prot · H30932 · 2015-11-24 00:00:00 — Kommittén har dock inte kunnat hitta några belägg för att en övergång till avtalsprincipen riskerar att leda till fler skentransaktioner. Det är allt. Jag tycker att det är rätt anmärkningsvärt när alla tunga remissinstanser hittar sådana belägg. Förslaget får också ekonomiska konsekvenser som inte belyses i utredningen. Kronofogden drev in av de statliga fordringarna. Vad avser ekonomiska konsekvenser befarar myndigheten att antalet mål där utmätning kan ske trots tredje mans invändning kommer att minska och att borgenärskollektivet, inklusive staten, därmed kommer att gå miste om betalningar. Det kan säkert finnas goda skäl att övergå till avtalsprincipen, åtminstone i vissa förhållanden. Men då får man ha på fötterna. I utredningen berörs mycket flyktigt de ekonomiska konsekvenserna och risken för skentransaktioner. Därför vill jag börja med att fråga ministern om han anser att dessa frågor har utretts tillräckligt. 10 Justitie- och migrationsminister (S): Det var den tidigare regeringen som tillsatte utredningen. Jag föreställer mig att man gjorde det mot bakgrund av att man tänkte sig att det fanns påtagliga vinster att skaffa om man gick över till den nya principen. Framför allt skulle det kunna underlätta för näringslivet. Sanningen är den att även om detta är en princip som vi har haft i sedan urminnes tider – i alla fall så länge man kan tänka sig i modern tid vad gäller juridiken – delas inte detta av särskilt många andra länder. Vi är ganska ensamma om traditionsprincipen i . Avtalsprincipen, alltså det som är alternativet, har en betydligt starkare ställning till exempel i de länder som är våra fyra största handelspartner: , , och . Man kan tänka sig att de upplever detta system, när man sätter köpare av svenska varor i en märklig situation, som konstigt. För att vara helt skyddad måste varan ha traderats, alltså överlämnats. Jag föreställer mig i alla fall att det var så den gamla regeringen resonerade när den tillsatte utredningen. Man ville väga de argument som fanns för och emot varandra. pekar på de farhågor som har lyfts fram av några av remissinstanserna. Jag vill säga att ingen av de remissinstanser som hon pekar på har avstyrkt förslaget. Däremot har de alltså lyft fram dessa farhågor. Det finns också en annan lista – listan över de remissinstanser som har varit positiva till förslaget. Här finns ett antal domstolar, , Hovrätten för , ett antal tingsrätter, och . Här finns också näringslivsorganisationer, till exempel och . Här finns , , och Teknikföretagen. Det är alltså en lång rad remissinstanser som pekar på att detta skulle underlätta för näringslivet och den typ av affärstransaktioner som vi här talar om. Precis som jag sa i mitt svar tidigare till är vi mitt inne i en beredningsprocess. Här handlar det om att man ska väga för- och nackdelarna mot varandra. I den mån man hittar några nackdelar får man kanske titta på metoder för att helt enkelt kompensera för dessa om riskerna för denna typ av skentransaktioner skulle öka. Det är en sak som vi just nu ser på i . 11 (M): Det stämmer naturligtvis att det var den förra regeringen som tillsatte utredningen. Men landade den i nuvarande regerings knä, och då är det upp till den regeringen att se till att frågan blir ordentligt beredd. Man kan konstatera att konsekvensutredningen i utredningen är minst sagt begränsad. Ordföranden i utredningen har själv skrivit i en artikel i att för utsökningens del bedöms avtalsprincipen få till följd ett något minskat antal sakutmätningar, vilket ju får betraktas som en given följd av en övergång. Det är alltså en given följd att man får till färre utmätningar och att det därmed är färre borgenärer som får betalt. Det blir färre som gör rätt för sig. Det tycker jag är en ganska allvarlig konsekvens, som man inte bara kan snudda vid i en sådan här utredning. Kommittén menar tvärtom i sin konsekvensanalys att det faktum att borgenärerna kan få något mindre att dela på i sig inte bedöms som en negativ effekt av förslaget, det vill säga att det inte skulle vara något problem att borgenärerna inte får betalt. Det har jag lite svårt att greppa. Att konsekvenserna inte tillräckligt belyses i utredningen framhålls också i ett särskilt yttrande av advokat , tillika expert i utredningen. Han skriver: Traditionsprincipen medför inte några nämnvärda ekonomiska nackdelar eftersom näringslivet har inrättat sig efter detsamma, och traditionsprincipen medför dessutom många fördelar. De positiva effekter vid en övergång till avtalsprincipen som kommittén bygger sitt förslag på är enligt min uppfattning relativt lösa antaganden. Därtill är de ekonomiska nackdelarna med att överge principen inte tillräckligt beaktade. För egen del befarar jag att övergång till en avtalsprincip kommer att medföra samhällsekonomiska nackdelar och negativa effekter för gäldenärerna och borgenärerna, och jag anser därför att det är fel att överge det effektiva, robusta, förutsägbara och väl fungerande och relativt lättillämpade system som traditionsprincipen innebär. När det gäller grovt kriminella är det inte ovanligt att de är i besittning av värdefull egendom. Det kan handla om motorcyklar, som jag nämnde i mitt inledande exempel, bilar, klockor och guld. Inom ramen för arbetet med den grova organiserade brottsligheten har polis och kronofogde inlett ett samarbete just för att kunna komma åt denna typ av egendom. Verksamheten har blivit väldigt framgångsrik. drev kronofogdens specialindrivningsteam, som inriktar sig på just den grova organiserade brottsligheten, in . Detta arbete skulle allvarligt försvåras om vi övergick till en avtalsprincip. , som samlar myndighetens jurister, är tydlig i sitt remissvar när det gäller den här problematiken. Den skriver: Det kommer väsentligen att försvåra arbetet att motverka den grova organiserade brottsligheten, och det kommer att vara stötande för den allmänna rättsuppfattningen att inte kommer åt egendom som man kan utmäta på grund av besittningens starka presumtion för äganderätten. Hur ser då utredningen på den här aspekten? Det undrar man. Svaret får vi i en enda mening: Förslagen bedöms inte ha någon märkbar påverkan på brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Jag är väldigt glad att i sitt svar på min interpellation uppger att han tar farhågorna på allvar när det gäller riskerna för arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. Men det är rätt allvarligt att denna aspekt inte alls finns med i utredningen. Om man ska föreslå en ändring av de bärande principerna i svensk civilrätt hoppas jag att man först bättre belyser den frågan. Det arbete som man har påbörjat med den grova organiserade brottsligheten får inte rullas tillbaka. Tvärtom måste det stärkas på alla plan. Att komma åt kriminellas tillgångar är en mycket viktig pusselbit i det arbetet. 12 Justitie- och migrationsminister (S): I viss mån är detta lite av omvända roller. Jag har en stark kritik mot den gamla regeringen när det gäller ekobrottsfrågorna och regeringens ibland lite slappa syn på hur man kunde utforma olika ersättningssystem, till exempel när det gäller Arbetsförmedlingen eller andra ersättningar, på ett sätt som faktiskt gynnade den organiserade kriminaliteten. I praktiken kunde man bara öppna en kran och hälla pengar direkt från skattebetalarna. Mot bakgrund av det tillsatte vi en särskild utredare som ska trycktesta alla våra system för att se till att det ska bli så svårt som möjligt att fuska med bidragssystemen eller andra ersättningar. Jag kan säga att vi också har fått rulla tillbaka en del av de ersättningssystem som de borgerliga införde. Hela min ingång i diskussionen har varit att vi måste se till att skapa system som gör det så svårt som möjligt för organiserade kriminella att utnyttja systemen. När jag därför säger i mitt interpellationssvar att vi tar detta på allvar menar jag allvar. Det är den ena delen. Å andra sidan förstår jag att när den tidigare regeringen tillsatte utredningen gjorde man det förmodligen för att tillmötesgå näringslivets intressen, föreställer jag mig. När man ser på de remissvar som har kommit ser man att det just är näringslivsintressen som säger: Det skulle underlätta för oss på en internationell marknad om vi hade en annan avtalsprincip. Det är det där som vi står mitt i för att försöka se om vi kan hitta någon lösning på. Jag tar som sagt detta på stort allvar i den fortsatta beredningsprocessen, men jag är inte beredd att nu sätta ned foten när det gäller hur vi ska landa. Vi måste naturligtvis resonera om huruvida det i så fall finns kompensatoriska åtgärder som man kan använda sig av, om vi nu ska byta princip. 13 (M): Jag vet inte om det är ombytta roller, och jag vet inte riktigt vilka öppna kranar som ministern talar om, men jag konstaterar att vi i alla fall står på samma sida när det gäller kampen mot den grova organiserade brottsligheten. Det tycker jag är positivt. Om man ska lämna en princip som har gällt i svensk rätt ska man ha ganska goda skäl. Här anför man som huvudsakligt argument att det skulle underlätta för svensk export, eftersom många andra länder tillämpar avtalsprincipen. Det är främst denna aspekt, som justitieministern nämner ligger i en av vågskålarna, som talar för en förändring. Men två i särklass viktigaste exportländer är och , och de tillämpar som huvudregel traditionsprincipen, vilket framgår av utredningen. Ska då verkligen det argumentet få väga tyngre än alla de andra argument som remissinstanserna har framhållit? Risken för skentransaktioner mellan främst närstående, risken för förlorade intäkter både för enskilda och för staten, risken för försämrad betalningsmoral och inte minst risken när det gäller arbetet mot den grova organiserade brottsligheten är sådana argument. Jag tycker att mycket talar emot det, men om man ska förändra får man väl i alla fall se till att ha ett betydligt bättre underlag. Det hoppas jag att regeringen, om det blir aktuellt, återkommer med. Jag vill tacka för debatten och för ministerns tid. Jag vet att det är bråda dagar för honom. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Det finns inte så mycket mer att säga om detta. Vi ser problembilden, och de risker som remissinstanserna pekar på får vi hitta sätt att möta. Vi är mitt inne i en sådan beredningsprocess, och därför sätter jag inte ned foten i den här frågan . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:162 om lagförslag vid rundabordssamtal om piratkopiering 15 Justitie- och migrationsminister (S): har gett förslag på lagstiftning för att bekämpa så kallad piracy och har frågat mig vilka av dessa förslag som kommer att inkluderas i den rundabordsprocess som kultur- och demokratiministern har initierat. Han har också frågat om jag och regeringen ser några andra lagstiftningsförslag som kan lyftas in i rundabordsprocessen och bidra till att minska den illegala spridningen och konsumtionen av upphovsrättsskyddat material. är ett framgångsland både när det gäller produktion av innehåll, till exempel musik, film och dataspel, och utvecklandet av nya tjänster för tillgång till sådant innehåll. Ett starkt upphovsrättsligt skydd, som respekteras även på internet, är en förutsättning för att ska fortsätta vara det. Skapande, kreativitet och investeringar måste uppmuntras genom att upphovsmän och andra rättighetshavare får betalt för sitt arbete. Det bidrar i förlängningen både till ett rikt kulturutbud och till ekonomisk tillväxt. Rundabordssamtalen leds av kultur- och demokratiministern. De syftar till att diskutera vad som vid sidan av lagstiftningen kan göras för att minska den illegala spridningen av upphovsrättsskyddat material och användningen av illegala tjänster. I samtalen deltar upphovsmän, producenter, reklamköpare, internetleverantörer och andra som på olika sätt berörs av dessa frågor. Det är därmed ett utmärkt tillfälle att diskutera hur man kan främja lagliga alternativ och på olika sätt försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker. Det är inte tänkt att vare sig eller några andra lagstiftningsförslag ska diskuteras under rundabordssamtalen. Initiativet till rundabordsprocessen är uppskattat. När det gäller förslag i sak får jag hänvisa till det svar på hans skriftliga frågor som jag lämnade . 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Anledningen till att jag lyfter upp den här frågan är att jag ser ganska stora problem med upphovsrätten i . Det kom en undersökning som Mediavision låg bakom, och det visade sig att av den svenska befolkningen konsumerar illegalt material via webbsajter. Det rör sig om tv och film i de här fallen. Det har ju varit ett stort problem för musikindustrin och är det fortfarande, men tv och film är det som detta berör just . av svenska folket konsumerar alltså tv och film den här vägen. Det är ca 2,3 miljoner människor. Enligt den här undersökningen tittar de här människorna på fyra till fem filmer illegalt. Det är klart att det är ett ganska stort problem som vi måste försöka komma till rätta med på något sätt. Jag hörde någon nämna att det här kanske är det vanligaste brottet i just . Det kanske ministern har koll på och kan kommentera. Jag antar att regeringen tycker att det här är ett problem och något som vi måste hitta olika vägar för att komma åt. Som jag ser det innehåller verktygslådan i grova drag olika och viktiga verktyg. Det första är att kommunicera och utbilda människor om vad upphovsrätt är och varför det är ett problem när man bryter mot den. Det andra är att branschen kan göra en hel del insatser. Jag tycker att man ska vara tydlig med att branschen har ett stort ansvar att göra det. Det kan vara affärsutveckling på olika sätt, och det kan vara gemensamma satsningar för att strypa pengatillförseln. Man ska veta att det här är organiserad ekonomisk brottslighet som vissa individer tjänar ganska mycket pengar på, och branschen har en möjlighet att göra insatser för att påverka det. Det tredje verktyget är lagstiftning. Jag tolkar ministerns och regeringens svar som att man av någon anledning inte har tänkt titta på det verktyget över huvud taget. Jag ger några förslag på saker som man kan utreda. Det är tre olika förslag som jag tycker att regeringen borde titta på. har rundabordsdiskussionen kommit igång, och det är gott så. Jag tycker att det är ett bra initiativ, och jag ser fram emot den fortsatta processen. Det ska bli spännande att följa den. Men jag tycker att det vore naturligt att också använda det tredje verktyget i lådan och inte utesluta det. Jag skulle gärna vilja få ministern att kommentera hur man resonerar när man så tydligt har bestämt sig för att inte gå lagstiftningsvägen. Varför väljer regeringen att exkludera det alternativet? Väntar man på någonting? En kommentar om hur man har tänkt skulle vara välkommen. 17 Justitie- och migrationsminister (S): Den här diskussionen har böljat fram och tillbaka . Jag minns mycket väl hur den förre statsministern, , sa i valrörelsen att han inte ville förbjuda fildelning, eftersom han inte ville kriminalisera en ungdomsgeneration, som det hette då. Sedan tog det inte så innan det blev helt uppenbart att man faktiskt måste slå vakt om upphovsrätten, och det blev sedan också den linje som den tidigare regeringen anslöt sig till. Det är precis den linje som den här regeringen också har, alltså att man ska slå vakt om upphovsrätten. frågar vad vi väntar på, alltså om det är några processer som pågår. Det är faktiskt två processer som pågår som jag tycker att vi ska väga in här. Den här lagstiftningen prövas i ett mål i . Det handlar om huruvida det ska vara möjligt att blockera piratsidor, det vill säga om det är en följd av svensk lagstiftning. Den första domen i den frågeställningen kommer i närtid. Jag vill inte föregripa den processen, men möjligheten att blockera sådana här sidor är ett effektivt medel. Huruvida det är en följd av svensk lagstiftning eller inte är upp till domstolen att bedöma. Den andra processen som pågår är på EU-nivå. Man tittar på de här frågorna brett, och blockeringsfrågan finns också med. Där kan också sådana förslag komma. Jag tror nästan att om man ska söka sig några ytterligare lagstiftningsinitiativ är det i det häradet man bör söka snarare än att titta på straffrätten som ju här är inne på. 18 (M): Blockering är en av de saker jag lyfter upp, alltså att man ska ha möjligheten att efter domstolsbeslut blockera de här sajterna. Jag har full förståelse för att ministern passar lite grann på den frågan just nu givet att det är en domstolsprocess igång. Vi får väl båda följa den och se hur beslutet landar. Man kan dock konstatera att en sådan domstolsprocess är väldigt tidskrävande och dyr, vilket innebär att det är stora aktörer som kan driva sådana processer medan mindre filmbolag kanske får svårare att göra det. Men låt oss lägga den frågan åt sidan och avvakta. Vad jag förstår kommer det att komma en dom . Ministern lyfter också upp EU-diskussionen och att det kan komma initiativ från kommissionen, också i närtid vad jag förstår. Det oroar mig lite att regeringen inte verkar driva några speciella frågor gentemot kommissionen. Det finns inga initiativ från regeringen. Man ska veta att vi i är sämst i klassen, i varje fall i – jag kan inte statistiken för alla EU-länder. Som jag nämnde tidigare är det som konsumerar tv och film illegalt i . Så förhåller det sig inte i till exempel , eller . Då måste vi fråga oss varför. Jo, de länderna har vidtagit åtgärder. Några av de åtgärderna föreslår jag också här. De olika länderna har givetvis gjort på lite olika sätt. En del som jag frågade ministern om i interpellationen är streamning. Rättsläget är lite oklart . Det bör man vara tydlig med. Vi har gjort det olagligt att ladda ned en film. Men det är inte olagligt att streama den, eller det är troligtvis inte olagligt – ärligt talat vet jag inte riktigt. Ministern svarar att lagstiftningen tillåter framställning av tillfälliga kopior, även om materialet skulle vara utlagt utan upphovsmannens tillstånd. Det är alltså ett lugnt konstaterande från regeringen att det förhåller sig på det sättet. Jag skulle snarare se att man gör något åt det. Det är därför jag föreslår att man ska titta på frågan och göra även streamning olaglig. Då skulle vi kunna komma åt en stor del av problemet. Undersökningen som jag hänvisade till tidigare visar också att en stor andel skulle sluta streama från olaglig källa, givet att de visste att det var olagligt. Jag vill gärna att ministern kommenterar om det finns anledning att titta på det. Jag förde också fram en idé om att införa grovt upphovsrättsbrott. Det ska inte riktas mot just ungdomsgenerationen utan snarare mot sändarna, de som står bakom sajterna och tjänar ganska mycket pengar på dem. Både polis och åklagare har efterfrågat det verktyget. Med en tuffare straffskala skapas det möjligheter för polis och åklagare att driva undersökningarna på ett bättre sätt. Jag välkomnar en kommentar från ministern även på den punkten. 19 Justitie- och migrationsminister (S): Det är bekymmersamt när man befinner sig mitt i en situation där man måste avvakta olika rättsliga ställningstaganden. I fråga om blockering är det precis en sådan situation. Frågan prövas av . Vi kommer som sagt att få dess beslut i närtid. I avvaktan på det vill jag inte föregripa diskussionen. Samma situation finns också när det gäller streamning. Frågan är om det är förenligt med eller inte. En rättsprocess pågår. Den här gången är det en holländsk domstol som har lämnat in en begäran om att föra ett sådant avgörande till . Det gäller alltså om streamning på det här sättet kan förbjudas och stoppas. Vi får se vad säger i det fallet. Det känns nämligen märkligt att dra igång en ny, stor process ifall det mål vi vill uppnå redan är uppnått. Just när det gäller streamning är det inte särskilt enkelt. Det är ett brott som är ganska svårt att bevisa, även om man har en lagregel på plats. hänvisar till där det anses vara ett intrång i upphovsrätten att streama. Det finns en sådan lag på papperet. Men det finns inte en enda dom av enskild streamning i . Jag är öppen för fler åtgärder för att kunna upprätthålla den svenska upphovsrätten. Det är ett mycket starkt mål för oss. Men när det gäller just åtgärderna finns det rättsliga processer som vi måste avvakta. Jag kan därför inte sätta ned foten hårdare än jag redan har gjort. 20 (M): Jag välkomnar att regeringen öppnar för att titta på det här när de juridiska processerna är över. Det är första gången som jag hör det så tydligt. Det är ett besked som jag verkligen välkomnar. Det tror jag att branschen också gör. Man ska veta att det som ligger i vågskålen är att kulturen kommer att bli mycket torftigare om vi inte kommer till rätta med problemet. Att producera en ny film är en komplicerad och svår process. Därför krävs det att upphovsrätten värnas. Jag är glad över beskedet som gavs. Det som jag efterlyste från början var att vi ska göra flera olika saker, helst och helst så fort som möjligt. Det är det jag upplever att regeringen inte gör. Våra siffror för illegal streamning och nedladdning är på . Det kan jämföras med som är nere på , har jag för mig. De har tydligen lyckats med någonting, vilket är bra i grund och botten. Jag tror också att det finns ett viktigt signalvärde i att vi säger vad som är rätt och fel. När det gäller frågan om streamning hoppas jag verkligen att vi kan komma vidare. Det är klart att om ungdomsgenerationen, som ministern hänvisade till tidigare, inte upplever att den gör något fel kan det skada rättssystemet i övrigt framöver. Det är också troligt att problemet kommer att öka. Det kommer väl nya undersökningar , och man har gjort tillslag mot någon stor sajt vilket kanske får ned användningen temporärt. Men jag tycker att det brådskar lite och hoppas att regeringen blir än mer aktiv i frågorna, både i och inom EU, och driver på så att vi kan komma till rätta med problemet och så att den goda svenska kulturen och det svenska filmskapandet kan fortsätta. 21 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är som sagt öppen för att, när vi har klarat ut den formella problematiken med pågående rättsprocesser, titta närmare på vad vi kan göra, framför allt på EU-nivå, för att sätta stopp för det här. Vi talar inte bara om stora ekonomiska värden – det är väl en sak – utan också om stora kulturvärden. De rundabordssamtal som har inlett är ett forum för att diskutera just sådant. Men jag är som sagt öppen för att gå vidare med ytterligare insatser, framför allt på EU- nivå, för att kunna komma till rätta med detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:171 om regeringens hantering av flyktingkrisen 22 Justitie- och migrationsminister (S): Boriana har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa den enligt henne unika och ohållbara situationen och om jag avser att skärpa gränskontrollerna. Vidare har Boriana frågat mig om jag avser att åtminstone tillfälligt stoppa mottagandet och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skapa ordning och reda i flyktingmottagandet. Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Fler människor än söker asyl i , och utmaningarna för det svenska asylsystemet är mycket stora. För att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna enades regeringen, , , liberalerna och om nödvändiga insatser. Regeringen lämnade en ändringsbudget till . I ändringsbudgeten föreslås att utgifterna i budgeten ökas med . De 11 miljarderna kommer att underlätta arbetet för kommunerna och civilsamhällets organisationer med att hantera det stora antal flyktingar som kommer till och arbetet med etableringen av nyanlända. Regeringen beslutade dessutom att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns. Detta var nödvändigt eftersom situationen innebar akuta utmaningar för viktiga funktioner i samhället. beslutade regeringen att förlänga gränskontrollen vid inre gräns till .