prot · H3095 · 2015-09-21 00:00:00 — Det ska vara mindre lönsamt att gå från etableringsersättning till arbete – detta i ett läge då vi måste göra allt för att se till att så många som möjligt kommer in på arbetsmarknaden, då det är den bästa integrationsåtgärd vi någonsin kan göra. Varför gör regeringen detta, ? 11 Finansminister (S) replik: Ja, det är en av de förändringar vi gör. Vi tycker inte att man ska kunna ha dubbel ersättning. Om man arbetar heltid ska man inte kunna ha etableringsersättning. Däremot kommer man att kunna jobba en del extra utan att bli av med den. Har man ett fulltidsarbete tycker vi inte att det är rimligt att man har dubbla ersättningar. Eftersom vi ärvde skenande budgetunderskott och hade stora budgetunderskott behöver vi ta ansvar och finansiera de reformer vi gör. Vi gör en del skattehöjningar. Det är smärtsamt men nödvändigt. Vi genomför också en del förändringar. Bland annat ska man inte kunna ha dubbel ersättning; det gäller jobb och etableringsersättning. Men alla de här pengarna lägger vi sedan på reformer för att bygga och stärka . Allt går inte rakt ned i fickan på människor. Till exempel syns det inte i fickan när vi förbättrar skolan, men det är klart att det spelar väldigt stor roll för disponibelinkomsten om man klarar av skolan eller inte. När vi satsar på att människor ska kunna gå en yrkesutbildning så att de kan få jobb syns det inte direkt på disponibelinkomsten. Men det är klart att det spelar väldigt stor roll för disponibelinkomsten om man har en yrkesutbildning så att man kan få jobb i stället för att gå arbetslös. Alla de resurser som vi skrapar ihop genom att höja skatten och genom att göra besparingar på olika sätt använder vi sedan för att stärka tillväxtförutsättningarna och jobbmöjligheterna i . Allting går alltså tillbaka till alla människor som bor i . 12 (C) replik: Jag vill tacka finansministern för hennes öppenhet och ärlighet, för här var det raka puckar. Här var det inga frågetecken. Ja, regeringen tar bort jobbstimulansen i etableringsersättningen. Det var ett väldigt ärligt och öppet besked. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Precis så här ärlig och öppen ska man också vara när man skriver sin statsbudget. Lägger man fram förslag på det ekonomiska området måste man också beskriva vilka sysselsättningseffekterna blir. Som tur är behöver vi inte lita bara på , när man nu väljer att inte presentera den här informationen. Det finns andra som uppskattar att de skatteförändringar som görs kommer att kosta 15 000–20 000 jobb i den svenska ekonomin. I stället ska vi givetvis ha en politik som ger fler jobb. I stället ska vi göra det enklare och billigare att anställa, så att alla, såväl unga som nyanlända med jobbstimulans och andra, kommer in på arbetsmarknaden, så att vi bygger så starkt det kan bli. 13 Finansminister (S) replik: har ett problem. Han tittar bara på den ena sidan av myntet. Ja, vi höjer en del skatter. Men vi stoppar inte pengarna i fickan, utan vi använder dem. Vi använder skattehöjningarna till att skapa förutsättningar för människor att få jobb. Vi lägger pengar på skolan, så att ungarna lär sig tillräckligt mycket i skolan så att de kan gå vidare till gymnasiet och sedan komma ut i arbetslivet. Har man inte gått ut gymnasiet har man nämligen väldigt svårt att få jobb. Vi lägger pengar på alla ungdomar som inte har gått ut gymnasiet. De ska kunna få en gymnasieutbildning och kombinera det med arbete så att de sedan ska kunna få jobb. Vi använder pengar för att långtidsarbetslösa ska kunna få jobb på i stället för att gå sysslolösa. Vi lägger pengar på utökade lönestöd och lönebidrag för personer med funktionshinder som är arbetslösa, för att de ska komma i arbete. Sammantaget görs bedömningen att detta kommer att ge jobb. Men man måste kunna se baksidan och framsidan av myntet och inte vara enögd, . 14 (FP) replik: Socialdemokraterna slarvade med den ekonomiska politiken i opposition. står och säger: Jo, men det byggde på underskott av alliansregeringen. Men gå tillbaka och titta på era egna budgetar! Hade era budgetar gått igenom hade det finansiella sparandet varit mindre . Så hade det varit med en socialdemokratisk budget. Man kan tycka att det är oproblematiskt att lova allt till alla före valdagen. Men det problematiska är att vi nu ser en regering som fortsätter slarva med den ekonomiska politiken. Bortom de siffror som lägger på bord finns det nämligen en massa glädjeberäkningar. Man räknar statiskt med att alla skattehöjningar man gör kommer att ge intäkter i statskassan – mot allt ekonomiskt vetande. Det är nämligen så att gör man det dyrare att anställa unga eller gör man det dyrare att jobba och människor får betala mer skatt jobbas det några färre timmar. Det vet , men hon redovisar det inte för . Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Vi har en kraftig underfinansiering i förslaget om att ta bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen. I ett läge när sjukskrivningarna ökar alldeles för mycket väljer regeringen att ta bort den bortre parentesen. Vi riskerar att få skenande kostnader i sjukförsäkringen. Det riskerar allvarligt svenska finanser. Sedan pratar som vanligt om jobb. Det är bra att pratar om jobb. Men vi kan titta på dem som granskar regeringens jobbpolitik: Är det någon som tror på regeringens jobbpolitik? har kritiserat den. har kritiserat den. har kritiserat den. ifrågasätter Arbetsförmedlingen ifall målet nås. företagare är tveksamma. Det gäller till och med regeringens egen budget som ligger på bord. Läser man den och försöker begripa vad som står inser man att det inte finns en chans att nå regeringens jobbmål till 2020. Men jag ska ge chansen. Okej, vi struntar i det som står i budgeten, där det framgår att den potentiella sysselsättningsgraden kommer att minska . Vi struntar i det som står i budgeten om att arbetslösheten ska vara 2019. Kan nämna en oberoende bedömare som tror på att regeringen ska nå sitt jobbmål? 15 Finansminister (S) replik: Det är helt fascinerande. Vi har alltså en folkpartist som efterlyser dynamiska beräkningar i statsbudgeten. kanske minns vilket parti finansministern kom ifrån när vi slutade göra dynamiska beräkningar. Det var som ledde och som drev rakt in i ett budgetmoras, via dynamiska beräkningar där skattesänkningar skulle ge jättemånga jobb. Det var en katastrof för . Just efterlyser nu dynamiska beräkningar. Jag undrar då naturligtvis: Kommer att ha dynamiska beräkningar i sin egen budgetmotion? Jag antar att kommer att föreslå en avskaffad värnskatt. Kommer att finansiera den avskaffade värnskatten, eller kommer att räkna med att den finansierar sig själv? 16 (FP) replik: Jag tycker att det är bra att svara på frågor. Jag fick inget svar på frågan ifall det fanns någon oberoende bedömare som tror på regeringens jobbpolitik. Du kan försöka i nästa replik. Svaret på frågan är: Nej, du ska inte finansiera en borttagen värnskatt med dynamiska beräkningar. Men när du höjer skatter har du däremot problem i din budget, för du räknar med att du får in varenda skattekrona du statiskt höjer. Du tror inte att en enda kommer att jobba en enda timme mindre. Du tror inte att en enda yngre människa får jobb när ungdomsarbetsgivaravgiften höjs. Om man struntar i att göra dynamiska beräkningar i den situationen innebär det att man bygger upp ett budgethål. Det ligger en budget på bord som tyvärr inte håller samman. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Men, som sagt, jag svarade på finansministerns fråga. Du får en chans till. Läser man regeringens budget inser man att det inte går ihop. Jobbmålet kommer inte att nås. Men kan du nämna någon oberoende bedömare som har sagt att regeringen har en bra politik för att nå sitt jobbmål 2020? 17 Finansminister (S) replik: Vi följer naturligtvis de beräkningskonventioner som finns på . Då redovisar man inte dynamiska beräkningar. kommer uppenbarligen inte själv att redovisa dynamiska beräkningar. Han hävdar att man borde göra det just när det gäller skattehöjningar men inte när det gäller skattesänkningar. I så fall skulle kanske under sina år i regeringen ha redovisat dynamiska beräkningar till exempel i fråga om det faktum att färre ungdomar får gå på högskolan eller att en ökande andel ungdomar inte går ut nian med godkända betyg. Eller han skulle kanske ha redovisat dynamiska beräkningar i fråga om det faktum att skolresultaten med en folkpartist som skolminister faller snabbare än i något annat OECD-land samt att man ligger under OECD-snittet i samtliga de ämnen som mätts. Det skulle ha varit intressant att få se detta. Vad gäller regeringens jobbpolitik har vi satt upp ett ambitiöst mål. Därför kommer vi att återkomma med ytterligare åtgärder i varenda budget som vi lägger fram. Precis som påpekar sjunker arbetslösheten rejält i den prognos som finns i denna budget. Men vi kommer att komma med ytterligare förslag. 18 (KD) replik: Det bästa med regeringens budget är att jag har fått möjligheten att återbekanta mig med det fantastiska album jag har med mig här – The Dark of the av Pink . Månens mörka sida, är alltså titeln – månens baksida. Det är den sida, ni vet, som aldrig blir belyst och som aldrig riktigt syns. Denna budget har en sådan baksida. Den har en mörk sida; man skulle rent av kunna säga en mörkad sida. Det är en sida som regeringen aldrig vill visa upp i ljuset och som regeringen kanske inte ens själv ser. På budgetens baksida finns stora konsekvenser för jobb och tillväxt och därmed också för välfärd och för utrymmet för enskilda och familjer. Det är effekten av 40 miljarder i skattehöjningar, varav ungefär 80 000 på arbete och företagande. Det ger färre jobb, mindre framtidstro, krympande företag, mindre till välfärden och ökade klyftor när klyftan mellan dem som har ett arbete och dem som inte har vidgas. Dessa konsekvenser är ungefär lika synliga som månens mörka sida. Vi har hört här också tidigare att redovisningen av effekterna är mycket bristfällig. Vi får inte veta något om regeringens bedömningar av hur många tusen jobb förslagen kostar. Är det 10 000, 20 000, 40 000 eller fler? Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det som syns på pressträffar är olika typer av småsatsningar – ett slags hagelsvärm av detta. Vi ser tiotals miljoner i satsningar på näringslivet i strålkastarljuset. Men det finns tiotals miljarder på budgetens mörka baksida, och om detta hålls inga presskonferenser. Regeringen vet nog mycket väl vad konsekvenserna blir av denna politik, som slår rakt mot jobben. Det vore bra om ville redovisa hur mycket. 19 Finansminister (S) replik: vet jag inte riktigt vilka reformer tycker är den mörka baksidan av månen. Är det faktumet att 15 000 fler människor ska få gå en utbildning som leder till jobb? Är det att vi ökar så att fler människor får möjlighet att jobba där? Är det att vi ökar lönestöden och lönebidragen så att fler funktionshindrade får möjlighet att komma i arbete? Är det faktumet att vi satsar på ett investeringsstöd för hyresrätter så att 15 000 fler hyresrätter byggs ? Är det att vi satsar på kommersiell service i glesbygd och bredbandskoordinatörer så att fler människor i glesbygd ska kunna få bredband och en bra service? Är det faktumet att vi satsar mer på vägunderhåll, järnvägsunderhåll eller kollektivtrafik i glesbygd? Är det faktumet att vi sänker skatten för pensionärerna efter att har varit med och skapat ett system där pensionärer betalar högre skatt än vanliga löntagare? Är det faktumet att vi gör sjukvården avgiftsfri för våra äldre? Är det en mörk baksida? Är det faktumet att vi nu lägger mer pengar på fritidshemmen så att våra barn kan få en bättre fritid när skolan är slut och kanske lite mer hjälp med läxläsning – för att föreslå några reformer? Men det är klart; reformerna behöver också finansieras. Det gör vi också, och eftersom vi ärvde ett skenande budgetunderskott behöver vi ta ansvar för finansieringen. Om man dels skattar på ett smart sätt, dels använder pengarna på ett smart sätt blir den samlade effekten bra för både sysselsättning och tillväxt. Det är därför vi ser att de nordiska välfärdsmodellerna står sig bra när det gäller såväl välfärd som tillväxt och sysselsättning. Det är en bra tradition som vi fullföljer i den här budgeten. 20 (KD) replik: Skattar på ett smart sätt, säger . 40 miljarder i skattehöjningar, framför allt på arbete och företagande, är alltså att skatta på ett smart sätt. Så berättar om en del satsningar som hon redan har berättat om i strålkastarljuset. Detta var just min poäng, nämligen att ni inte beskriver de konsekvenser som finns och som ni lägger på den mörka sidan. På månens baksida – på budgetens baksida – finns 40 miljarder i skattehöjningar. Är det smart skattepolitik att införa särskild löneskatt för äldre och att försämra och ? Vi hörde Arbetsförmedlingens generaldirektör som mycket kraftigt ifrågasatte om detta skulle lösa problemen med jobben. Det blir höjda arbetsgivaravgifter för unga och höjd jobbskatt för poliser, lärare och specialistsjuksköterskor. lovade före valet att ni inte skulle lägga fram några förslag som inte ledde till fler jobb. Men ni redovisar inte detta, och det är väl för att ni misstänker att just dessa åtgärder leder till färre jobb. 21 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Den förra, borgerliga, regeringen var passionerat förtjust i att använda dyra och ineffektiva skattenedsättningar. Arbetsgivaravgiften för ungdomar är kronjuvelen i just den kronan. Det är en åtgärd som kostar skattebetalarna närmare 20 miljarder och som en enig expertkår har dömt ut därför att det är oerhört dyrt och oerhört ineffektivt. När vi har stora utmaningar för och behöver genomföra viktiga investeringar och har stora budgetunderskott måste man våga ompröva saker som har gått snett. Ungdomsarbetsgivaravgiften är en sådan åtgärd. Det ska bli spännande att se vad ni olika fyra borgerliga partier nu kommer att föreslå vad gäller ungdomsarbetsgivaravgiften i era budgetmotioner. Jag tror knappast att ni kommer att föreslå att den ska vara på exakt samma oerhört dyra och ineffektiva sätt, som har kostat skattebetalarna miljarder efter miljarder efter miljarder utan att ha haft den jobbeffekt som jag säkert tror att ni hoppades på när ni införde den. 22 (M): Med all respekt för den svenska statsbudgeten vill jag börja i rätt dramatiska omvärld. Den pågående flyktingsituationen både dominerar europeisk politik och ger oss själva perspektiv på våra egna problem. Många länder gör nu stora ansträngningar för att ge rum och framtid för fler människor. Andra länder gör alldeles för lite. För dominerade i stället Greklandskrisen. kommer britternas relation till EU att prövas i en folkomröstning. Inte har ekonomiska och politiska framtid varit så oklar som just . , exakt efter finanskrisens utbrott, växer världsekonomin. Låt mig göra fyra korta geografiska nedslag. kanske inte längre dominerar världens all politik, men de driver en god del av världens ekonomi. Efter finanskraschen och lågkonjunkturen växer den amerikanska ekonomin i god takt. Ett stort land saknar aldrig problem, men inte minst i den innovativa digitala och växande techindustrin är världens ledare. är tredje exportmarknad utanför , och den amerikanska återhämningen betyder mycket för stora svenska industriföretag som SKF, och . Om vi blickar österut ser vi någonting helt annat, i . Förvisso har en bnp-tillväxt på dubbla amerikanska siffror, men ändå bara hälften av det tillväxtrekord. Många inser nog att en tillväxt på är betydligt mer ekonomiskt och ekologiskt hållbar än en på 10–. är signalerna tvetydiga. De massiva interventionerna efter sommarens börsfall i liksom den totala bristen på transparens skapar osäkerhet om vad som egentligen händer och om vart är på väg. Att världens näst största ekonomi måste tolkas genom rykten och kinesisk kremlologi är inga bra tecken. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Ett tredje stopp visar att ekonomi också växer, om än från låga nivåer och med olika hastighet. Greklandsdramat visar vad som händer om man inte har grundläggande ordning i sin ekonomi, men det pekar också på att euron förutsätter en stor respekt för gemensamma institutioner och att det blir farligt för alla när några fallerar. ekonomiska betydelse ska inte överdrivas, men dess politiska betydelse för eurons trovärdighet ska inte heller underskattas. Då är motsatsen. Tillväxten är god, arbetslösheten är låg och bredden i tjänstesektorn imponerar – från den mest avancerade finansindustrin till många jobb med låga barriärer. Det är en styrka för . Men om grexit visade behovet av starka gemensamma regelverk visar brexit att unionen också måste tillåta olikhet för att vara legitim. Allt detta talar för att , i särklass viktigaste handelspartner, har stökiga år framför sig. Min sista kartnål måste sättas i . blir alltmer centrum för ekonomi och politik, och inget kan längre förändras i utan att är med. Och det vill, vill numera också många andra. Jag tror att vi i svensk politik har underskattat betydelse, men svenska företag vet det : är näst största exportmarknad. För svensk del bör man dra några slutsatser av allt detta. Ekonomin växer alltså, men osäkerheterna är stora. För ett litet land med stora företag – ett land som bygger halva sin bnp på export – är en djup förståelse för vad som händer i omvärlden helt avgörande. Vi påverkas alltså mer av omvärlden än vi själva kan påverka den. Den första slutsatsen blir därför att nu måste göra allting rätt på hemmaplan. Det finns inget utrymme för dålig ekonomisk politik. För det andra är det nu tid för sådana reformer som långsiktigt förbättrar svensk ekonomi och svensk konkurrenskraft. Vi lärde oss många läxor av 1990-talskrisen – också vad man inte ska göra. Man ska inte genomföra reformer , för motvilligt och sedan i panik. Det är både modigare och klokare att använda den relativa styrkan i ekonomi just nu till att påbörja reformer som kan lägga grunden till framtida framgångar. För det tredje ska man använda den ekonomiska återhämtningen till att åter rusta svensk ekonomi inför nästa kris. Den kommer nämligen. Tillbaka till överskott! Man ska inte säga ”investera” om man menar ”spendera”. Kontroll på offentliga utgifter borde vara kärnuppgift just . Den svenska ekonomin går rätt bra . Vi har en växande sysselsättning. Vi har hanterliga underskott och en låg statsskuld. Vi har framgångsrika exportföretag och borde vara väl rustade att möta den nya våg av internationalisering, av både företag och familjer, som vår tids globalisering innebär. Men vi har också svåra uppgifter framför oss. Den allra viktigaste handlar om att inkludera dem som inte ens får sitt första jobb. Att många jobbar beror på att numera har höga förväntningar på att alla som kan också ska jobba och försörja sig själva. Ska ännu fler inkluderas på arbetsmarknaden måste därför de som stängs ute släppas in. Arbetslösheten bland unga utan utbildning och bland utrikes födda utan svenska språket och svenska arbetserfarenheter närmar sig grekiska nivåer. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Ingenting talar heller för att dessa problem kommer att lösas av sig själva eller genom regeringens 1970-talsdoftande besvärjelser om att politik är att vilja. Jag är djupt oroad över vad som kommer att hända i ett där tiotusentals unga och utrikes födda permanent står utan jobb. Regeringens svar är att höja redan höga trösklar. Kärnan i regeringens och ekonomiska politik är samlade skattehöjningar på . Det är per svensk i alla åldrar, eller per arbetande svensk skattebetalarare. Det mesta av dessa skattehöjningar läggs dessutom på arbete och företagande. Skatten för pensionärer som fortsätter jobba höjs med en särskild löneskatt för just dem. Skatten på att anställa de yngsta höjs genom höjda arbetsgivaravgifter för just dem. Skatten för välutbildade höjs när jobbskatteavdraget minskar och marginalskatterna ökar till för just dem. De vita jobben blir färre och de svarta jobben fler när och försämras. klarade krisen bättre än andra eftersom vi hade välskötta offentliga finanser när krisen kom. Ingenting är lättare att slarva bort. Välskötta offentliga finanser bygger inte främst på regeringens förmåga att beskatta. Det är tvärtom en finansministers – med all respekt – enklaste uppgift. Välskötta offentliga finanser handlar egentligen om en ekonomisk politik som uppmuntrar hårt arbete, investeringar, utbildning, risktagande och innovation. Det handlar om politik som genererar företagare som i sin tur anställer och anlitar människor, som då kan både försörja sig själva och bidra till alla andra. Välskötta offentliga finanser handlar alltså inte om att spendera utan om att prioritera. Det handlar om att välja bort angelägna satsningar för någonting som är ännu viktigare. Det handlar om att förstå att varje krona till offentlig konsumtion är en krona som inte kan investeras i ett nytt företag. Det är den kritiska blicken som är en finansministers allra viktigaste egenskap och svåraste jobb. Därför oroar det mig att utgifterna skenar när kostnadskontrollen saknas. Om det oroar regeringen märks det inte. Tvärtom är regeringens svar höjd a-kassa, och man tar bort tidsgränsen i sjukförsäkringen som – hör och häpna – en åtgärd mot ökad sjukfrånvaro. Det är precis lika troligt som att ett försämrat RUT-avdrag ger fler lagliga städföretag och minskat svartarbete. Under Alliansens vid makten hade vi naturligtvis framgångar, och vi hade bakslag. Ingen gör allting rätt. Men vi bekämpade framgångsrikt det breda gamla utanförskapet genom att göra det mer lönsamt att jobba, genom att göra svarta jobb vita och genom att strama åt olika bidragssystem. Ni gör nu precis tvärtom, . Ni gör det ni inte borde göra och låter bli att göra det ni verkligen borde. Ni skapar nu ett nytt utanförskap. 23 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det blir lite lustigt att lyssna på när han försöker predika om välskötta offentliga finanser. Jag vill påminna om att budgetunderskottet under hans i regeringen ökade . ökade det ännu mer, liksom . Sedan ökade det återigen . satt i regeringen ökade underskotten i de offentliga finanserna. Men det är inte bara så att lämnade efter sig stora hål i de offentliga finanserna, utan han lämnade också skenande kostnader i de försäkringssystem han själv var ansvarig för. De system nu talar om, sjukförsäkringen och assistansersättningen, ökade nämligen till och med snabbare än under de år var ansvarig för dem. Att han nu börjar tala om kostnadskontroll kanske är en nydaning från , och det är en mycket välkommen sådan. Regeringen kommer att presentera åtgärder för att ta itu med sjukförsäkringen. I budgeten har vi åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen i assistansersättningen. Vi inför en ny boendeform för ensamkommande flyktingbarn för att kunna sänka kostnaderna på det området. Vi avskaffar också en rad ineffektiva åtgärder, som etableringslotsar och jämställdhetsbonusen. Det gäller även den oerhört dyra och oerhört ineffektiva arbetsgivaravgiften för ungdomar. På en rad områden städar alltså regeringen upp efter det kaos den förra regeringen lämnade efter sig. Annars är det inte så mycket nydaning över . Ni skulle ta ett rejält omtag i er politik. Ni lade pannan i djupa veck; nu skulle ni förnya er. I skulle ni äntligen presentera den nya politiken, där ni skulle ta ett omtag – och då presenterade ni ett sjätte jobbskatteavdrag, fast med ett annat namn. talar du om det fördjupade utanförskapet, . Om er politik har skapat ett fördjupat utanförskap, hur ska sedan samma politik kunna vända det? Kommer det inte bara att leda till ytterligare fördjupning? 24 (M) replik: Jag tycker att finansministern är häpnadsväckande historielös. För det första: Underskotten som genererades under lågkonjunktur och finanskris var extremt väl motiverade.