prot · H209109 · 2015-06-04 00:00:00 — Den typen av insatser är inledda och påbörjade. Vi kommer aldrig att vika oss för den organiserade brottsligheten. Vi ska vara tuffa mot den. Vi ska också förstå de sociala förhållanden som ibland bidrar till detta, men vi ska aldrig vika för organiserad brottslighet. 59 (S): har vi många intresserade ungdomar på läktaren. Dessa ungdomar har snart sommarlov – välförtjänt sommarlov. Det är fantastiskt och skönt. Tyvärr är det så att en del av ungdomarna sedan inte har möjlighet att komma tillbaka till vare sig skola, jobb eller praktik eftersom den gamla regeringen inte lyckades pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Många unga är till och med utan både jobb och skola. De har vänt och tappat framtidstron. Socialdemokraterna hade en tydlig jobbkongress alldeles , där jobben, utbildningen och framtidstron sattes i fokus. Vad kan statsministern säga till ungdomarna, och de ungdomar som står utanför samhället helt och hållet? Vad kan han ge dem för hopp ? 60 Statsminister (S): Ja, där uppe på läktaren sitter framtiden. De ska känna att de tillhör framtiden. Alla har en plats i vårt framtidsprojekt. Vi kommer att anstränga oss ännu mer för att skolan ska ge alla barn och ungdomar möjligheten att komma ut som starka och fria individer. är det alldeles för många som inte klarar så att de kommer in på gymnasiet. Det är det första vi sätter in: mer lärartid, mer resurser till tidigare insatser och så vidare. Det andra är att se till att alla klarar gymnasiet. Därför har vi nu startat en utredning om hur vi får ett gymnasium som gör att alla kommer igenom. Det tredje gäller dem som finns på arbetsmarknaden och som har passerat skolan men inte fått sin gymnasieutbildning. Till dem säger vi: Du ska få din gymnasieutbildning, för vi vet att om du inte har den riskerar du att bli kvar i arbetslöshet. Denna möjlighet ska finnas, men då ska också den enskilde få ställa upp. Vi ger möjligheter och vi hjälps åt, men vi ställer också krav. Man får som enskild individ också se till att göra sin insats. Men alla ungdomar ska veta att de har en plats i framtidsprojektet. Färdigställande av en ringled runt 61 (M): För sedan var det mycket debatt om Förbifart . Regeringen gjorde då en frysning av projektet, för man kunde inte riktigt komma överens. Detta är någonting som har kostat skattebetalarna en hel del pengar. finns det fler projekt i länet som är viktiga. Det är viktigt att de får fortskrida utan att frysas. Det gäller till exempel färdigställandet av den ringled runt som en östlig vägförbindelse skulle kunna innebära. Kan statsministern lova mig, väljarna och att vi inte kommer att uppleva ytterligare debacle av den sort vi upplevde med Förbifarten i koppling till en östlig vägförbindelse? 62 Statsminister (S): Jag tror att extrakostnaden för Förbifarten beräknades till av projektkostnaden. Icke förty har sagt att det var fel. Vi tar självklart åt oss av detta, men jag är glad att vi inte fick en kostnad i Nuons storleksklass på . Jag kan inte uttala mig om projektet med en ringled runt . Jag är inte uppdaterad på det. Men jag kan säga så mycket att regeringen inte har några som helst planer på att stoppa olika trafikprojekt. Jag kan dock som sagt inte tidsplanen för detta, och jag känner inte till statusen för det. Den detaljen kan jag alltså inte gå in på. 63 (M): Det är inte bara tunga remissinstanser som har haft kritik mot sänkningen av ROT-avdraget. Det finns också ett starkt folkligt missnöje. En av dem som har varit kritiska är . Han är socialdemokrat, och han bor i där han har förtroendeuppdrag för Socialdemokraterna. Han har i en intervju med uttryckt sin besvikelse över att han i valrörelsen har gått ut och lurat väljare, som han upplevde det. En röst på Socialdemokraterna skulle inte innebära någon påverkan på ROT-avdraget. Han säger: ”Jag ser det som en ’tårtning’ mitt i ansiktet av mitt eget parti. Att jag lurats att svika både mig själv och andra”. Min fråga till statsministern är: Vad har du att säga till och andra som delar denna uppfattning? 64 Statsminister (S): Jag säger följande: Vi har en kostnad för ROT-avdraget som drar iväg dramatiskt. Bara ökade den med , och den ligger nu någonstans . När den infördes beräknades kostnaden till 3 eller kanske . Vi har alltså femdubblat kostnaden. Vi får välja. Vi har inte råd med allt. Om vi ska ha fler bostäder byggda får vi göra många saker. Vi ska förenkla reglerna, och vi ska förkorta processen från idé till inflyttning. Menar vi allvar får vi också lägga dit en slant för att hyreslägenheter ska bli byggda. Problemet är att vi har för lite hyresrätter och för lite små hyresrätter, inte minst för ungdomar som måste få komma hemifrån. Vi gör valet att ha kvar men sänker subventionsgraden till det den var när den infördes allra först. Vi flyttar över pengar från en sida av byggsektorn till en annan. och de mänskliga rättigheterna 65 (S): Attackerna på den ordning vi i har byggt för att försvara de mänskliga rättigheterna duggar tätt i dessa tider. Framför allt de brittiska konservativa har gjort sig till språkrör för dem som tycker att de överenskommelser vi har på området är alltför ingripande. Systemet som alltsedan byggts upp syftar till att skydda enskilda medborgares mänskliga rättigheter och ge dem som kränks av medlemsstaterna möjlighet att få upprättelse. har efter de konservativas valvinst tydliggjort att hans regering avser att ta steg för att minska inflytande och i stället göra den brittiska högsta domstolen till högsta uttolkare av de mänskliga rättigheterna i landet. Detta är djupt oroande och utmanar det skydd vi alla står under. Med detta i åtanke undrar jag vad statsministern anser behöver göras för att upprätthålla den ordning vi har med som högsta uttolkare av de mänskliga rättigheterna både i vårt land och i . 66 Statsminister (S): Det är oerhört viktigt att vi står upp för mänskliga rättigheter och att människor kan få sin sak prövad. är detta i första hand en nationell diskussion i . Självfallet vore det olyckligt om därutöver funderar på att lämna EU. Vi tror att behöver EU och att EU behöver . I detta ligger att vi står upp för grundläggande mänskliga rättigheter. Vi står också upp för den fria rörligheten, för den är viktig. Låt oss se vad återkommer med. Jag hade en första diskussion med i samband med Rigatoppmötet. Där hörde jag inget av det som tas upp av . Men låt oss avvakta och se vad återkommer med och vilka förändringar man vill ha. Sedan får vi ta diskussionen därifrån. Vi viker dock icke från att stå upp för de mänskliga rättigheterna och rätten att få sin sak prövad. 67 (S): är skillnaden i genomsnitt mellan vad en man och en kvinna tjänar under sitt arbetsliv. Men det stannar inte där. När kvinnorna sedan blir pensionärer blir varannan kvinna garantipensionär, och av garantipensionärerna är kvinnor. Ojämställdheten följer alltså i allra högsta grad med till pensionen. Det vi kan se på arbetsmarknaden är att det händer något när första barnet kommer. Då börjar kvinnorna halka efter i löneutveckling, medan pappor till och med kan få höjd lön efter första barnet. Efter andra barnet blir det värre. Det är mycket visstid, deltid och lönediskriminering för samma arbetsuppgifter. Vad kan vi göra för att komma åt problemet med lönediskriminering? 68 Statsminister (S): Det är helt rätt att det följer med in i pensionsåldern. Det är precis därför vi fokuserar på jobben. Det är några saker som måste göras. Kvinnor måste få samma sysselsättningsfrekvens. Där ser vi att det skiljer mycket. Skulle kvinnor ha det skulle vi lågt räknat ha 140 000–150 000 till i arbete. Det vore en stor tillgång för landet om vi kom upp i det. Det handlar om arbetstiden. Det är därför vi som yttersta politiska företrädare på SKL-sidan vill ta upp en förhandling med för att kunna erbjuda heltid till alla. Vi vill göra heltid till en rättighet och deltid till en möjlighet. Vi vill göra lönekartläggningar . Det är först när vi gör analysen som vi ser var skillnaderna ligger och kan ta oss an det. I ska vi ha jämställda löner och en jämställd arbetsmarknad. Därför är detta ett successivt, tålmodigt arbete som aldrig får stanna av. Det är nu påbörjat med den feministiska regeringen. Utbildning för arbetsmarknadens behov 69 (S): Min fråga till statsministern rör arbetslösheten och arbetsmarknadens funktionssätt. Jag kommer från i . Jag tycker att vi ibland talar för lite om arbetslösheten i regionen. Det är ett problem eftersom arbetslösheten även här är ett stort problem. har påpekat att upp till var femte rekrytering går om intet för att man inte kan rekrytera kompetent personal. Vi vet att yrkesutbildningar historiskt har varit lyckosamma för att ge människor en möjlighet att komma i arbete. Jag undrar hur statsministern tänker kring hur vi kan ställa om våra utbildningar för att bättre passa arbetsmarknadens behov. Jag vill också veta vad regeringen avser att göra för att utbilda bort den kompetensbrist som verkar finnas och därigenom hjälpa företagen i sina framtida rekryteringar. 70 Statsminister (S): Det stämmer att var femte rekrytering misslyckas. Det är självfallet ett stort misslyckande för hela arbetsmarknaden. Det betyder att 80 000 människor kan vara arbetslösa i onödan för att det inte finns tillräckligt med utbildning – därav behovet av utbildning. Därför satsar regeringen hårt på utbildning, och kommer det med nuvarande takt 42 000 nya utbildningsplatser av allehanda slag. Men det kommer mera. När det gäller yrkesutbildning är vi övertygade om att det är viktigt att komma närmare näringslivet. Det finns teknikcollege, vård- och omsorgscollege med mera. Vi tror på principen att ligga mycket närmare för att veta att den utbildning som anordnas passar branscherna. Vi vill göra yrkesutbildningarna mycket mer attraktiva, inte minst genom att se till att också de är högskoleförberedande. Det är de i , och där har man bra resultat. Vi vill göra samma sak. Jag tackar statsministern och ledamöterna för deltagandet i frågestunden. § 10 (forts. från § 8) Mot en ny europeisk grannskapspolitik (forts. UU18) 72 (FP): Mot en ny europeisk grannskapspolitik Jag blickar ut över en i princip tom kammare. I alla fall är den tom på representanter från icke-allianspartier, vilket smärtar mig lite när vi nu debatterar ett av mina favoritämnen: en ny europeisk grannskapspolitik. Nästan oavsett vart man vänder sig är det uppenbart att vi behöver ett starkare när det gäller utrikespolitik. Vi behöver förstärka partnerskapen med länderna i vårt grannskap för att ytterligare stärka både våra ekonomiska och politiska band. Vi behöver tala med en röst, inte 28. Den europeiska grannskapspolitiken inrättades 2003 för just dessa ändamål, men vi lever nu med helt annorlunda förhållanden till omvärlden än vad vi gjorde 2003. Därför är denna översyn efterlängtad. var vi omgivna av en cirkel av vänner till EU. Så är det inte längre. Inte heller inom EU är förhållandena som tidigare när det gäller ländernas gemensamma hållning till omvärlden. När Franska Nationella frontens ledare besökte för ännu ett möte med dumans talman sa Le Pen att Narysjkins och hennes analys av viktiga utrikespolitiska händelser ofta sammanföll. Särskilt oroande är det när man vet att på agendan för dagen som de hade framför sig diskuterades och ett franskt-ryskt parlamentariskt samarbete. Österut har vi allt större utmaningar för ett antal länder i det östliga partnerskapet, från till den pågående konflikten i , vilket också har lett till en fördjupad klyfta mellan och EU. I söder övergick den hoppfulla arabiska våren till hopplöshetens inbördeskrig i med allvarliga konsekvenser för grannländerna. är ännu ett land i konflikt. är i ett komplext skede av politiska förändringar. Fredsprocessen i går minst sagt trögt. Allt detta sammantaget har lett till ökade problem för EU och våra grannar, ökat de ekonomiska och sociala trycken, skapat irreguljär migration och stora flyktingströmmar och också lett till nya frågeställningar och förväntningar. Hur ska vi på ett effektivt sätt stödja utvecklingen mot gemensam stabilitet, säkerhet och välstånd med våra partner? Ska EU vara relevant krävs det att EU blir tydligt: Vad är EU? Vad vill EU, och vad kan EU tillsammans med grannländerna tillföra? Därför behöver vi, utan att tumma på grundläggande principer om människors lika värde, respekt för mänskliga rättigheter och nationsbyggande på demokratisk och jämställd grund, skapa möjligheter för olika typer av relationer mellan EU och grannländerna baserat på vad just de enskilda länderna önskar. Vi behöver fokusera på några viktiga, gemensamma frågor och inte på allt mellan himmel och jord. Vi behöver blir mer flexibla så att vi kan reagera snabbare på förändrade förutsättningar i länder och regioner. Vi måste kanske framför allt tillsammans bli bättre på att tydliggöra vad en grannskapspolitik innebär för möjligheter och skyldigheter för medborgarna i både EU och i de respektive grannländerna. Mot en ny europeisk grannskapspolitik Om syftet med grannskapspolitiken är ett stöd till uppbyggnad av demokrati, hållbar ekonomisk och social utveckling behöver vi fokusera på stöd till det civila samhället, främjandet av mediefrihet, stöd till lösningar av pågående konflikter samt formulering av gemensamma ståndpunkter med dessa länder när det gäller säkerhet och andra viktiga frågor. Här har en viktig roll att spela. Vi behöver stå på våra östra grannländers sida som en tydlig röst för deras rätt att själva välja sin egen framtid, för ett EU som är välkomnande som en motvikt till Putins och den euroasiatiska unionen. Vi vet att flera av medlemsländerna i EU nu börjar tumma på detta. Just därför är det så viktigt att fortsätter att bygga allianser med like-minded. Det är ofta så att vi fokuserar på det östliga partnerskapet när vi talar om våra grannländer. Men södern är också en viktig del av omvärlden. Jag delar i mycket tidigare kritik när det gäller EU:s tendens att ibland se mellan fingrarna på folkrättens upprätthållande i flera av våra grannländer just i söder. Också här har en viktig roll att fortsätta att arbeta för att EU ska fokusera att i samarbetet med olika aktörer och regeringar i länderna stärka demokratiseringsprocesser, kvinnors rättigheter och yttrande- och mediefrihet. Vi ska inte bli ett Fort när det gäller hinder för handel och varor och särskilt inte när det gäller människor på flykt. När det gäller att riva hinder för människor som flyr måste fortsätta att enträget tala om och för fler säkra vägar in i EU. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 73 (KD): presenterade kommissionen och EU:s höga representant för utrikesfrågor, , det gemensamma samrådsdokumentet Mot en ny europeisk grannskapspolitik. Det är ett välkommet initiativ. EU:s grannskap har förändrats. Det har tyvärr blivit mer instabilt. Därmed har också förutsättningarna för den europeiska grannskapspolitiken, ENP, förändrats. Politiken för samverkan har blivit mer komplicerad. Det är helt centralt att den nya grannskapspolitiken som ska utformas får en maximal genomslagskraft. Då många av våra grannar befinner sig i djupa konflikter anser vi kristdemokrater att det framtida ENP inte kan förbli en policy som lever alldeles för sig själv, endast formad och administrerad av kommissionen. Grannskapspolitiken kan bara nå framgång om den blir en mer integrerad del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I utskottets utlåtande betonas att finansiellt stöd, omfattande frihandelsavtal samt partnerskap för rörlighet även framöver bör utgöra grundläggande instrument inom EU:s grannskapspolitik. Men det är viktigt att betona att vi inte bara har ett grannskap. Vi har flera, och skillnaderna mellan dem är betydande. De 16 länderna som är en del av grannskapspolitiken kan inte hanteras med en approach som one size fits all, hur enkelt det än skulle verka. De måste hanteras individuellt. Mot en ny europeisk grannskapspolitik Det är också viktigt att tänka på att dessa länder har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. Precis som det framhålls i utlåtandet som vi nu debatterar: Länder som kan och vill gå längre i sitt reformarbete ska erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad. Länderna i det östliga partnerskapet, geografiskt belägna i , ska givetvis också ha möjligheten att ansöka om medlemskap i . Ett medlemskapsperspektiv för dessa länder, under förutsättning att de så önskar att ha det, är viktigt för att mobilisera politiska aktörer och samhälle i en reformvänlig riktning. När det gäller grannländer med lägre ambitionsnivå vad gäller relationen till EU är det nog så viktigt att påvisa positiva effekter av en närmare relation i syfte att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla. Oavsett omfattningen på förbindelserna med ett partnerland är det centralt att EU i relationen lyfter fram värderingar som demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Det är bra att vi i utskottet så starkt betonar vikten av att stödja civilsamhället. I flera av våra partnerländer har vi att göra med en korrupt politisk elit. Då är civilsamhället en viktig och central kanal för att främja grundläggande värderingar. Här är det en balansgång för EU. Grundtanken bakom mer-för-mer-principen är väldigt bra, att länder som genomför djupgående demokratiska reformer ska erbjudas ett starkare och mer utvecklat partnerskap med EU och omvänt. Men principen har sina begränsningar, exempelvis när det gäller samarbetet med civilsamhället. I detta sammanhang vill jag också lyfta fram vikten av relationer och stöd parlamentariker emellan i EU-medlemsstater och grannskapsländerna. Jag vill också lyfta fram våra partianknutna organisationer som bedriver ett fantastiskt arbete i dessa länder med syftet att stötta demokratiaktivister och oppositionella. Här finns viktiga synergieffekter för grannskapspolitiken. såg vi ett tydligt resultat av EU:s östliga partnerskap när vi i den här kammaren röstade ja till associeringsavtalen med , och . Vi behöver samla kraft att arbeta med implementeringen av associationsavtalen gällande de länder som signerat dem. Att signera är en sak. Det är nu det viktiga arbetet börjar. Vi ser hur efter påtryckningar har avstått från ett associeringsavtal. , alltmer trängt och mindre förstående till vad EU bidrar med, gör att allt fler vill söka sig till den euroasiatiska unionen. Det är så många som enligt en undersökning gjord av NDI, . I den nya grannskapspolitiken är därför kommunikationen om vad ett ökat EU-samarbete kan innebära för landets utveckling oerhört viktig. En öppnare ekonomi och frihandel med EU ses av tyvärr bara som ett hot mot den egna makten snarare än en möjlighet för regionens utveckling i sin helhet mot välstånd och stabilitet. En allt självsäkrare och mer aggressiv rysk utrikespolitik leder till stora utmaningar för många av länderna i regionen. När det sedan gäller det södra grannskapet har hoppet som tändes i och under den arabiska våren omvandlats till osäkerhet och oro. Vi minns den unge tunisiern som försökte tjäna sitt och familjens levebröd genom att från en grönsakskärra sälja sina varor. Myndigheterna förbjöd honom att sälja sina grönsaker. Framtiden uppfattade han som obefintlig, och så tände han eld på sig själv. Uppmärksamheten riktades mot alla arbetslösa, svikna och desillusionerade ungdomar i norra . De sociala medierna blev till väckarklockor, och vreden riktades mot fasansfull maktfullkomlighet och korruption. Den arabiska våren började gry. ser vi nu hur hoppet hos många släckts och i stället övergått till en uppgivenhet. Mot en ny europeisk grannskapspolitik är ett dock ett land som klarat sig relativt bra ur tumultet och har numera en demokratisk konstitution. Det är nu vi måste finnas med i det fortsatta demokratiska byggarbetet. Det är nu vi måste vara konkret närvarande. EU har varit en viktig aktör och måste fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till . Detta tror jag är nyckeln för grannskapspolitiken i söder. Avslutningsvis instämmer jag med min folkpartistiska kollega som undrar var regeringspartierna är i denna debatt. Jag hoppas att det inte är ett tecken på att det här inte är en viktig fråga. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets utlåtande och avslag på reservationerna. Jag vill därmed betona vikten av att den nya grannskapspolitiken måste kunna klara av att ta sig an de nya utmaningarna av konflikt och instabilitet som omringar oss. EU:s fredstanke är vår styrka och vår framtid. 74 (SD): är ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn. Vi vill försvara den nationella samhörigheten som är politiskt, kulturellt och historiskt beprövad. Vi ser inga fördelar med en överstatlig union vars syfte är att distansera makten så långt från medborgarna och de nationella parlamenten som möjligt. Vi ser mycket hellre mellanstatliga lösningar och frihandelsavtal – utan att skapa stora demokratiska underskott. All makt ska utgå från folket. I lider vi brist på en öppen och utbredd debatt om EU. I riksdag sitter det uttalade federalister, och det hedrar dem som faktiskt erkänner vad de är. Men sedan har vi dem som inte påstår sig vara federalister men vars praktiska politik är av federalistisk art. På grund av detta saknas det en spridd debatt om EU:s vara eller inte vara. Folkomröstningen om EMU visade att det finns ett utbrett folkligt motstånd mot en djupare integration av EU. Rädslan för folkviljan bland federalisterna i denna kammare visade sig inte minst när svenska folket förvägrades rätten att folkomrösta om Lissabonfördraget – detta fördrag som cementerade maktförflyttningen från de nationella parlamenten till byråkratväldet i . Denna medvetna federalistiska strategi bidrar till att sänka den demokratiska legitimiteten för EU. Vad har då detta demokratiska underskott med betänkandet att göra? De länder som omfattas av EU:s partnerskap, och som ses som potentiella medlemmar, bör få neutral information angående EU och partnerskapet med EU. Det är folket i dessa länder som bör prioriteras och inte påverkan av enskilda politiker eller organisationer. Demokrati innebär folkstyre. Därför är det viktigt att folket i dessa länder ges möjlighet att ta ställning till EU och partnerskapet baserat på neutral information och inte federalistisk propaganda. Mot en ny europeisk grannskapspolitik Betänkandet i stort framhäver vikten av demokrati upprepade gånger. Vi sverigedemokrater hoppas att innebörden av detta begrepp inte vantolkas, och vi förtydligar denna strävan med vår reservation som är tydligare på den punkten än betänkandet, då vi betonar det folkliga nedifrånperspektivet. EU har vid olika tillfällen uppvisat ett beteende som är varken demokratiskt eller moraliskt försvarbart. Den översittarkultur som finns i EU för att utvidgningen kommer att genomföras helt och hållet i linje med federalisternas vilja. Folkviljan riskerar att ignoreras eller totalt köras över. Fina ord om demokrati är ingenting värt om det bara är luft bakom orden. Folkets åsikt om ett eventuellt medlemskap i de olika länderna måste få vara vägledande, inte byråkraters och federalisters vilja. kommer att beakta den nationalistiska principen även för övriga europeiska folk. Vi vill med vår reservation stötta de fria folken i , och andra potentiella kandidatländer så att de inte blir överkörda av byråkratväldet i . I en demokrati utgår makten från folket och inga andra. Jag vill i och med detta yrka bifall till reservation i utlåtandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 11 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2014/15:674 Svenska hushållens ekonomi av (M) till statsrådet (MP) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:614 Krigsförbrytelser mot flickor och kvinnor av (M) till statsminister (S) 2014/15:615 Gränshinder för arbetspendlare av (M)