prot · H30919 · 2015-10-23 00:00:00 — Jag tycker att det är ansvarslöst att man inte vill agera snabbare utan vill vänta på utvärderingssystem och annat. Signalerna just när det gäller specialpedagogik och andraspråksinlärning är oerhört tydliga, tycker jag. från när de såg över det svenska skolsystemet pekar på att den lärarutbildning som vi har och lärarnas kompetens ute i våra skolor inte håller måttet. Då är det anmärkningsvärt att man inte försöker göra något åt det här . Lärarstudenterna är tydliga, kommunerna är tydliga och de som tar emot lärarstudenter från den nya och den gamla utbildningen är tydliga med att det finns stora brister just när det gäller specialpedagogik och andraspråksinlärning. Att hålla på och lappa i efterhand med olika lyft kostar oerhört mycket pengar. De signaler som jag har fått från lärarstuderande och båda lärarfackens studerandeföreningar är att den här utbildningen tål att laddas med mer. Tempot i lärarutbildningen är inte särskilt högt. Det finns lärarstudenter som jobbar heltid parallellt med att de läser heltid på lärarutbildningen. Med tanke på att vi utbildar en grupp människor som är oerhört viktig för svensk skolas framtid känns det märkligt. Därför tror jag att det finns utrymme för att lyfta in även andraspråksinlärning och specialpedagogik som obligatoriska moment. Då slipper man reparera det här i efterhand med dyra lösningar som lärarlyft och annat. 26 Statsrådet (S): Jag tror att två saker är viktiga att slå fast. Den ena är det som säger om att förespråka autonomi. Vi behöver verkligen ha en tillitskultur. Det gäller för professionen i skolan, men det gäller också för professionen på våra högskolor och universitet. Sedan behöver vi föra en kontinuerlig dialog om hur vi uppfyller de mål som är satta att uppfyllas och hur vi möter de behov som finns. Det ska ske med regeringen, men det ska också ske inom ramen för samverkansuppdraget, bland annat med de här självstyrande kommunerna. Om vi i varje led bara ska ha detaljreglering eller väldigt hårda kontroller är risken att den här tillitskulturen och autonomin för högskolorna urholkas. Jag vet att det finns flera högskolor med lärarutbildning som jobbar med att fylla utbildningen med det innehåll som förespråkar. Det tycker jag är positivt. Jag ser ingen motsättning i att man kan uppfylla det här utan att staten går in och detaljreglerar. Jag har också en syn på att man jobbar mycket med att stärka kvaliteten i just lärarutbildningen. Jag nämnde en av de sakerna, och det är försöket med övningsskolor som initierades under den förra regeringen. Vi är positiva till det, följer det och ser att det har goda resultat. Vi har också i budgeten lagt till kvalitetssatsningar för att få fler lärarledda timmar, vilket det har blivit för få av. En sista och inte minst viktig sak är att vi behöver stärka forskningsanknytningen i lärarutbildningen och se till att det finns tillräckligt många lärarutbildare som själva har forskarbakgrund. Det här är någonting som vi får återkomma till i arbetet med forskningspropositionen. Att det här ligger på en vetenskaplig grund är en viktig del så att man utvecklar lärarutbildningen utifrån vetenskap och inte alltid utifrån politik. En annan del som man ska utveckla detta från är samverkansuppdraget som man ska ha med skolhuvudmännen. Här avser vi att återkomma med nya förslag om hur vi kan stärka samverkan för att lärarutbildningen på det sättet ska utvecklas för att möta de behov som finns. Den andra saken som jag vill slå fast är att det är oerhört viktigt även för lärare att de kan vidareutvecklas i sitt yrke med kompletterande utbildning eller vidareutbildning. Man är inte klar och kan jobba utan ny kunskap eller stimulans när man har gått lärarutbildningen. Jag vet att det är svårt för många skolhuvudmän att frigöra sina lärare för vidareutveckling och fortbildning, men det är oerhört viktigt och också en viktig del för läraryrkets attraktivitet att du kan växa, utvecklas och fortbilda dig. Därför ser jag Lärarlyftet och andra sådana saker som vi gör för att stärka lärarna under deras karriär som oerhört väl investerade pengar. 27 (M): Autonomi bygger ju på att det finns en tillit i grunden. Just när det gäller lärarutbildningen är den tilliten rätt ordentligt rubbad. Åtminstone är min tillit det. Pratar man med lärarstudenter om vad de tycker om kvaliteten i sin utbildning känns det som att det finns mycket kvar att göra. Det är tydligt i att de också är bekymrade över den lärarutbildning som finns i . Ska vi säkerställa att alla elever får likvärdiga förutsättningar måste lärarna laddas med den kompetens de behöver. Vi vet att elever med specialpedagogiska behov och elever med annat modersmål kommer att finnas i alla klassrum. Den kompetensen måste lärarna ha med sig från sin grundutbildning. Jag håller helt med om att det är alldeles självklart att lärare behöver fortbildning under sin yrkeskarriär och att det är anmärkningsvärt att av lärare inte tycker att de har ett ansvar att ta till sig ny forskning när det gäller pedagogik och sitt ämne. Det finns mycket i kulturen som behöver förändras när det gäller synen på lärarfortbildning. Vi måste även få många huvudmän att förstå att det här är viktigt, och vi behöver naturligtvis statliga satsningar. Där tror jag inte att vi är oeniga. Lärarna behöver en bra grund att stå på, för de kommer från dag ett att ha de här eleverna i klassrummet. Ska de ha möjlighet att ge eleverna de bästa förutsättningarna måste de ha den här kompetensen med sig från sin grundutbildning. Det får de inte . De är dåligt rustade för att hantera elever med specialpedagogiska behov, och de är dåligt rustade för att hantera elever med ett annat modersmål än svenska. I slutändan drabbar det här eleverna, och det är de eleverna som har de sämsta resultaten i svensk skola . 28 Statsrådet (S): Jag delar inte bilden att man är så dåligt . Som jag sa finns det högskolor och lärarutbildare som ger utbildning i det här. I de nationella examensmål som finns ingår det just att man ska ha ett språkutvecklande sätt och att man, tillsammans med andra lärarkategorier, ska jobba med att ge eleverna det specialstöd de behöver. Den här regeringen har som yttersta mål att vi ska jobba med tidiga insatser. Därför har vi också utökat antalet platser på till exempel specialpedagog- och speciallärarutbildningarna. Vi kommer också, som jag sa inledningsvis, att återkomma när det gäller att få fram fler modersmålslärare men också lärare som har svenska som andraspråk, för vi ser också att behovet växer. har av eleverna ett annat modersmål, men andelen kommer att öka kraftigt. Därför kommer vi att behöva fler lärare med den här kompetensen. Vi kan också behöva vidareutbilda de lärare vi har för att ytterligare klara de mål som redan står i examensbeskrivningarna. vill jag säga att det som sagt inte finns någon samlad utvärdering, utan det är människors upplevelser och annat som jag tar del av, och vi tar detta på största allvar. Därför tillför vi också kvalitetspengar och jobbar med hur vi ska stärka kvaliteten i lärarutbildningen. Men att nu börja gå in och detaljstyra och göra ändringar i den lärarutbildning som endast har funnits är att följa den här, som jag tycker, dåliga traditionen av att ständigt göra förändringar i lärarutbildningen. Vi behöver långsiktighet, vi behöver tillit och vi behöver verkligen jobba med att stärka kvaliteten. Det är regeringens prioriteringar. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:51 om bostadssituationen för svenska studenter 29 Statsrådet (S): har frågat finansministern hur hon ser på vinstuttagen från statligt ägda företag. frågar om inte Akademiska Hus i ett läge av akut bostadsbrist för studenter borde få följa sitt uppdrag och tillåtas återinvestera verksamhetens vinst i nya bostäder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis gläder jag mig åt att jag och har ett gemensamt intresse av att det ska byggas fler små, billiga och klimatsmarta hyresrätter. Det är en viktig fråga för regeringen och en anledning till att det har förtydligats att Akademiska Hus enligt uppdraget kan bygga och äga studentbostäder. Det finns en vedertagen metodik för att styra de statliga bolagen, bland annat för att fastställa bolagens ekonomiska mål, något som är tydligt kommunicerat till . tog , som då ansvarade för förvaltningen av de statligt ägda bolagen, fram en förstärkt process för att revidera de ekonomiska målen i bolagen med statligt ägande. Det har medfört en översyn av de ekonomiska målen. De ekonomiska målen för Akademiska Hus fastställdes , av den tidigare borgerliga regeringen. Då förblev målet för kapitalstrukturen, soliditeten, oförändrat jämfört med beslutet , det vill säga mellan . har Akademiska Hus dock haft en soliditet över målet, på mellan , med något enstaka undantag. Det är främst en följd av den marknadsvärdering av fastigheter, enligt det regelverk vi följer, IFRS, som infördes och som markant höjde soliditeten. En för hög andel eget kapital kan medföra en onödigt hög kapitalkostnad. kan det vara negativt för såväl bolag som ägare och kunder. Därför konstaterade den tidigare borgerliga regeringen att en justering av kapitalstrukturen skulle vara nödvändig för att nå målet. Extrautdelningen har därmed en direkt koppling till marknadsvärderingen av fastigheter och inte till hyresnivåer. Extrautdelningen består av medel som det statligt ägda bolaget lånar upp på räntemarknaden för att justera sin kapitalstruktur i balansräkningen. Hyresnivåerna i sig är oberoende av extrautdelningar. De påverkas i stället av andra faktorer. Hyrorna i Akademiska Hus sätts på marknadsmässiga grunder, med hänsyn tagen till den låga risk det innebär att hyra ut till statliga myndigheter. Universitets- och högskolesektorn har anslag som fullt ut är anpassade för marknadsmässiga hyror, inklusive årliga prisjusteringar. Som säkert vet finns det inga kopplingar i statens budget mellan utdelningar från de statliga bolagen och specifika satsningar inom olika områden. Satsningar hanteras i samband med budgeten, och det är inte – och har heller aldrig varit – förbundet med utdelningar från Akademiska Hus eller andra bolag. Byggandet av studentbostäder är en mycket viktig fråga för regeringen. Därför har regeringen också förtydligat att Akademiska Hus, enligt uppdraget, har full möjlighet att också själva bygga och äga studentbostäder. En viktig del i bolagets uppdrag är en långsiktigt hållbar campusutveckling, vilket också innefattar att möjliggöra nya studentbostäder. Akademiska Hus har som en följd av detta ytterligare intensifierat sina satsningar för att skapa förutsättningar för nya studentbostäder, både genom externa aktörer och i egen regi. Bolaget har drygt 10 000 studentbostäder i sin planering för de kommande fem till sex åren. Bolagets förutsättningar att satsa på studentbostäder kommer inte på något sätt att förändras på grund av extrautdelningen. Efter utdelningen kommer bolaget att ha en soliditet på , det vill säga i allra översta delen av målintervallet. Det innebär en stark balansräkning även framöver med full kapacitet att satsa på studentbostäder i enlighet med uppdraget. Utdelningen har ingen påverkan på bolagets åtagande och verksamhet gentemot universitet och högskolor. Bolaget kommer att fortsätta utveckla samarbetet i enlighet med uppdraget. Akademiska Hus har även fortsättningsvis starka finanser för att kunna genomföra stora årliga investeringar åt universitet och högskolor. 30 (M): Jag vill hälsa dig, , välkommen som talman vid dagens sammanträde. Jag vill tacka statsrådet för det väldigt långa svaret. brukar jag fundera på hur det hade varit om en alliansregering, en borgerlig regering, hade gjort extrautdelningar från de statliga bolagen. Jag tror att hela den socialdemokratiska rörelsen – LO, partiet och en massa andra grenar här och där – skulle klaga enormt mycket och anklaga oss för att mjölka bolagen på pengar. Så skulle det ha varit. I svaret hänvisar statsrådet till målen som den borgerliga regeringen antog. Jag förstår att en del av verksamheten givetvis ska finansieras med eget kapital och annat med lån, eftersom det är billigt att låna pengar . Det har jag alltså full förståelse för. Men det finns de som är oroliga för de extrautdelningar som har gjorts. Min fråga var först och främst varför man inte bygger studentbostäder, eftersom det är sådan brist på dem. Man skulle kunna bygga ännu fler och belåna så att man kommer ned i soliditet, till de mål som statsrådet hänvisar till. Det viktigaste är vad vi gör åt bristen på studentbostäder. Regeringen, som är ägare till Akademiska Hus, har valt att ta ut 6,5 miljarder ur bolaget. Man har redan tidigare gjort en utdelning på 1,45 miljarder. Det är ganska mycket pengar som försvinner. Vi har också utdelningar från SJ. Det har inte med den här frågan att göra, men där tog man först ut 230 miljoner och sedan 1,7 miljarder. Utdelningarna ökar från ungefär 17 miljarder till 26 miljarder . Det är mycket pengar som mjölkas från de statliga bolagen. Det är klart att jag undrar. Okej, man har tagit ut 26 miljarder. Men den viktiga frågan är vad man ska göra med de pengarna. Vad ska pengarna användas till? Vad gör man med pengarna, om man inte bygger studentbostäder då det är bostadsbrist? Hamnar de i den stora kassan hos staten, för att finansiera ökade bidrag? Det vore en dum investering. Regeringen skryter om att man satsar på högskolan. Vi har också hört talas om satsningarna på mindre och klimatsmarta bostäder. Men faktum är att jag inte har sett till vare sig bostäder eller själv. Då undrar jag vad som händer i frågan. Statsrådet menar att man är intresserad av att bygga billiga lägenheter för unga. Hur har man tänkt finansiera det? Jag vet att det har funnits en plan. Men vad är en billig hyra, enligt statsrådet? Avslutningsvis är det viktigt att bygga studentbostäder. Om man som ungdom ska få tag i en bostad krävs det att man har jobb, ifall man ska kunna låna pengar för att köpa en bostad. Om man ska få ett förstahandskontrakt krävs det också en inkomst. Därför är studentbostäder så pass bra. Då kan just studenter bo i dem och behöver inte ha de säkerheterna bakom sig. Vet statsrådet hur många som står i kö för en studentbostad här i ? 31 (M): Jag instämmer i min kollega problematisering av den rödgröna regeringens ägaruttag från Akademiska Hus. Det gjordes ett antal gånger under alliansregeringen vad gäller andra statliga bolag. Jag vet vilka synpunkter den dåvarande oppositionen framförde då. När det gäller bostadssituationen för studenter, som jag tänker problematisera lite, har vi ett mycket allvarligt läge i . Ordet kris kan faktiskt användas om den svenska bostadsmarknaden, i synnerhet nu och i synnerhet vad gäller studenter. Jag kan bara framföra att detta är ett problem för oss i civilutskottet som arbetar med bostadspolitik. Den passivitet som regeringen har uppvisat när det gäller studentbostäder är det sista som vi behöver nu när situationen ser ut som den gör. konstaterade här tidigare att vi nu har det högsta bostadsbyggandet . Ja, det sker efter Alliansens reformresa. Men är det inte gott nog; det krävs mycket mer. När man ser den rödgröna regeringens och minister insatser för studentbostäder har man anledning att vara ganska så orolig. framförs det i debatten att det har blivit flexibla regler för buller. Jag vill bara erinra om att det drevs igenom av allianspartierna i utskottet under motstånd från , så det är knappast eller regeringen som har stått bakom just det. Sedan har vi också arbetat för enklare regler när det gäller förtätning och tillgänglighet för studentbostäder. Ofta vill man bo inne i stadskärnorna. Även detta har regeringen motarbetat eller vägrat att återkomma med till utskottet. tar upp Kaplanbarackerna. Där vill jag också se mer tydliga och konkreta förslag om vad det egentligen handlar om. Återigen tror jag att det är farligt att bara avfärda studentbostadsbristen med att det behövs fler baracker och prefabricerade lösningar. Det är naturligtvis ingen som tycker att det är dåligt. Det är en del av lösningen, men det kan inte rätta till allting. Det senaste som regeringen har föreslagit är bidrag till företag som ska bygga hyresbostäder. Det är ingen som vill ha dessa bidrag. Branschen tror att det snedvrider konkurrensen, och det kommer bara att leda till att man skjuter på redan planerade projekt. Jag vill skicka med till ministern för högre utbildning och forskning att ligga på sina koalitionskollegor i och sina partikollegor i regeringen: Börja att ta tag i bostadsfrågan rent allmänt och i synnerhet bostadsfrågan när det gäller studenter! Det som ni har gjort har snarare varit kontraproduktivt. Jag tycker att man har rätt att förvänta sig mer av regeringen, i synnerhet med tanke på den situation som man har att hantera i alla landets högskoleorter. Det medskicket vill jag göra till ministern. 32 Statsrådet (S): Jag tackar både och för inläggen. Jag konstaterar att ni båda för ganska hypotetiska resonemang om hur det hade varit om situationen hade varit den omvända. Jag har inga kommentarer till det. Det är mycket möjligt att det hade varit så som ni beskriver det, men det hade inte ändrat fakta i frågan. Det hade fortfarande varit på det här sättet. Det görs en extrautdelning utifrån att värdena på fastigheterna skrivs upp. Värdena har gällt i koncernen . gör man en justering också i moderbolaget och det möjliggör en extrautdelning som inte har med vinsterna att göra, så därför är det inte heller någon vinstutdelning. Jag hoppas verkligen att vi är överens om att det inte ska vara någon öronmärkning, oavsett vem som sitter i regering eller i opposition. Man kan inte öronmärka pengar i utdelningar från statliga bolag. Det medger inte den budgetlag som vi har att följa, oavsett regering. Utdelningen används för att finansiera budgeten, och sedan avsätts satsningarna i samband med den budgetproposition som läggs fram för . Där framgår vilka satsningar som görs och finansieringen av dem, men pengarna är inte öronmärkta till specifika satsningar. Det följer av den lag som vi alla har att följa. Vi har, som sagt, lagt fram en budget som innehåller investeringsstöd för nya hyresrätter och också för studentbostäder. Den gäller ju . Det här året gäller en helt annan budget. Där finns det inga sådana satsningar med. Det är för mig viktigt att vi säkerställer tillgången på studentbostäder. Därför står jag bakom det uppdrag som har getts till Akademiska Hus, att man ska bygga, äga och förvalta studentbostäder. Som jag sa inledningsvis har man nu planer på 10 000 nya studentbostäder i de orter där det är stor brist, , , , , och – detta också för att utveckla attraktiva campusområden. Man använder den mark som man redan äger. Här i har , , och Akademiska Hus också tagit ett gemensamt initiativ till något som heter 6 000 +. Det handlar om just studentbostadsbyggande. Detta är också något som vi helt och fullt står bakom och som vi hoppas ska leda till att man kommer till rätta med den studentbostadsbrist som finns i huvudstadsregionen. Studentbostadsbristen gör att det är väldigt svårt för studenter från andra delar av att studera i . Det minskar också rörligheten och möjligheten att söka en utbildning utifrån önskemål. Då blir det snarare bostadstillgången som avgör, och så ska vi inte ha det. Det är studenternas egen önskan om vilken utbildning som de vill gå som ska styra och inte tillgången på bostäder. 33 (M): Det verkar som om statsrådet menar att vi spekulerar, men med största sannolikhet hade det nog varit så. Hela Vänstersverige hade rasat över att den borgerliga regeringen mjölkar bolagen. Men så gör ni . Det är tråkigt att ni bara har en framtidsminister och inte har utnämnt en dåtidsminister. Då hade jag kunnat fråga den personen om hur det hade varit. har SSSB 8 000 – man kan tro att det är telefonkön till studentbostadsförmedlingen som uppgår till 8 000 samtal, men det är det inte – lägenheter för studenter i . Det är 55 000 personer som står i kö. Som jag ser det, och precis som statsrådet nämnde, ska ju inte tillgången på studentbostäder avgöra om man kan gå en utbildning eller inte; det håller jag till fullo med om. Det är en risk för om det finns många väldigt smarta studenter som inte kommer in på en utbildning. Då kan vi missa den nya innovativa idén som en gång låg till grund för , Asea eller vad som helst. Det är alltså en stor risk som tar när studenterna inte kan erbjudas någonstans att bo på den ort där de vill studera. Om regeringen vill öka subventionerna för byggande av bostäder bör man i så fall minska regleringen för att få till stånd ett ökat byggande. Som exempel kan nämnas planfrågan och överklagningsprocessen. Det är en väldigt viktig del som många nog vill göra någonting åt. Det gäller i synnerhet branschen, men även många kommuner tycker att det tar . Från tanken på att man ska börja att bygga kan det ta uppemot innan bygget står färdigt. Det är helt orimligt att det ska ta så . Sedan har jag en fråga med anledning av värdet. Statsrådet sa att man hade justerat värdet i moderbolaget. Då undrar jag: När gjordes det? Gjordes det i Akademiska Hus för att man skulle möjliggöra utdelningen? När jag frågar vad pengarna ska användas till säger statsrådet att det inte går att öronmärka pengarna. Men jag ställde frågan till finansminister vid en frågestund för sedan: Vad ska pengarna användas till? Då svarade hon att de skulle användas för att amortera på statsskulden. Sedan ringde jag till , men där kunde man inte se någon inbetalning som amortering på statsskulden. Jag är fortfarande väldigt nyfiken på vad man kommer att använda pengarna till. Om man inte använder pengarna till ett ökat byggande av studentbostäder hoppas jag verkligen att de används till något som ger en investering för . 34 Statsrådet (S): Det är helt riktigt att det har gjorts en uppskrivning av fastighetsvärdena i moderbolaget. Det är ett sätt att skapa det fria egna kapitalet. Marknadsvärderingen av fastigheterna har ju gällt inom koncernen som helhet. Det är bara det att man inte har gjort någon justering. Efter justeringen uppgår fastighetsvärdena till av de marknadsvärden som finns inom koncernen. Därför bedömer man det som att det inte har funnits någon extra risk, och detta har beretts väldigt noggrant i bolaget. Fastighetsvärdena i moderbolaget ligger fortfarande på en betryggande nivå relativt marknadsvärderingen i koncernen. Jag delar helt uppfattningen om hur vi ska få ett fungerande byggande som motsvarar de förväntningar och behov som finns. De behoven minskar inte heller . Vi har redan en stor bostadsskuld, inte minst i den här storstadsregionen. Men är det ju bostadsbrist i majoriteten av kommuner. Ska det här komma till stånd kommer vi att behöva göra många saker . Investeringsstödet är en del i det. En annan är de överväganden och den översyn av regelverket som den förra regeringen gjorde och som följs upp av den nuvarande regeringen. Men till syvende och sist är det kommunerna som har planmonopolet. Därför måste man också ha en stark samverkan med dem för att få fram mer planlagd mark. Vi måste se till att det blir ekonomiskt möjligt för fler att bygga bostäder och vara med på marknader för till exempel studentbostäder. Därför tycker jag att investeringsstödet för den här typen av bostäder är helt riktigt. När det fanns tidigare såg vi att det blev ökat byggande och att det möjliggjorde för fler aktörer. En av aktörerna när det gäller studentbostäder är just nu Akademiska Hus. Vi ska, som jag sa tidigare, verkligen förtydliga men också tydligare följa upp det uppdrag de har. Är det så att man har kapacitet att bygga ytterligare bostäder och också har tillgång till planlagd mark för det ser jag det bara som positivt.