prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — Hela regeringen står bakom att driva på för att klara energiomställningen och komma fram till en situation där vi har förnybar energi i det här landet. Det tror vi är väldigt viktigt för våra konkurrensförutsättningar men också långsiktigt för vår planet. 136 (M): Näringsministern försöker på något sätt skapa bilden av att den här debatten handlar om allting och ingenting och att det bara är jag som gnäller lite. Jag tycker att jag ställer väldigt tydliga frågor i min interpellation. Det konstiga är att på de väldigt tydliga frågorna får jag absolut inget ens i närheten av ett svar – förutom om AP-fonderna. Det var ett bra tydliggörande från näringsministern att det inte handlar om att politiskt styra AP-fonderna. ekonomisk-politiska talesperson sa att nu är det att och talar ur skägget. Det svar vi nu fick är precis det vi efterfrågar. Kan inte näringsministern vara lika tydlig i svaret på min fråga? Kommer regeringen att lägga ned brunkolsverksamheten i ? Lyssnar man på den här debatten märker man att näringsministern gång på gång inte ens vill ta i den frågan. vill lägga ned brunkolsverksamheten i . vill lägga ned brunkolsverksamheten i . Kan du inte svara, , och ge ett tydligt svar? Om det nu är så att de här interpellationssvaren är regeringens gemensamma ståndpunkt, kan du då inte klargöra vad regeringens gemensamma ståndpunkt är? Kommer man att lägga ned brunkolsverksamheten i och därmed i ett slag göra sig av med 30, 40 eller kanske till och med 50 miljarder av skattebetalarnas pengar? Du står här och talar om att Alliansen avyttrade och var ideologiskt driven att avyttra statligt ägande. Vi har kvar flera statliga bolag som och , som vi förpliktat oss att inte sälja. handlar det om ifall ni ska lägga ned verksamheten utan att ens en krona betalt för det. Det är det dina koalitionspartner vill. Svara nu rakt på den frågan! 137 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att alla som läser interpellationen märker att den handlar om väldigt många olika frågor. Jag tror att det inte bara är en interpellation i den här interpellationen, utan det är en lång rad interpellationer i samma interpellation. Jag har verkligen försökt att i mitt interpellationssvar svara en del på alla de frågor som ställs i interpellationen. Det handlar om allt från och till pensionskapital. Därför har den här debatten handlat om lite allt möjligt. Det som är viktigt i detta är att vår utgångspunkt är att vi har mandat att förvalta de här bolagen. För en del av bolagen ska det ske på affärsmässig grund. Därutöver har ungefär hälften av bolagen samhällsuppdrag som ska genomföras så effektivt som möjligt. Det är i den egenskapen jag svarar, och det är därför jag svarar. Att däremot gå in och ha synpunkter på exakt hur affären om brunkolet kommer att se ut innan har återkommit med ett förslag på hur ägarstrukturen ska förändras tycker jag inte är seriöst. Det är möjligt att har en annan uppfattning, men jag tycker inte att det är seriöst att göra det. Mina uttalanden om en viss affär som skulle kunna inträffa kan påverka pris och skapa förväntningar. Därför håller jag ganska strikt på att jag tar ställning till en möjlig affär i det läge då den kommer tillbaka till regeringen för samordning. Vi har varit tydliga med vad vi vill med bolaget . Vi vill driva som bolag i en hållbar utveckling så att det blir ledande i omställningen av energisystemet. Det är det vi jobbar med inom ramen för det uppdrag som har gett till regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2014/15:614 om en effektiv miljöpolitik 138 Närings- och innovationsminister (S): har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern om hon är av uppfattningen att tyska kolkraftverk bör avvecklas i stället för att avyttras, om hon i så fall aktivt driver denna ståndpunkt i regeringen, om hon bedömer att regeringen kommer att fatta beslut om en nedläggning, vad hon bedömer att en nedläggning skulle kosta och om hon bedömer att en nedläggning är den mest kostnadseffektiva miljösatsning som samma resurser kan användas till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. beslutade att utreda olika strategiska alternativ för den tyska brunkolsverksamheten i syfte att skapa en ny hållbar ägarstruktur. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av och är således ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Regeringen välkomnar dock beslut. Om det blir aktuellt för att genomföra en avyttring som omfattar stora värden är det styrelsens ansvar att ta initiativ till en så kallad ägarsamordning. En sådan syftar till att nå ett ställningstagande som såväl styrelse som ägare kan ställa sig bakom. Min uppfattning är att ägaren kan ta ställning till en affär om brunkolsverksamhet först när den har presenterats. finns det ingen sådan ägarsamordning att ta ställning till. Regeringen har tagit viktiga steg mot att realisera ambitionen att göra ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Vi kommer att styra mot ett mer förnybart energisystem inom ramen för det uppdrag som 2010 beslutade om för bolaget. ska affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Ägaren har på årets årsstämma i utsett två nya ledamöter till bolagets styrelse i syfte att ytterligare stärka styrelsen i den strategiska ompositionering som behöver göra för att möta utvecklingen på marknaden. 139 (M): De som lyssnade på den tidigare debatten kan nog lätt få intrycket att det här är nästan exakt samma fråga. Det som är lite bättre nu är att nu är det svårt för näringsministern att inte diskutera just det som den här interpellationen handlar om, nämligen det faktum att vi har två partier här i – som ingår i regeringen och som är en del av regeringsunderlaget – som inte bara vill att ska sälja de tyska brunkolsgruvorna utan att man ska lägga ned dem. De vill alltså att värden för ungefär 30, 40, 50 miljarder – det är svårt att uppskatta exakt hur mycket det rör sig om, men någonstans däromkring – av skattebetalarnas pengar bildligt talat ska brännas upp i majbrasan. Det vill de av ideologiska skäl. De vill alltså ha ideologisk lekstuga i näringspolitiken. Näringsministern försöker undvika att svara på om regeringen kommer att göra på det här sättet. Han försöker undvika det genom att säga att han inte kan kommentera en affär förrän det finns ett konkret förslag om en affär. Man jag pratar inte, herr talman, om någon affär. Jag undrar om regeringen kommer att inte göra någon affär utan bara lägga ned verksamheten. Det behövs ingen överenskommelse med en tredje part som ska köpa brunkolsgruvorna, utan det handlar om att rätt och slätt lägga ned dem. Det är precis det som och Vänstern vill eftersom och Vänstern bedriver en ideologisk korsfararpolitik. De vill rädda världen – på ett larvigt sätt som skulle kosta enorma resurser för skattebetalarna och ge väldigt liten effekt. Det var i grund och botten det som var min fråga i den här interpellationen: Om man nu lägger ned de här kolkraftsgruvorna för säg 50 miljarder, vad får man då för positiva effekter på miljön? Skulle man inte för 50 miljarder kunna göra andra saker för miljön som skulle vara mer effektiva? Det har ju tagits fram rapport på rapport om hur man effektivast kan rädda klimatet och miljön. Ingen av de rapporterna har sagt att det effektivaste sättet är att köpa kolkraftsgruvor och lägga ned dem. Jag förstår att näringsministern inte vill svara på den här frågan, för det är en jobbig fråga. Jag är övertygad om att näringsministern tycker precis som jag, det vill säga att det vore galenskap att lägga ned kolgruvor till ett värde av 50 miljarder och elda upp skattebetalarnas tillgångar och pengar. Men näringsministern kan ändå inte svara på frågan, för han vet att hans koalitionspartner och skulle bli mycket upprörda på honom om han var tydlig med att det är galenskap, vilket jag är övertygad om att näringsministern tycker. Därför försöker han glida på formuleringarna, attackera för att han tycker att vi är för dogmatiska eller anklaga mig för att vara oprofessionell när jag ber honom kommentera en affär som inte är presenterad . Återigen: Detta handlar inte om någon affär utan om huruvida Socialdemokraterna kommer att ge vika för och och låta dem bedriva en ideologisk lekstuga med skattebetalarnas pengar. 140 Närings- och innovationsminister (S): Låt mig börja med att reda ut att inte ingår i regeringen. Det kan vi nog vara hyggligt överens om. Därmed är de inte en del av den ordning med ägarstyrning av de statliga bolagen som har ålagt regeringen att sköta. Det är alltså regeringen som sköter styrningen av de statliga bolagen och ansvarar för den. Det är inte . Att har en väldigt tydlig uppfattning i den här frågan har väl inte undgått någon. Regeringen har att hantera både bolagens styrning och utveckling och också en eventuell ägarsamordning, om den kommer tillbaka till oss. Den hanterar vi väldigt seriöst från regeringens sida. Det är lite raljant att säga: och vill rädda världen! Hela klimatfrågan är faktiskt enormt stor, och vi har ett ansvar för den. har ett ansvar, men också har ett ansvar för klimatfrågorna. Vår tids stora överlevnadsförmåga är hur vi klarar att hålla temperaturökningen under två grader. Inte minst är det mycket centralt att faktiskt komma vidare med detta i och med Parismötet. Regeringens ambition är att ska ha ett energisystem förnybar energi. har särskilt bra förutsättningar att nå detta och bygga ut den förnybara energin eftersom vi har en sådan tillgång på vatten, vind och skog. har kolkraft som en stor del av sin energiförsörjning och är mitt inne i en enorm omställning av sitt energisystem mot en högre andel förnybar produktion, vilket i grunden är mycket positivt. Men det är klart att beslut kan påverka , eller hur? Vi vet ju fortfarande inte hur lagstiftningen i kommer att se ut. Man har presenterat några tankar om det. har man sagt att man ska omvärdera förslaget och göra om det på något sätt, men vid sidan av den stora Energiewende som pågår har man sagt att kolkraften är en baskraft för . Det är dock helt klart att man måste få ned utsläppen från den tyska kolkraften för att klara klimatåtaganden och de höga ambitioner man har. Vi vet alltså ännu inte hur kommer att agera, men att det kommer att påverka verksamhet i är jag helt säker på. Oavsett hur lagstiftningen ser ut kommer den att påverka verksamhet. har dock sämre förutsättningar att hantera energiomställningen än eftersom vi här har sådana enorma förnybara energitillgångar som vi kan utnyttja. har en svårare energimix, vilket gör att det blir en svårare omställning. Det betyder att kolkraften, under en omställningstid som talar om, kommer att vara en fortsatt del av energimix. Det är inte eller som bestämmer över tysk energipolitik. Den bestämmer över. Däremot har en agenda. Jag tycker att bolaget har varit mycket tydligt med det . Inte minst vd:n själv säger: När man tittar framåt vill man göra investeringarna i förnybar energi. Det är där de nya investeringarna ska ske, både i och i andra länder. Omställningen av från att ha gjort stora investeringar i kolkraft och gaskraft i till att investera i förnybar energi är något som regeringen stöder och tycker är viktigt. Vi vill att ska vara ledande i omställningen av energisystemet. Sedan utgår hela styrningen av från det uppdrag som har gett oss, och då måste vi styra inom de ramar och regler som har bestämt. Något annat kan regeringen inte göra. 141 (M): Detta blir en lite märklig debatt. Jag tror i grund och botten att jag och näringsministern tycker väldigt lika i de här frågorna. Problemet är att näringsministern är hitskickad för att skydda regeringen mot de ganska extrema åsikter som finns i och . Alla i den här kammaren är medvetna om att inte sitter i regeringen, men är del av regeringsunderlaget. Ni i regeringen förhandlar med när ni presenterar er budget. lägger inte fram någon egen budget. Det ger makt och inflytande över regeringens politik. Jag håller helt och hållet med om att miljöfrågan är en ödesfråga, en överlevnadsfråga. Vi måste kunna säkerställa att klimatförändringarna inte blir så omfattande att livet här på jorden blir ohållbart. Jag tror att det är jättebra att bedriver ett arbete där man går mot mer förnybar energi. Just eftersom detta är en sådan ödesfråga är det också viktigt att inte slösa bort pengar, att man inte slösar resurser på ineffektiva åtgärder. Det är ju egentligen detta som min fråga handlar om. Om nu regeringen skulle göra det som och vill, det vill säga bara lägga ned kolgruvorna, skulle vi förlora 30, 40 eller 50 miljarder eller kanske mer , eftersom , precis som näringsministern påpekar, är på väg att förändra hela sin energipolitik. Man ska avveckla sin kärnkraft, och i en övergångsfas kommer då brunkolsverksamheten att värderas ännu högre, så att kommer att kunna få 60, 70 eller 80 miljarder för brunkolsgruvorna. Detta gör frågan ännu mer intressant. Ska man av ideologiska skäl bara lägga ned verksamheten och låta pengarna gå upp i rök? Jag vet att detta är en jättejobbig fråga för . Jag tror som sagt att vi är överens, men problemet är att och , som stöder regeringen, har vanvettiga åsikter i den här frågan. De ligger såklart och trycker på. Det är därför som nu i två debatter, trots upprepade frågor från min sida, inte kan ge ett rakt besked. Tänk om skulle ha sagt så här i inledningen av den förra debatten: Nej, vi kommer inte att lägga ned de tyska brunkolsgruvorna! Då hade jag sagt så här: Tack, herr talman! Jag stryker mig och drar tillbaka nästa interpellation. Då hade näringsministern kunnat åka hem, ta helg och spendera tid med sin familj i stället. valde näringsministern att inte göra det, och jag är alldeles övertygad om att näringsministern inte heller kommer att ge något sådant rakt besked , när han har möjlighet att svara. Det kommer i stället en massa slirande på formuleringarna och olika bortförklaringar och liknande, och det är för att näringsministern sitter i regering med – ett miljöparti som har fundamentalistiska åsikter inom ett antal ämnesområden, däribland detta. Man vill lägga ned brunkolsverksamhet för och alltså helt avveckla värdet på den. Jag hoppas innerligt att näringsministern ändå svarar på min fråga, ger ett rakt besked och lovar att regeringen inte kommer att göra detta. Du har två chanser, . Jag hoppas att svenska folket får svar. 142 Närings- och innovationsminister (S): De här debatterna blir lite tjatiga, men det får väl vara så. Kommer någon kolkraft att läggas ned i ? Ja, det är min bedömning. Tysk energipolitik kommer att ställa krav på minskade utsläpp från kolkraftverk i . Även om man har sagt att man vill behålla kolkraftverken kommer en tuff tysk lagstiftning på plats, som kommer att innebära att en del av de tyska kolkraftverken blir olönsamma och kommer att läggas ned. Det kan drabba eller andra bolag. Jag är nästan säker på att detta kommer att ske tack vare att man vill minska utsläppen av koldioxid, inte minst inför , där kommer att vilja visa allvar med sin energipolitik. Jag tror alltså att det kommer att stängas kolkraftverk i , för energipriserna är inte lägre, och det kommer en tuffare tysk lagstiftning på plats. Sedan blir jag lite irriterad. Det är svårt att föra en diskussion om regeringens politik om jag på något sätt indirekt ska stå till svars för att tycker att miljöpolitik är extrem. Jag tror att kan lära sig av miljöpolitik. De har varit lite mer framåtsyftande och tänkt runt hörnet när det gäller de utmaningar som står inför. Regeringen för en väldigt aktiv miljöpolitik. Vi anser att det är nödvändigt, inte bara av moraliska skäl, att lämna över en värld som fungerar bättre till våra barn. Det handlar också om att ställa om vårt energisystem så att det blir hållbart för både industrin och konsumenterna framöver. Det är inte en extrem politik att ta hållbarhetsfrågorna på allvar, utan det är en politik för att klara av att långsiktigt säkra vår energiförsörjning på ett bra sätt. Sedan kan jag tänka mig att man säger: Nej, det är just de här uttalandena som är extrema. Och så blir det en diskussion om det. Men talar vi om regeringens hållning och beslut. Jag blir lite fyrkantig, för det är inte regeringen som bestämmer om investeringsbeslut i enskilda bolag. Så går det inte till i den statliga ägarportföljen. Om vi har ett bolag som har att bedriva verksamhet affärsmässigt är det bolagets styrelse och ledning som är ansvariga för besluten. Det är så ägarstyrningen går till. Regeringen går inte in i varje bolag och hittar på affärer vare sig för eller emot. Men om ett bolags styrelse finner att det är en affär som är väldigt omfattande och som berör stora värden finns det ett tydligare krav på styrelsen än vad det gjorde före Nuon att komma till regeringen och begära en ägarsamordning. Då hamnar regeringen i en dialog om den affären. Det är exakt det som kommer att hända med den tyska brunkolen. Om det blir så att bolaget finner en ny affär som de vill presentera kommer de att komma till oss i regeringen och säga: Vi vill presentera en affär som vi tror på och som vi kräver en ägarsamordning för att komma fram till. Det är så det går till. Det är inte regeringen som sitter och hittar på affärer för de statliga bolagen, utan det är bolagsstyrelsen som ansvarar för den delen av verksamheten. Jag tycker därför att det blir märkligt om regeringen skulle hitta på affärer vare sig åt det ena eller det andra hållet. Jag trodde att var överens med oss om att det är så ägarstyrning av statliga bolag ska gå till. 143 (M): Näringsministern är återigen en skicklig politiker som mycket skickligt undviker att svara på frågan. skyllde han ifrån sig på och att man kanske kommer att ändra inriktningen på sin energipolitik så att brunkolsverksamheten blir olönsam. Det är ingen som invänder mot det. Om verksamheten inte är lönsam på affärsmässiga grunder ska den självfallet läggas ned. Det är självklart – ingen ifrågasätter det. Det jag ifrågasätter är om regeringen, oavsett vad som händer i , väljer att fatta ett aktivt beslut att lägga ned verksamheten. Det, herr talman, kan regeringen göra. Om regeringen genom säger att nu ska denna verksamhet läggas ned så kommer det att ske. Förnekar att det är möjligt att göra på det sättet? Det kan han inte göra, för det är möjligt att göra det. Det är det som denna fråga handlar om. Kommer man att tillmötesgå och krav på att lägga ned kolkraften oberoende av vad säger och på så sätt – eventuellt – bokstavligt talat elda upp statliga tillgångar i häradet runt 50 miljarder? säger att det blir lite märkligt att han ska behöva stå till svars för att tycker att har en tokig politik. var det miljöminister som jag ställde frågan till. Det är lite märkligt att klagar på att han får svara när han själv har tagit initiativ till att vara den som tar debatten. Jag gör ett sista försök, herr talman. Jag hoppas att svenska folket får ett besked. Kommer regeringen att verka för att man ska lägga ned brunkolsverksamheten i stället för att sälja den? 144 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan inte låta bli att dra lite på smilbanden åt yttrandet att det är självklart att man ska lägga ned om det sker på affärsmässiga grunder. Jag hade just en debatt med en annan moderat riksdagsledamot, som sa att det inte var självklart att lägga ned kärnkraftverk på affärsmässiga grunder, utan där skulle regeringen ingripa och stoppa ett affärsmässigt beslut likt det som rör statliga . Det är två helt olika besked i den här debatten, men det jag har försökt säga är att vi följer den ordning som har gett, nämligen att det är regeringen som ansvarar för förvaltningen av de statliga bolagen. Vi ska bygga långsiktiga värden, och vi ställer nu om mot en mer hållbar inriktning. Vi välkomnade den översyn av ägarstrukturen som har gjort av den tyska brunkolsverksamheten, och om styrelsen kommer tillbaka med ett förslag till affär kommer vi att pröva det. Det är så det bör och ska gå till, och jag hoppas att vi ska ha den ordningen också i fortsättningen. Jag tycker att denna debatt har varit intressant, men jag tycker att den speglar en viss ideologisk konflikt. säger att de tycker att miljöpolitik är viktigt, men i budgetmotioner och andra dokument i den här kammaren ser vi inte särskilt mycket av moderat miljöpolitik. Varje initiativ som handlar om energiomställning och en grön omställning av samhället blir ganska politiserat ur perspektiv, för man tycker egentligen inte att det är en lika viktig fråga. Därför uppfattas som extremt av . Jag tror dock att en framåtsyftande och långsiktigt hållbar politik på det här området kommer att vara grön och hållbar. Vi ska gå mot förnybar energi i . Det har vi alla förutsättningar att lyckas med. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2014/15:664 om insatser för att främja besöksnäringen 145 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag är beredd att ta ett samlat grepp om hållbar utveckling av destinationer och verksamheter inom svensk besöksnäring utifrån det arbete som redan bedrivs och utifrån de nordiska och europeiska initiativen. Hållbar utveckling är både en möjlighet och en utmaning för hela näringslivet, inte bara besöksnäringen. På nordisk nivå tog man därför tidigt initiativ till en nordisk miljömärkning, Svanen, som beslutades . På EU-nivå beslutades miljömärkningssystemet EU Ecolabel, eller Blomman, 1992. Syftet med såväl Svanen som Blomman är att ge konsumenter möjlighet att välja miljöanpassade produkter och att stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De här systemen omfattar flera näringar, däribland besöksnäringen. Svanen omfattar besöksnäringen i form av kriterier och en lång rad licenser för hotell, vandrarhem och konferensanläggningar. Blomman har kriterier för logi- och campingplatstjänster. Det finns även flera andra hållbarhets- och kvalitetssystem i som berör besöksnäringen, till exempel Naturens Bästa, Krav, Bra Miljöval, ISO-standarder, , EMAS, Blå Flagg, Swedish Welcome och Visitas klassificeringssystem. Hållbar utveckling är viktigt inte bara för de enskilda företagen och konsumenterna i besöksnäringen utan även för att kunna utveckla konkurrenskraftiga, exportmogna destinationer. har därför ett uppdrag att genomföra insatser för fler hållbara turistdestinationer, där , , , och Åre deltar. Destinationerna har bland annat använt Swedish Welcome och utveckla sitt hållbarhetsarbete. Detta uppdrag avslutas nu och ska slutrapporteras , då även Tillväxtanalys ska lämna sin utvärdering. Parallellt pågår diskussioner både på EU-nivå och på nordisk nivå kring hållbar turism, till exempel kring den europeiska stadgan för hållbar turism och en nordisk hållbarhetscertifiering. 146 (KD): Jag tackar för svaret. Jag tror att vi har en gemensam ingång i att vi naturligtvis vill ha en hållbar utveckling av alla branscher och näringar. Besöksnäringen har kanske en särställning, för där finns otroligt många olika typer av verksamheter. Man brukar säga att turismens grunder är att äta, resa, bo och göra. Det är precis detta som hållbar utveckling ofta handlar om. Det är transporter, vilken mat vi äter och så vidare, men vi har också boenden och inte minst aktiviteter som ska vara hållbara. Det gäller inte bara miljömässigt utan även alla de andra kriterier som brukar finnas med. Här blir det spännande. Precis som ministern har påvisat i sitt svar och som jag också skrev i och möten har det funnits en mängd olika certifieringar och märkningar. Merparten av de företag som befinner sig i svensk besöksnäring är väldigt små, och då går det inte att tillhöra alla dessa märkningar och certifieringar. Det är helt enkelt inte ekonomiskt hållbart, hur gärna man än vill. Där har Swedish Welcome kommit in som en satsning, från början med hjälp. Som omnämns här ska detta utvärderas .