det kommer att vara möjligt att rösta för ett yrkande som handlar om precis just detta. Då undrar jag varför väljer att tala så väl om ursprungsmärkning men sedan inte röstar för det. 51 (MP) replik: Jag kan väl svara på den frågan även om jag tänkte att det är jag som ställer frågor. Jag kan säga till att jag faktiskt känner mig väldigt trygg med att den regering där sitter jobbar aktivt med den här frågan både i EU och i – minst lika aktivt som den förra regeringen jobbade. Därför har valt att driva det arbetet i regeringsställning i stället. Jag fick en fråga i föregående replikskifte som gällde försvaret. Jag tycker självklart att det är helt oacceptabelt om det är så att försvaret fortsätter att använda ämnet i fråga. Jag tycker att det är oroväckande att vi hittar alltmer saker i våra dricksvatten. Det gäller bekämpningsmedel från jordbruket men också från till exempel försvaret. Det är mycket viktigt att vi följer upp det med bättre kontroller runt om i landet. Jag har själv en brunn hemma som jag inte har tagit vattenprover på. Det är jättedumt. Hade jag fått ett utskick och stöd från samhället hade det varit lättare att göra det. Men det måste också finnas stöd när man behöver sanera sina brunnar och vattentäkter. Jag hoppas nu att de pengar som inte anslogs kommer tillbaka i budgeten, så att vi kan få mer fart på det arbetet, för det behövs verkligen. 52 (C) replik: Allra först ska man notera att de pengar som talar om handlar om en tredubbling av arbetsgivaravgiften för unga i ett läge när ungdomsarbetslösheten stiger. Det är vi emot från Alliansens sida. När det gäller vatten som livsmedel är det skillnad om det gäller mycket få, mycket noggrant kontrollerade ämnen som används i specifika fall i jordbruk, för de har en mycket kort halveringstid och är designade för att fungera snabbt och sedan försvinna ur ekosystemen. Det gör också de moderna medlen. Det är mycket få som används i väldigt specifika situationer. Men de persistenta medel som används i brandskum har en halveringstid som är eller längre. Det är en enorm skillnad. Det används i stora mängder. Jag har ställt en interpellation till försvarsministern som jag hoppas att han tar. Då hoppas jag att jag får stöd i detta, för jag tycker att det är förfärligt, när det finns ersättningsmedel att använda, vilket Swedavia har visat i annan flygverksamhet. Swedavia är ju det statliga bolag som driver flygplatser i . När det gäller ursprungsmärkning måste jag säga att jag inte alls känner någon trygghet i att regeringen driver den frågan tillräckligt tufft i EU. Landsbygdsministern var inte på det miljöråd där man diskuterade detta. Kommissionen skulle ha lämnat en rapport om hur man skulle gå vidare med ursprungsmärkning, men det har de inte gjort. Jag har inte hört ett ljud från den svenska ministern och den om att man försöker driva på kommissionen för att de ska komma fram med rapporten och presentera det underlag som finns. Det gäller ursprungsmärkning för kött, men det borde gälla också mejeriprodukter, obearbetade produkter och livsmedel med blandade ingredienser. Om man hade en ordentlig ursprungsmärkning skulle det vara ett enormt steg framåt för konsumenter och för miljön och också för djurhälsan. 53 (V): har det gått lite den stora hästköttsskandalen briserade med full kraft i hela . Det var en skandal som handlade om en omfattande ommärkning av kött, där kött hade blandats ihop från en mängd olika företag, där kött kom från hästar och andra djur och märktes om som nötkött. Det var inte första gången som vi fick en stor europeisk matskandal. har det handlat om salmonella i kyckling, och det dyker fortfarande upp med jämna mellanrum. Det har också gällt dioxin i till exempel ägg och kyckling. En tid tillbaka var galna ko-sjukan ett stort problem. Varje gång de här stora matskandalerna uppdagas är det något nymornat över oss.