prot · H20949 · 2015-01-21 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i finansutskottet skulle utökas från 26 till 27. Kammaren medgav denna utökning. § 3 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i finansutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2015) 10 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning betänkande 2014/15:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1 (M): Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning ska enligt regeringsformen granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning och minst en gång meddela sina iakttagelser. Enligt den praxis som har utvecklats lämnar KU två granskningsbetänkanden till kammaren. Det ena rör den så kallade vårgranskningen, alltså den granskning som utskottet gör utifrån de anmälningar mot statsråd som enskilda riksdagsledamöter lämnar in. Den behandlas normalt i kammaren . Det andra betänkandet, det som debatteras, rör den så kallade höstgranskningen. Den bedrivs inte utifrån anmälningar från ledamöter utan på utskottets eget initiativ, och det som granskas är inte enskilda åtgärder av enskilda statsråd utan snarare processer, system och rutiner i . kallas denna för den administrativa granskningen. Den är måhända inte lika spännande och dramatisk som vårgranskningen kan bli, men den är inte desto mindre av stor betydelse och bidrar bland annat till att skapa ändamålsenliga arbetsformer i . Innan jag går vidare vill jag å utskottets vägnar framföra ett varmt tack till tjänstemännen vid som har utfört ett omfattande, noggrant och skickligt arbete i samband med granskningen. Betänkandet består av sju avsnitt, och jag kommer att redogöra kort för vart och ett av dem. Det första avsnittet är inte en egentlig granskning utan innehåller en redogörelse för regeringsskiftet efter höstens val. Syftet är framför allt att skapa en dokumentation av händelseförloppet och rutinerna och ger inte anledning till någon kommentar från utskottets sida. I det andra avsnittet redogörs för granskningen av regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation. Utskottet följer upp vilka statsrådsförordnanden som har utfärdats och hur många anställda som finns i . har utskottet dock inga kommentarer med anledning av den granskningen. har vidare granskat vissa regeringsprotokoll . Det redovisas i betänkandets tredje avsnitt. En av frågorna som utskottet uppmärksammar är författningsutgivningen, med andra ord regeringens publicering av nya lagar. Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden om att tiden mellan att en författning kommer ut från trycket och att den träder i kraft bör vara minst och endast i speciella undantagsfall . Granskningen visar att det kan finnas speciella undantagsfall där än kan accepteras, men det krävs mycket goda skäl för att så ska kunna godtas. Utskottet kommer att fortsätta att följa författningsutgivningen och tidsgränserna. Betänkandets fjärde avsnitt rör utskottets årliga genomgång av någon eller några grupper av förvaltningsärenden. Regeringen är i ett antal sammanhang högsta förvaltningsmyndighet. Utskottet har gått igenom de så kallade balansförteckningar som departementen upprättade /14 över ärenden som hade väckts och som ännu inte hade avgjorts. Utskottet har särskilt granskat ärenden som rör överklaganden från enskilda. KU kan konstatera att handläggningstiderna i flera fall är långa, vilket inte är tillfredsställande. konstaterar att det inte är godtagbart att personalsituationen i departementet är sådan att ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda fördröjs. Det är naturligtvis beklagligt allmänt sett att ärenden handläggs , men det är särskilt allvarligt om det drabbar enskilda medborgare. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning I det här sammanhanget har utskottet också granskat en del ärenden som rör utlämnande av allmän handling och konstaterar att har genomfört ett förbättringsarbete för att handläggningen ska gå snabbare. I många fall är begäran om utlämnande av många dokument omfattande. Men det har i ett par fall förekommit viss tidsutdräkt, och utskottet erinrar därför i betänkandet om att en begäran om att få ta del av en allmän handling ska behandlas med förtur och inga obehöriga dröjsmål eller någon omfattande tidsutdräkt får förekomma. Utskottet har vidare granskat regeringens styrning och hantering av arbetet i EU-kommissionens genomförandekommittéer med avseende på hur styr- och ansvarskedjan upprätthålls när tjänstemän från förvaltningsmyndigheter representerar regeringen. Det kan man läsa om i betänkandets femte avsnitt. En genomförandekommitté består av representanter för medlemsstaterna och har till uppgift att granska kommissionens förslag till så kallade genomförandeakter, alltså regler som kompletterar de EU-rättsakter som antagits av och . Ofta gäller det sådana detaljbestämmelser att myndigheternas expertkunskap behövs i genomförandekommittéerna. Utskottets iakttagelser ger inte anledning till någon annan bedömning än att departementen har god kunskap om de genomförandekommittéer som finns inom deras olika ansvarsområden och att instruktionsgivningen till representanterna och återrapporteringen från representanterna fungerar väl. Utskottet har några kommentarer om dokumentation och diarieföring av instruktioner och återrapporter, men själva arbetet i kommittéerna verkar följas upp på ett noggrant sätt. I det sjätte avsnittet redogörs för granskningen av försenade interpellationssvar. Utskottet har vid ett flertal tidigare granskningar konstaterat att svarstiden för interpellationer, som enligt riksdagsordningen är , har åsidosatts i en stor del av fallen. Utskottet har därför förutsatt att regeringen ska fortsätta att arbeta för att samtliga interpellationer besvaras inom utsatt tid. Årets granskning visade dock att svarstiderna har blivit längre jämfört med föregående år och att andelen försenade svar är fortsatt stor. Det ser utskottet kritiskt på. Andelen försenade interpellationssvar har visserligen minskat om man jämför hela mandatperioden –2014 med mandatperioden –2010, men andelen är högre än mandatperioden –2006. Utskottet välkomnar att Statsrådsberedningen har sagt sig vara positiv till att på försök införa en ordning med schemaläggning av interpellationssvar för att korta svarstiderna. Det är ett lovvärt initiativ som bör utvärderas . Slutligen har utskottet granskat vilken tid som används för den del av beredningen av lagärenden som sker efter att Lagrådet har lämnat sitt yttrande. Utskottet framhåller betydelsen av att tillräcklig tid avsätts i för beredning av Lagrådets synpunkter, inte minst när det handlar om synpunkter av principiell och kvalificerad art eller i de fall då regeringen väljer att inte följa Lagrådets synpunkter. Utskottet välkomnar att de flesta lagrådsremisser med förslag som har ekonomiska konsekvenser numera lämnas till Lagrådet före Lagrådets sommaruppehåll och framhåller vikten av att arbetet med lagstiftningsärenden planeras väl så att det finns tillräckligt med tid för beredning av propositionerna efter Lagrådets yttranden. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning Sammanfattningsvis blir min slutsats att vi har ett regeringskansli som i allt väsentligt fungerar väl men att det på vissa områden finns utrymme för förbättringar. Med det yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. 2 (S): Granskningen i det här betänkandet berör den avgångna regeringen. Jag vill inleda med att säga att jag tror att man skulle kunna använda det uttryck som ibland används i medicinska sammanhang, det vill säga ”u.a.” som betyder utan anmärkning. Det är den genomgående tendensen i vår granskning. Jag tycker också att det som vi har fått reda på när det gäller hur under statsrådens ansvar deltar i kommissionens genomförandekommitté är väldigt intressant. Jag ser fram emot att det återkommande kan tas upp av . Jag vill uppehålla mig vid två delar. Till att börja med gäller det frågan om utlämnande av offentliga handlingar. Som sa är detta en av återkommande granskningspunkter . I det här betänkandet handlar det egentligen mer om de administrativa förutsättningarna och de administrativa lösningarna för hur beredningsprocesserna ska gå till inom . Vi framhåller att det är en i grund och botten organisatorisk fråga att det finns tillräckligt med personal som är tillräckligt erfaren för att beredningsprocesserna ska ske med skyndsamhet. Vi har också noterat att har granskat och riktat in sig på de organisatoriska frågorna. Det är ett mycket omfattande material. begärs utlämnande av dokument av mycket stor omfattning, och det tar då tid att få fram dessa dokument. Men vi måste ställa det kravet på att man organiserar och i realiteten avsätter pengar för att detta gransknings- och beredningsarbete ska äga rum med skyndsamhet. Det finns fortfarande vissa problem med att få fram rutiner för akthantering, dokumentation och diarieföring för att kunna vara till stöd för den som begär ett utlämnande och också för den granskning som gör. Jag vill även ta upp frågan om de försenade interpellationssvaren. Det har varit en lång process, och det är väl känt att det har funnits ett missnöje under de gångna mandatperioderna mellan oppositionsföreträdare och de föreskrifter som statsråden hanterar, nämligen att man i princip ska kunna få interpellationssvaret . Det har ändrats mellan regeringsväxlingarna vem som har varit kritisk och vem som har varit avvaktande kritisk. Jag vill ändå gärna nämna lite konkret om utgångspunkten för den här granskningen. Den som jag finner mest besvärande för den avgångna regeringen är dåvarande finansministern. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning besvarade 57 interpellationer. Av dessa besvarades 54 – alltså – , varav 39 med en fördröjning som översteg . Av de besvarade interpellationerna besvarades 33 efter den föreskrivna tvåveckorsperioden. Jag måste säga att det känns rätt egendomligt att den dåvarande finansministern kunde besvara bara tre interpellationer inom den angivna tiden . Det som är positivt är att vi har fått en respons från den nytillträdda regeringens tjänstemannanivå när det gäller den här ordningen. Det har tidigare gjorts en utredning om att försöka skapa en verksamhet som innebär att statsråden på förhand anmäler till kammarkansliet vilka dagar de är tillgängliga för att svara på interpellationer, och att de binder sig för detta. Vi är glada att konstatera att vi har fått det beskedet från hög tjänstemannanivå på Statsrådsberedningen om att man är intresserad av att upprätta en sådan ordning. I och med att det här betänkandet blir behandlat av kammaren förutser vi att både kammarkansliet och Statsrådsberedningen går i gång med det arbetet. Vi hoppas att redan under den här våren se förbättringar. Med dessa ord yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i betänkande nr 10. 3 (MP): Vi debatterar nu KU10, granskningen av statsrådens tjänsteutövning och regeringens handläggning, eller som vi i KU brukar säga: den administrativa granskningen. Vi är helt eniga i betänkandet, och jag vill börja med att yrka på godkännande av utskottets anmälan. I den administrativa granskningen tar vi upp frågor om hur är organiserat och hur det fungerar. Frågorna återkommer ofta . Precis som flera har sagt här handlar det om orimligt långa handläggningstider vid till exempel överklagande där en enskild riskerar att bli drabbad. upprättar listor över ärenden med långa handläggningstider, de som är . När vi har tagit del av dem kan vi konstatera att handläggningstiderna ibland är väldigt långa. I flera ärenden tar det också utan att det ens finns dokumenterade åtgärder som man ska vidta framöver. Vi från utskottet framhåller därför att det inte är godtagbart att sådana lägen uppkommer i departementen, särskilt inte när det har att göra med att personalsituationen inte är tillfredsställande. Här behöver man ha en bättre beredskap och bättre rutiner. Även handläggningstider och möjligheter att ta del av allmän handling har återkommit och tidigare gett upphov till mycket skarp kritik mot . Det har pågått ett förbättringsarbete, och vi utgår ifrån att det har påskyndats. har vi gjort en lite mindre granskning. Man ser fortfarande en del mindre brister där ärenden förekommer i departementens balansförteckningar, inte på grund av att de inte har lämnats ut utan på grund av att de inte har lagts till handlingarna. Där behöver det göras vissa uppstramningar. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning En ny fråga i vår granskning har varit granskningen av regeringens genomförandekommittéer. Här har vi kunnat hysa en viss oro för vad det är som händer när regeringen och förvaltningen i större utsträckning än vad vi i det svenska systemet är vana vid blandar ihop roller. Vi är inte vana vid att man blandar ihop roller. Här har utskottet gjort en del mindre iakttagelser, men ingenting som ger upphov till oro. Däremot tycker också jag att det finns all anledning att följa upp granskningen i takt med att EU-samarbetet utvecklas. Vidare granskar utskottet försenade interpellationssvar. Årets granskning visar att svarstiderna har blivit längre jämfört med föregående år och att andelen försenade interpellationssvar är stor. Därför är det väldigt bra att Statsrådsberedningen nu är positiv till en ordning med schemaläggning av interpellationssvar, att man testar detta och senare gör en bra utvärdering, vilket också var inne på. berättade en vän för mig att hon och hennes mamma hade löst korsord . Ett av de knepiga orden i korsordet bestod av bara två bokstäver. I instruktionsrutan stod det: Gillar att prata mycket. Lösningen kan synas lite enkel när KU nu samlas för att avlämna sitt helt eniga granskningsbetänkande till . Vi gillar att prata mycket, precis som korsordsskaparen antyder. Våra möten är betydligt längre än andra utskottsmöten, men så leder de också förvånande ofta till att vi blir helt eniga, även när det gäller att ge skarp kritik till regeringen. Vi vet att när vi klarar av att ge kritik i enighet blir den också effektiv. KU vet med sig att granskning är en central del för en bättre verksamhet, en central del i demokratin och en central del för att upprätthålla förtroendet för dem som styr. Det här betänkandet hamnar kanske inte i kategorin mest dräpande i sin kritik, men trots det vet jag att våra företrädare i läser det med stort intresse och använder sig av iakttagelserna för att göra ett bättre jobb. 4 (C): Vi har i , med hjälp av utskottets kansli, genomfört den så kallade höstgranskningen av regeringen. Det är främst en granskning av hur ärendehanteringen skötts i departementen och till viss del också hur enskilda statsråd skött sina åtaganden. En del i det har varit hur statsråden levt upp till kravet att i besvara ställda interpellationer. Vi har granskat utvecklingen av antalet tjänstgörande i över åren, bland annat hur många av dem som är politiskt tillsatta. Granskningen har främst omfattat den tid 2014, då regeringen styrde landet. Naturligtvis är det glädjande att är enhälligt i sina bedömningar av hur regeringen skött sig. En del i denna höstgranskning är en nyhet på så sätt att inte tidigare granskat hur regeringen styr och hanterar medverkan i EU-kommissionens genomförandekommittéer. Det gäller hur den demokratiska styr- och ansvarskedjan upprätthålls när tjänstemän från förvaltningsmyndigheterna i representerar regeringen i . Det handlar alltså om ifall regeringen håller ordning på vilka genomförandekommittéer som finns, vilka som är företrädare i kommittéerna, om regeringen ger tydliga riktlinjer till våra tjänstemän i kommittéerna och om återrapporteringen till regeringen fungerar. Det som funnit i den delen är positivt. slutsats är att departementen har god kunskap om arbetet i genomförandekommittéerna och att arbetet i stort fungerat väl. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsären-denas handläggning , med departementen och ambassaderna, är en stor verksamhet. En del i höstgranskning är att redovisa jämförbar statistik på hur antalet tjänstgörande utvecklas över åren. Per fanns 4 682 tjänstgörande i . Av särskilt intresse brukar vara antalet tjänstemän som är politiskt tillsatta. var antalet 172. Det är en minskning med i jämförelse med regering, som hade 190 politiskt tillsatta tjänstemän. har tidigare, med stöd av bland annat justitieombudsmännens granskningar, framfört kritik mot att kravet på skyndsamhet i vissa fall inte upprätthållits av departementen vid begäran om utlämnande av handlingar. Efter att justitieombudsmännen gjort en inspektion på har de i sin årsrapport framhållit att det är ett ambitiöst arbete som utförts vid UD vad gäller framställningar om utlämnande av handlingar. Det beröm som justitieombudsmännen ger har noterats i vår granskningsrapport. Det område som statsråden i regering verkar ha haft störst problem med har varit att i rätt tid svara på riksdagsledamöternas interpellationer. –2014 besvarades , och besvarades först efter att gått sedan interpellationerna lämnats in. Det är något bättre än perioden –2010 men något sämre än under regeringen 2002–2006. Utskottet välkomnar i betänkandet att Statsrådsberedningen vill pröva schemaläggning av statsrådens interpellationssvar i . Jag tycker att regeringen för sitt sista regeringsår, 2014, får ett bra betyg i granskning. Det har funnits välfungerande rutiner och ambitiöst arbetande statsråd och tjänstemän. Men interpellationerna kunde ha besvarats snabbare. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) § 6 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen betänkande 2014/15:KU5 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen 5 (S): Betänkandet KU5 handlar om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. I betänkandet redovisas för resultatet av den uppföljning som har gjorts , det vill säga iakttagelser och slutsatser . Betänkandet bygger även på yttranden som vi har inhämtat från andra utskott. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen handlar om att beslut ska fattas så effektivt och så nära medborgarna som möjligt. Den används för att avgöra om en fråga ska beslutas på EU-nivå eller i medlemsländerna. Det är en viktig fråga som förtjänar stor uppmärksamhet eftersom det egentligen handlar om fördelning av makt mellan de nationella parlamenten och Europeiska unionen. I samband med godkännandet av Lissabonfördraget kom de nationella parlamentens inflytande att stärkas bland annat genom den möjlighet som infördes med subsidiaritetsprövningen och möjligheten att avge en subsidiaritetsvarning. Det är viktigt att tillämpar den möjlighet som Lissabonfördraget tillskapade, att vi tillsammans med andra parlament antingen kan påverka innehållet i ett lagförslag eller till och med förhindra att lagförslaget behandlas vidare. Det är från demokratisk synpunkt viktigt att de svenska medborgarna känner att beslut som fattas inte ligger långt ifrån dem och att besluten är förankrade i den svenska vardagen. Jag ska kommentera några valda delar av betänkandet som är viktiga att lyfta fram och som vi bör fundera över. Det första handlar om kommissionens motiveringar. En brist som vi har kunnat konstatera , och som kvarstår, är kommissionens motiveringar till dess förslag, att motivera varför ett lagförslag passar bäst att beslutas på unionsnivå. Uppföljningen i betänkandet omfattar 123 subsidiaritetsprövningar som genomfördes i . I 29 av 123 utkast saknades motivering, det vill säga i av alla utkast. Det är en försämring jämfört med , då motivering saknades i av lagförslagen. Flera av de utskott som fått uttala sig i frågan har i sina yttranden till redogjort för att vissa motiveringar är bristfälliga, exempelvis ofullständiga eller alltför kortfattade, vilket såklart försvårar för de nationella parlamenten att bedöma om ett lagförslag är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller inte. Det efterfrågas i denna del ytterligare utveckling av motiveringarna. De bör vara grundligt utförda. Avsaknaden av motiveringar är givetvis inte acceptabel. Det motverkar syftet med principen och ändamålet med själva fördraget. erinrar om att kommissionen och andra förslagsställare har en absolut skyldighet att motivera sina utkast till lagstiftningsakter i fråga om subsidiaritetsprincipen enligt protokollet om tillämpningen av detsamma. Det motsatta innebär såklart ett åsidosättande av protokollet. Det återstår alltså en hel del innan kommissionen uppfyller kraven i protokollet. bör därför i sin kommunikation med kommissionen understryka vikten av att utkast till lagstiftningsakter motiveras och att motiveringarna är utförliga. Den andra punkt som jag avser att beröra handlar om kommunikationen med andra parlament. har vid upprepade tillfällen tidigare betonat värdet av informationsutbyte mellan de olika parlamenten och framhåller detta även här. Mot denna bakgrund bad utskottet i betänkandet de andra utskotten om en kommentar till ifall några kontakter har tagits med andra nationella parlament i syfte att inhämta information om pågående subsidiaritetsprövningar. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Det konstateras att väldigt lite kontakt skett mellan den svenska och de andra nationella parlamenten i EU. Jag kan förstå att det ibland kan handla om tidsbrist, med hänsyn till åttaveckorsfristen och så vidare. Men jag tror ändå att vi kan finna den tid som behövs till att kunna utveckla ett bättre samarbete än vad vi har . Om vi inte kommunicerar med andra parlament kan vi gå miste om värdefull information, men vi kan också gå miste om möjligheten att uppnå de gränsvärden som finns i fördraget och därmed kunna påverka innehållet i ett lagförslag eller till och med stoppa det. För att säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenheterna när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen krävs ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten. Denna fråga bör diskuteras i större utsträckning än vad som sker . Det är en allvarlig fråga. I den diskussionen bör vi väl också rannsaka oss själva i den svenska och titta på vad det är vi har gjort och vad vi ytterligare kan göra i vår strävan efter ett bättre samarbete i dessa avseenden. I detta sammanhang ska dock framhållas att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informationsutbyte med andra nationella parlament. En majoritet av de utskott som lämnat yttranden till har haft kontakter med denna representant och redogör för att de kontakterna fungerat väl. Detta är en konstruktiv del på vägen mot förbättring, men det är inte fullt tillräckligt för att i praktiken kunna uppfylla syftet med subsidiaritetsprövningen fullt ut. Den sista punkt som jag kort tänker beröra handlar om IPEX. När utskotten behandlat subsidiaritetsärenden har det framkommit uppgifter om att informationen i IPEX inte är vare sig fullständig eller relevant. Det görs gällande att det saknas uppgifter från en del medlemsstater, att den information som finns inte är tillgänglig på engelska och att informationen inte finns tillgänglig i direkt anslutning till beslutet. Det är flera utskott som framhåller den begränsade nyttan med IPEX. konstaterar därför att det finns en förbättringspotential i fråga om informationen i IPEX. Jag anser att IPEX borde fungera betydligt bättre med tanke på de ekonomiska och tidsmässiga resurser som investerats.