prot · H30941 · 2015-12-08 00:00:00 — Kan ge besked om hur hon har uppfattat det låga förtroendet för Arbetsförmedlingen med en moderat arbetsmarknadsminister och det fiasko som beskrivs via rapporter? 24 Arbetsmarknadsminister (S): frågar hur det går till när jag avreglerar arbetsförmedling och arbetsmarknadspolitiken. Jag kan berätta det. Vi ändrar i regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen. Vi har tagit bort två tredjedelar av regleringsbrevet. Ett regleringsbrev reglerar nämligen, och tar man bort en del av det så avreglerar man. Det tror jag är en tolkning man kan göra. Vi ändrar också i förordningar. Till exempel håller vi nu på att titta på att ändra förordningar när det gäller åldersgränser för starta-eget-bidrag – det var en debatt vi hade här tidigare. Vi har tidigare ändrat i förordningar för att säkerställa att unga människor kan få hjälp . De ska inte behöva vänta . Det handlar även om andra tidsgränser som är hindrande i fråga om att sätta in rätt insatser. Vi inför också nya möjligheter att använda resurserna mer flexibelt utifrån behoven. Så går det till när man avreglerar arbetsförmedling och arbetsmarknadspolitik. Jag vill fortsätta lite med det som tog upp. då styrde över Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken hade vi ett stadigt sjunkande förtroende för Arbetsförmedlingen. Det var en stadig försämring av hur arbetsmarknaden fungerade, och det var en ökande arbetslöshet. med en sådan politik kom man fram till det kraftfulla att man skulle tillsätta en utredning. Jag delar uppfattningen att vi behöver utreda Arbetsförmedlingen, men det är inte ett skäl till att inte redan nu reformera arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen. Vi arbetar med direktiven till en ny utredning. Jag hade ambitionen att vi skulle kunna komma fram lite snabbare. Hösten har dock inneburit väldigt mycket annat arbete. har gått in i en krisorganisation, vilket har påverkat och delvis försenat en del annat arbete inom regeringen. Men beredningsarbetet är i full gång när det gäller direktiven. Jag vill säga någonting om att jag tror att vi kan lära en del av andra länder. Detta ska naturligtvis en utredning titta på, men jag reser också en del själv och studerar vad jag tror att vi kan lära av andra länder. Exempel på sådant är att man i arbetsförmedlingen i har till uppgift att aktivt arbeta med vägledning och rådgivning för alla som vill ha hjälp att orientera sig: Vilka utbildningar och vilka sektorer är växande? Vart ska jag vända mig på arbetsmarknaden? Jag var i . Där säger man att det är , för arbetslösa, som insatserna ska sättas in. blir det mycket sämre effekt av arbetsmarknadspolitiska insatser. Det tycker jag är en intressant lärdom från , som vi kanske bör fundera på. Där får också en tredjedel av de arbetslösa del av utbildning. Det är en väsentligt större del än i . Kan det finnas ett samband mellan det och att har väsentligt lägre arbetslöshet än ? Det är också en fråga man bör ställa sig. Jag var i . Jag tittade bland annat på hur man jobbar med kompletterande aktörer. I hela hade man 40 kompletterande aktörer för arbetsförmedlingen. Man kan jämföra det med att när styrde hade vi 1 000 kompletterande aktörer för Arbetsförmedlingen i vårt land, med en väsentligt mindre arbetsmarknad än vad har. Jag tror att det finns en del lärdomar att dra av detta. Det går att samarbeta bättre om man har färre aktörer som man kan ha ett djupare samarbete med. De arbetsförmedlingar jag besökte hade i allmänhet två kompletterande aktörer att samarbeta med. Då är det möjligt att sätta sig runt samma bord och göra gemensamma lösningar. Jag kommer att resa till och titta på deras system. Jag tycker att en utredning, herr talman, ska ha som en väsentlig del att se sig omkring i andra länder där det fungerar relativt väl med arbetsförmedlingen och se vad vi har att lära av dem. 25 (M): Det gäller det här med utredning av Arbetsförmedlingen. När jag inför den här debatten sökte efter lite information hittade jag ett uttalande . Arbetsmarknadsministern sa: Det är inte läge att begrava problemen med Arbetsförmedlingen i en statlig utredning. Det är läge att regera. Det sa som försvar till att utredningen då lades ned. Det är inte konstigt om vi ställer oss tveksamma till om det över huvud taget blir någon ny utredning, i och med det som har sagts tidigare . har tillkännagivanden kommit, och en regering bör lämpligen rätta sig efter . Annars vore det intressant att få veta om förtroendet för Arbetsförmedlingen plötsligt har ökat och om alla nu tycker att allt är bra. Så är inte fallet. Det finns inget som visar på det. Hur många fler jobb har förmedlats än ? Jag tror inte att det är fler jobb. Hur såg det ut , innan den här regeringen kom till? Det var en djup kris. Förtroendet var mycket lågt. Ni har haft på er att komma fram till vad ni vill med er politik. Men det verkar inte som att ni har gjort eller tänkt någonting under den tiden. Det är nu arbetsmarknadsministern gör resor runt om i världen för att se hur det ser ut på annat håll. Det är bra att resorna görs. Jag tycker att det är jättebra att man tittar på andra länder som gör det bättre än vi. Vi har aldrig höjt oss när det gäller Arbetsförmedlingens organisation, arbetssätt och resultat. Vi var inte heller nöjda. Man kan väl konstatera att det inte är någon lätt koloss att ändra på, varken verksamhetsmässigt eller resultatmässigt. Men jag tror inte att man ska påstå att det är simsalabim och en ny minister som plötsligt får allting att fungera fantastiskt bra. Jag tycker att det är bra att man ändrar i regleringsbrev. Det är en regerings möjlighet att förändra, och resultaten måste komma. Men en mycket bra utredning hade kunnat ligga på regeringens bord , om en månad. Den hade kunnat ge ministern många svar på: Hur står det till med Arbetsförmedlingen i ? Det vet vi fortfarande ingenting om. Alla vet att resultatet är lågt och att förtroendet är lågt. Och ministern reser runt i världen för att leta efter goda exempel. Det arbete som regeringen har gjort och det resultat man har kommit fram till under det här året imponerar inte. Det är faktiskt nästan ingenting på område. Vi kommer att fortsätta att ställa frågor om det inte kommer några resultat. Det får ministern finna sig i. Jag har inte, som det sägs i svaret, ställt någon skriftlig fråga på det här området tidigare. Det är första gången jag debatterar detta specifikt med ministern. Men jag kommer att följa vad ministern gör på området. Jag hoppas och tror att vi ska få till en bra arbetsförmedling, för det behövs verkligen i när till exempel arbetslösheten för utlandsfödda är och vi har väldigt många nyanlända. Det är en gigantisk utmaning som både regeringen och Arbetsförmedlingen står inför. Jag är väldigt bekymrad över att vi inte kommer fram till lite fler resultat som visar att man tar detta på allvar. 26 (S): Jag tror inte heller att det räcker med att byta arbetsmarknadsminister. Det gäller att ha rätt arbetsmarknadsminister och rätt arbetsmarknadspolitik, annars gör det ju ingen skillnad. visar i sin interpellation och i sina inlägg vilken tilltro eller rättare sagt misstro har haft när det gäller Arbetsförmedlingen, en statlig myndighet. Man har haft noll tilltro till personalen, vilket naturligtvis får effekter. styrde man genom den tidigare generaldirektören på detaljnivå. , beskriver arbetsförmedlarna, får de göra det som de är tillsatta att göra. Politik kan alltså göra skillnad. Har man en tro på myndighetspersonalen och deras kompetens och ger dem förutsättningar att göra ett bra jobb gör det också skillnad för deras möjlighet att göra ett bra jobb. Säger man åt dem att de faktiskt får prata med företagare och träffa personer som har arbete för att kunna vara en länk i den matchning som arbetsmarknadsministern har pratat om så gör det skillnad. Det är synd att inte har större tilltro till människor och att de kan utföra sitt arbete. 27 (S): Utredning, utredning, utredning – sedan ska vi räkna på hur ville utreda Arbetsförmedlingen under den här interpellationsdebatten. besatthet av en utredning av Arbetsförmedlingen är lite avslöjande. Arbetsmarknadsministern och har tidigare tagit upp hur totalt misslyckades med arbetsmarknadspolitiken och framför allt körde Arbetsförmedlingen i botten genom en väldigt dålig politisk styrning. tycker att vi har haft på oss att komma med någonting. Det som är avslöjande i den här debatten är att och inte har någonting att komma med. I stället upprepar man det här med en utredning av Arbetsförmedlingen. Det gör man inte i en eller två interpellationer, utan man ställer samma interpellation upprepade gånger. Arbetsmarknadsministern svarar tålmodigt. Gång på gång räknar hon upp allting som görs, alla nyheter, alla förbättringar som görs och alla initiativ som tas. Arbetsmarknadsministern har också på ett pedagogiskt sätt förklarat för hur en regering regerar. Men då lyssnar inte , och det är klart att då blir det en väldigt konstig debatt. Då går åter upp och säger att det blev ju ingen utredning. Om får sakliga svar i en debatt skulle man kunna tänka sig att hon analyserar arbetsmarknadsministerns svar och säger: Nej, den förändringen gillar inte jag, för vi moderater skulle ha velat göra så här i stället. Hon kunde då ha gått in och diskuterat sakinnehållet i politiken på ett konstruktivt sätt. Då kunde det ha blivit något att lyssna på, och då kunde vi ha fört politiken framåt. kunde då möjligen, utifrån sina moderata värderingar och sin moderata samhällssyn, ha lagt fram andra förslag och ställt dem emot ministerns förslag. Då hade vi kunnat få en intressant politisk debatt. Här har vi alltså en minister som konstruktivt och sakligt lyssnar, förklarar och berättar hur vi socialdemokrater ser på det här och vilka mått och steg vi vidtar för att lösa arbetslösheten som är ett stort samhällsproblem och det åtagande som vi har tagit på oss inför väljarna att hantera. Då kommer det tillbaka igen. Det spelar ingen roll vad arbetsmarknadsministern säger om hon inte kan lägga direktiv till en utredning som hon, herr talman, dessutom lovar att komma till. har redan fått det hon vill ha och skulle här kunna föra en saklig debatt i sakfrågan. Men hon vägrar, och det är symtomatiskt. Man misslyckades med den tidigare politiken, och man har inget alternativ till regeringens politik. Det är viktig information till väljarna och till dem som lyssnar på den här debatten: har vi en regering som tar itu med sakerna, som analyserar problemen och som riktar sin politik mot de verkliga problemen och gör skillnad. Så har vi en opposition, personifierad av , som inte har något sakinnehåll att komma med när det gäller förslag om hur man ska förbättra arbetsmarknadspolitiken eller hur man ska få Arbetsförmedlingen att bli mer effektiv. Det är väldigt symtomatiskt, det är väldigt tydligt och det är väldigt avslöjande. 28 (M): Jag har, precis som min kollega sa och som arbetsmarknadsminister har sagt i sitt svar, ställt den här frågan innan. Jag tycker definitivt att man ska hålla sig till sakfrågorna, och det är faktiskt så att i två tillkännagivanden har gjort ett statement att och regeringen bör återuppta eller tillsätta en utredning för översyn av Arbetsförmedlingen. Jag tycker därför att fråga här är högst relevant. Det låter lite på arbetsmarknadsminister kollegor i Socialdemokraterna som att man inte ska respektera . Ska vi ha en diskussion om sakfrågor tycker jag definitivt att det är oroväckande om man inte ska respektera majoriteten i riksdag, vilket arbetsmarknadsministerns kollegor förespråkar. Om vi ska hålla oss till sak, från Socialdemokraterna, har det ju inte skett någon större översyn av Arbetsförmedlingen , och därför är det absolut att man ser över just hur ledningen och det interna arbetet fungerar. Det är ju en myndighet. Vänsterregeringen kan lägga fram förslag och reformer angående arbetsmarknadspolitiken, men hur myndigheten styrs och kan effektiviseras bör ses över. Man lade alltså ned utredningen vi talar om och gav i stället ett uppdrag till Statskontoret att analysera och lämna förslag om Arbetsförmedlingens interna styrning och ledning. Det är lite för snävt, och precis som sägs i tillkännagivandet och även här i svaret kommer det att ske en översyn. I sak, , har man haft på sig att få direktiven på bordet, men jag välkomnar som sagt att det kommer direktiv. Det har tagit tid. Arbetsmarknadsministern lämnade besked här att det skulle komma , men har det skjutits fram . Jag hoppas att jag slipper stå här i kammaren i riksdag och fråga vad som händer med översynen av Arbetsförmedlingen. I detta anförande instämde (M). 29 Arbetsmarknadsminister (S): Det är tydligt att inte riktigt vill kännas vid den politik som man själv bedrev och som misslyckades. håller man i stället fast vid den utredning som man tidigare tillsatte. Jag vill säga så här till : Nej, en ny minister är inte simsalabim. Men jag genomför en ny politik, och det gör skillnad. En ny utredning är nog tyvärr inte heller simsalabim. Men en utredning kan analysera framtidsfrågor och lägga fram förslag om den utformas på rätt sätt utan att lägga en våt filt över det nödvändiga förändringsarbete som pågår, och en sådan utredning kommer jag att tillsätta. 30 (M): Arbetsförmedlingen har inte fungerat på flera årtionden; det är fullständigt korrekt. Det har inte varit någon effektiv verksamhet. Det är en stor koloss som är väldigt svårstyrd, och det kommer att ta väldigt att få en bra arbetsförmedling. Jag välkomnar alla förslag på området. Arbetsmarknadsministern säger att det är en ny politik. Då undrar jag: Var är den? Vi i har ju inte fått se någon ny politik. Det finns inga förslag från om någon ny arbetsmarknadspolitik, jobbpolitik eller någonting som stimulerar till nya jobb. Traineejobben var det stora slagnumret i valrörelsen. De är helt borta, och det verkar inte bli någonting av dem. Det spelar ingen roll vad arbetsmarknadsministern säger utan det handlar om vad man gör, för att travestera . Det är precis resultaten som vi måste utgå från. Vi var inte nöjda. blev det en omfattande arbetslöshet på grund av den djupa krisen i ekonomin över hela världen. Då blev det uppenbart att Arbetsförmedlingen inte fungerade som den skulle. Verkligheten ställer fortfarande kraven att det måste förmedlas fler jobb. Matchningen måste förbättras. En mängd saker måste göras för att matchningen ska fungera bättre. Jag ser fram emot att få ett förslag från regeringen. För att möjligtvis korta överlämnar jag sammanfattningen av kommittédirektiven till ministern. Det finns många förslag att ta efter i den gamla utredningen. Jag vill tacka ministern för debatten och för svaret. Jag inser att det inte är en utredning som kommer att lösa problemen utan det behövs oändligt mycket mer. Jag önskar ministern lycka till med arbetet. Det är inget enkelt jobb. 31 (S): har uppenbarligen lyssnat på arbetsmarknadsministerns svar. tackar också arbetsmarknadsministern för svaret. Kanske också borde ha lyssnat på arbetsmarknadsministerns svar. Då kanske inte den här debatten hade blivit så lång. Vi kan alltid hoppas att vi slipper få ta debatten igen, att vi i fortsättningen kan debattera arbetsmarknadspolitik utifrån sakinnehåll och att kan lägga fram förslag på vad hon vill göra eller ändra på och se vilka kreativa idéer hon har för att sänka arbetslösheten. Vi ser fram emot en debatt om sakinnehåll och politiskt idéinnehåll. Det skulle vara betydligt mer spännande än att bara ställa krav på en utredning som arbetsmarknadsministern redan har svarat att hon ska genomföra. 32 (M): Jag ska inte förlänga debatten, men jag vill påpeka för er som har följt debatten att interpellationen handlar om en översyn av Arbetsförmedlingen. Det har skett två tillkännagivanden från riksdag om att återuppta eller tillsätta en översyn av Arbetsförmedlingen. Alliansregeringen tillsatte en utredning som regeringen valde att lägga ned. Jag tackar även för svaret från arbetsmarknadsministern. Jag påminner om att är arbetsmarknadsminister. och jag sitter i opposition. Vi kommer att fortsätta att be om resultat på området. Ni är inne på ert andra år som regering, och snart är det halvtid. Det är upp till er att få saker att hända, och vi kommer att fortsätta att driva på i frågorna. 33 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för debatten. Jag svarade från första början ja på frågan. Vi kommer att tillsätta en utredning, och vi arbetar med direktiven. I väntan på utredningen kan man glädja sig åt att arbetslösheten sjunker kraftigt, särskilt ungdomsarbetslösheten som har minskat med . Det görs stora satsningar på arbetsgivarkontakten, och Arbetsförmedlingen fungerar allt bättre. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:223 om framtida lokalisering 34 Statsrådet (S): har frågat mig om det är min uppfattning att det krävs mycket tunga skäl för att flytta 200–300 akademiska arbetstillfällen från en ort som fått dessa till del som ett led i principen om myndighetsutlokalisering. Vidare har frågat mig om jag är beredd att i kommande regleringsbrev klargöra att det ytterst är regeringen som äger frågan om huruvida de arbetstillfällen som skapar i ska flyttas eller ej. har också frågat mig om jag delar uppfattningen att den verksamhet bedriver i är viktig för hela och att det vore olyckligt för hela regionen om den lades ned. Inledningsvis vill jag betona att det finns universitet och högskolor på många orter i hela , och det är mycket positivt. Det ökar möjligheterna att läsa vidare oavsett bakgrund, stärker regional utveckling och möjliggör att stora delar av samhället kan ha nära kontakt med forskningen och rekrytera högt kvalificerad personal. Alla lärosäten är för regeringen av nationellt intresse – oavsett om de är universitet eller högskolor, nya eller gamla. Regeringen ökar nu antalet utbildningsplatser i hela landet och stärker kvaliteten på den högre utbildningen. har tilldelats medel till nya utbildningsplatser, ca 2015. Satsningen beräknas succesivt utökas till 2018. Regeringen har också i budgetpropositionen beräknat en fördelning av forskningsmedel som särskilt stärker forskningen vid de fyra nya universiteten och högskolorna, inklusive . En högskola har en stor grad av självständighet, bland annat när det gäller sin egen strategiska planering, vilken regeringen generellt också värnar om. Hur en högskola väljer att utföra forskning och utbildning, inklusive campuslokalisering och lokaler, ligger därför till stor del inom högskolans eget mandat. Det gäller också förläggningen av utbildningen på campus respektive distans. styrelse har beslutat att utreda en eventuell flytt av campus i . Det ligger inom högskolans mandat att göra en sådan utredning, och det är viktigt att framhålla att det är just en utredning. Något eventuellt beslut om förändringar i lokaliseringen kommer inte att fattas förrän tidigast . Av styrelsens beslut framgår också att utredningen allsidigt ska belysa förutsättningar för och konsekvenser av en samlokalisering till , bland annat när det gäller regionala effekter. Jag vill avslutningsvis återigen betona att det för regeringen är viktigt med utbildning och forskning i hela landet och att vi noga kommer att följa utvecklingen. 35 (M): Tack högskoleministern för svaret! Det svenska skattekollektivet är, som bekant, spritt över landet. Det har rått stor enighet om den politiska principen att vi ska fördela de arbetstillfällen som staten skapar genom myndigheter och olika typer av verksamheter. Beslutet om att utlokalisera och starta en högskola i , i och i , var från början ett regeringsbeslut, och fattade sedan beslut på grundval av en proposition. Då inställer sig en principiell fråga. I vilken utsträckning ska en myndighet sedan kunna välja att överpröva beslutet som i grunden var politiskt? Jag ifrågasätter över huvud taget inte högskolornas och universitetens rätt att själva styra sitt akademiska utbud, att så att säga råda över den akademiska friheten. Men om det finns ett regeringsbeslut i grunden på att lokalisera en verksamhet som sysselsätter upp till 300 personer i en stad med ett stort behov av akademiska arbetstillfällen för att få en god dynamik i arbetsmarknaden, som dessutom har en stor infrastruktur och ett samarbete med den tunga industrin på orten, menar högskoleministern verkligen att det kan vara upp till myndigheterna, i det här fallet högskolan, att överpröva det beslut som har fattats av riksdag? Jag menar att om det från första början är ett politiskt beslut att utlokalisera en verksamhet måste det också vara ett politiskt beslut att lägga ned verksamheten. Vi kan se på en lång rad områden hur myndigheter rationaliserar bort sig själva och därigenom går emot de politiska bevekelsegrunder som fanns från början om att utlokalisera dem. Högskoleministern säger att det måste vara upp till högskolan själv att äga frågan om vart man förlägger sin campusverksamhet. Skulle högskoleministern rent teoretiskt vara av samma uppfattning om sa att man utreder möjligheterna att flytta till ? Då har ju verksamhetens hela existensberättigande någonstans upphört eftersom det är en regional högskola som syftar till att vara med och kompetensförsörja regionen. På plats i finns ett djupt samarbete med industrin och en infrastruktur kring hela högskoleverksamheten. Det ligger ett politiskt beslut i botten att förlägga verksamheten hit. Menar inte högskoleministern att det trots allt måste ligga ett politiskt beslut till grund för att fatta beslut om att flytta 300 statliga jobb från en ort av den här storleken? 36 Statsrådet (S): Tack, , för den uppföljande diskussionen! Ja, jag delar uppfattningen att det finns en otroligt viktig verksamhet i som är starkt kopplad till industrin. Det finns också en bra, komplett forsknings- och utbildningsmiljö där i nära samverkan med den industri som är strategiskt viktig – inte bara för utan för hela , vill jag säga. Det här är en bärande del av vår exportindustri som finansierar mycket av det välstånd vi har, inte bara i utan i hela landet. Det är alltså oerhört viktigt. Anledningen till att vi vill ha högre utbildning och forskning i hela landet är just att klara av att kompetensförsörja både samhällsdelar och industrin. Men man ska också se till att ha nära samverkan för att hålla innovationstrycket uppe i industrin så att den klarar sig på en global, konkurrensutsatt marknad. Det är därför viktigt att betona att det här inte är en färdig plan för en samlokalisering eller flytt. Det är en utredning som ska belysa konsekvenserna av det. Jag tänker som högskoleminister verkligen följa det här noga. Jag avser också att resa till för att träffa ledningen och besöka verksamheten men också träffa representanter för näringsliv och samhälle där uppe för att höra hur de ser på det här. Det finns viktiga mål som man som myndighet ska uppfylla. Det måste vi som regering säkerställa att man faktiskt klarar av. Men inom ramen för den målstyrningen har alla myndigheter en ganska stor frihet. Jag skulle säga att högskolor och universitet efter de reformer som har beslutats av har en ännu större autonomi . När det gäller riksdagsbeslutet som togs är det så att efter det har ett antal reformer och högskolepropositioner gått igenom i . En av dem, , handlar om den ökade autonomin för högskolor och universitet. Det är någonting som vi står bakom och som jag gissar att även står bakom. Därför kan man inte säga att det beslut som fattades 1977 är ett bindande beslut. Det är de reformer som har kommit därefter som är de bindande. reform tydliggjordes högskolornas uppgift och ansvar att dimensionera utbildningen, men det inkluderar stor frihet i fråga om lokalisering av utbildningen. Jag är lite nyfiken på om står bakom den reformen eller vill gå tillbaka till en tidigare, när det var större statlig styrning av högskolor och universitet. Det är i så fall en ny inriktning för att inte värna autonomin för våra högskolor. 37 (M):