prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — De matprogram om hälsosam mat som visas i tv, de som presenteras och vetskapen att motion och idrott är mycket viktigt för att kroppen och psyket ska må bättre kan inte ha undgått någon. Ändå är det oroande få som rör sig tillräckligt . av befolkning rör sig minst per dag, vilket är den lägsta rekommendationen för fysisk aktivitet. Därför är det bra att vi inom Alliansen föreslagit mer idrott i skolan och rätt till fysisk aktivitet på arbetsplatser. Då kan man starta med något som man sedan kan fortsätta med resten av livet. Lika oroande som utebliven motion är att många människor äter alldeles för mycket och fel. Föräldrar har ett stort ansvar för att lägga en bra grund till sina barns hälsa. Det gäller tandvård, kost och glädjen i rörelse och aktiviteter. Hjärt-kärlsjukdomar ökar och hör till de livsstilssjukdomar som kan förebyggas med hälsosammare livsföring. De flesta av dessa faktorer kan vi själva påverka och undvika. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra folkhälsan i är att minska tobakskonsumtionen. orsakar rökning 6 500 fall av cancer och 4 000 dödsfall i cancer. Det innebär att nästan en femtedel av alla dödsfall i cancer kan relateras till rökning. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas engagerande och angeläget. Samhällets ansvar är att ge verktyg till den enskilde och förutsättningar för att stödja den enskildes ansvarstagande genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhälleliga aktörer. Här är mödravårdscentraler, barnavårdscentraler och skolhälsovård mycket viktiga aktörer för att hjälpa och ge råd till både föräldrar och elever. Forskningen visar tydligt att grunden för en god hälsa läggs tidigt i livet och att folkhälsa och högre utbildning går hand i hand. Ett flertal mätningar bekräftar att personer med kort utbildning har sämre hälsa än de med längre utbildning. Utbildningsnivån är också tätt sammankopplad med socioekonomisk situation. Här visar forskningen att risken för dödlighet bland barn är högre i socioekonomiskt svaga grupper än i socioekonomiskt starka grupper. Här är också risken för depression och ångest avsevärt högre. En bra skola som ger alla elever individuella förutsättningar till kunskap är både på kort och på lång sikt avgörande för samhället i stort vad gäller tillväxt och välfärd men också för en bättre folkhälsa. Därför är den nya skollagen som alliansregeringen införde 2011 bra, med den nya läroplanen, kursplaner med tydliga mål och kunskapskrav, tydliga regler för åtgärdsprogram och särskild tillgång till elevhälsa. Helt avgörande för samma faktorer är sysselsättning och arbete. Att kunna arbeta, försörja sig själv och göra egna prioriteringar och val är av stor betydelse för hur vi mår. Med dessa ord yrkar jag bifall till vår reservation 1. Vi står även bakom vår egen reservation 3, men för tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till denna. 33 (SD): Vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 4 och 6. är folkhälsa temat för vår debatt. Folkhälsa har varit ett viktigt ämne, även om folkhälsoutmaningarna har varierat över tiden i takt med att samhället förändrats. Det för mig in på det faktum att de flesta människor bodde på landet och därför hade en naturlig och regelbunden kontakt med djur. Då var djur inte bara sällskapsdjur, så som de ofta är , utan till stor hjälp i jordbruket som dragdjur. Forskning visar på vilka positiva effekter umgänget med djur kan ha. Det finns flera studier som pekar på de positiva effekterna av att människor umgås med djur, effekter som kan vara både fysiologiska och psykologiska. Studier tyder på att såväl yngre som äldre som umgås med djur kan minska både medicinering och stress, då umgänget med djur sänker stressnivåerna. Framför allt äldre människor – vilka vi sverigedemokrater månar extra mycket om – som bor på äldreboenden tror vi skulle ha stor nytta och nöje av att umgås med djur. Enligt artiklar från har det visat sig att personer med Alzheimers sjukdom och andra demenssjukdomar blivit mindre deprimerade och mer aktiva genom att vara tillsammans med djur. Utöver eventuella medicinska effekter anser vi att man inte ska bortse ifrån den sällskapliga effekten och den känsla av gemenskap som kan uppstå mellan djur och människor. Ensamhet är ett stort problem för många gamla, och ett djur kan motverka de negativa effekterna av ofrivillig ensamhet. De personer som är allergiska ska inte drabbas av exempelvis att andra på ett ålderdomshem umgås med djur. Det måste vara möjligt att hitta praktiska lösningar som gör att man till exempel kan bo på olika avdelningar, alternativt att djur enbart tillåts i en del av äldreboendet eller vårdavdelningen. Vi ställer oss bakom motion 409 om djur i samhällets tjänst då vi är positiva till att man, som det anges i motionen, utreder och uppmärksammar husdjurens positiva effekter på människan, och hur de kan nyttjas mer inom vård, äldreomsorg, skola och kriminalvård. Vi sverigedemokrater vill i alla sammanhang framhålla vikten av en jämlik vård. Vi anser att det inte ska bero på var i landet man bor om man får tillgång till vård, oavsett sjukdom. På samma sätt är det med tillgången till ungdomsmottagningar. På samma sätt som vi ogillar de skillnader som finns när det gäller hur snabbt man får behandling för olika sjukdomar beroende på vilket landsting man tillhör menar vi att det inte ska vara upp till respektive kommun att bestämma om man tycker att ungdomarna ska ha tillgång till en ungdomsmottagning. Det är olyckligt att tillgången till ungdomsmottagningar varierar från kommun till kommun. Det blir alltför godtyckligt om lokala politiker, beroende på prioriteringar och budget, ska bestämma vilka ungdomar som ska få tillgång till ungdomsmottagningen och dess viktiga rådgivning och upplysningsverksamhet gentemot ungdomar. Alla som har varit i tonåren eller har barn i tonåren vet att det kan uppfattas som lite pinsamt att prata om sexualitet och preventivmedel med sina föräldrar, oavsett hur bra relation de har med sina barn. Många minns säkert att det inte var helt enkelt att ta steget att besöka ungdomsmottagningen för att diskutera till exempel preventivmedel. Steget att besöka en ungdomsmottagning ska inte försvåras av dåliga öppettider eller i värsta fall av att det inte ens finns en ungdomsmottagning inom rimligt avstånd. Ungdomar måste få den hjälp och det stöd som de kan behöva i tonåren. Sexualitet och reproduktiv hälsa är ett av de elva målområden som finns för folkhälsan. Och enligt , vars uppdrag är att främja hälsa och förebygga ohälsa, står målgruppen barn och ungdomar högt upp på folkhälsoarbetets dagordning. När den förra regeringen antog en ny inriktning för folkhälsopolitiken i sin skrivelse En folkhälsopolitik med människan i centrum fastslog man att folkhälsopolitiken skulle ha fem byggstenar för att kunna förverkligas. En av dessa byggstenar var ”start” som gäller barns och ungas uppväxtvillkor. En annan byggsten var ”stöd” för att underlätta hälsosamma val. Om man vill nå upp till målen för folkhälsan och menar allvar med att man vill främja folkhälsan genom att ge barn och unga goda uppväxtvillkor och underlätta hälsosamma val, borde ju tillgång till ungdomsmottagningar vara en viktig pusselbit. Vi anser att det bör tas fram en plan för hur nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar kan komma på plats, eftersom det är en förutsättning för att uppnå folkhälsomålen om en jämlik vård. Därför ställer vi oss bakom KD:s motion 2369. I detta anförande instämde (SD). 34 (C): Ett av de riktigt akuta hoten mot vår hälsa är den tilltagande antibiotikaresistensen. Efter många års överanvändning är antibiotikan på väg att förlora sin effekt. Bara här i uppgår antalet dödsfall till följd av antibiotikaresistens till 25 000 , och de kostnader som resistensen medför uppgår till ca . Sjukvården är helt beroende av fungerande antibiotika. Om vi inte lyckas vända utvecklingen riskerar vi att stå inför inget mindre än en medicinsk katastrof. Minskad antibiotikaanvändning är därför en av de viktigaste folkhälsofrågorna. För att få bukt med antibiotikaresistensen krävs ett målmedvetet och brett angreppssätt. har dock den rödgröna regeringen inte kommit med annat än tomma ord. bjöd regeringen in till samtal om minskad antibiotikaförskrivning, helt utan att ha några egna skarpa förslag. Vi i lyfte vid mötet fram vår rapport med tio konkreta förslag för minskad antibiotikaanvändning inom både sjukvården och djuruppfödningen. , när några av de förslagen är uppe för beslut i , kan vi dock tyvärr konstatera att regeringspartierna röstar nej. Tre av de förslag som vi i lägger fram för minskad antibiotikaanvändning handlar om ökad information i hälso- och sjukvården och tydligare krav på minskad förskrivning. Vi vill att ska ta initiativ till en global kriskommission för antibiotika. Vi måste i grunden förändra synen på hur antibiotika används och dessutom skapa en ökad medvetenhet om vilka stora risker det finns med att använda för mycket antibiotika och hur det påverkar människors liv och hälsa. Vi skulle vilja se en internationell forskargrupp med uppdrag att ta fram motsvarande en Sternrapport fast för antibiotika. Forskarna ska titta på vilka konsekvenser överanvändningen innebär. Den så kallade Sternrapporten skrevs av den brittiske ekonomen på uppdrag av den brittiska regeringen. Den publicerades och satte ett pris på följderna av den globala uppvärmningen. Den gav eko över hela världen och satte klimatfrågorna överst på dagordningen. Precis samma krismedvetenhet måste vi i världen ha även när det gäller den skenande antibiotikaresistensen. Landstingen och regionerna i landet bedriver med jämna mellanrum informationskampanjer genom exempelvis affischer i kollektivtrafiken. vill att landsting och regioner också ska genomföra informationsinsatser om riskerna med att använda för mycket antibiotika. får man bra information om bland annat infektioner och kost i de föräldragrupper som ordnas av barnavårdscentralerna. Vi skulle gärna se att information om riskerna med att använda för mycket antibiotika kan lyftas in i dessa informationsprogram på bvc. Småbarnsföräldrar är tyvärr ofta pådrivande för att få antibiotika utskrivet för åkommor där det inte alltid är nödvändigt. De är därför en viktig målgrupp att informera om att antibiotika är ett tveeggat svärd som kan innebära hälsa men tyvärr också ökad sjukdom. Det finns en överenskommelse mellan regeringen, SKL och om patientsäkerhet. Den innehåller bland annat mål om minskad antibiotikaförskrivning i landstingen. En del av överenskommelsen handlar om prestationsbaserad ersättning på inte . Det är viktigt att den här överenskommelsen får fortsätta och att den dessutom skärps för att få minskad antibiotikaförskrivning. Det är dags att världen vaknar i de här frågorna. Om vi inte tar hotet om antibiotikaresistens på allvar riskerar vi både människoliv och enorma kostnader för samhället. Från sida är vi övertygade om att antibiotikafrågan kräver både lokal och global handling. kan inte ensamt bromsa utvecklingen mot antibiotikaresistens. Men precis som i klimatfrågan kan vi vara ett föredöme och ta täten i ett målmedvetet internationellt arbete. Regeringen bör därför driva frågan om en global kommission för att antibiotikafrågan ska hamna högst upp på den politiska dagordningen. Jag vill därför yrka bifall till reservation 12. 35 (V): Jag ska inleda med att säga att jag alltid blir lika förvånad över den kollektiva minnesförlust som högeralliansen verkar ha gått in i. Vi pratar exempelvis om vad ni har gjort när det gäller antibiotika. Den här regeringen har suttit . Jag tycker att man ska komma ihåg det när man pratar om de här frågorna. Hur går det med folkhälsan i ? Det går väldigt bra, ytligt sett. Vi lever allt längre och blir allt friskare. Medellivslängden fortsätter att öka. Personer över pensionsåldern har på många sätt en bättre hälsoutveckling än yngre åldersgrupper. Men det negativa är en ökad ojämlikhet i hälsa mellan olika socioekonomiska grupper. Det handlar om klass och kön. Det är en fråga som jag kommer att återkomma till gång på gång i den här kammaren. Jag anser att den förra regeringen under sina vid makten inte gjorde tillräckligt, även om utvecklingen har pågått . Skillnaderna mellan grupper med olika utbildningsbakgrund är fortfarande väldigt tydliga. Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland dem med kort utbildning. Kvinnor med endast förgymnasial utbildning är den grupp som haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. I den gruppen har den återstående medellivslängden nästan inte ökat alls under . För kvinnor med eftergymnasial utbildning i samma ålder har dödligheten minskat . I det här finns det förstås ett socialt arv. Jag har under min korta tid i redan sagt – och det tål att upprepas – att ett ojämlikt samhälle skapar ohälsa. De sociala hälsoklyftorna är tydliga redan bland barn och unga. Vi vill med utgångspunkt i rapporten och unga 2013 – utvecklingen av faktorer som påverkar hälsan och genomförda åtgärder att ska få i uppdrag att ta fram ett förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. Vi kan inte låta barns hälsoutveckling vara så klassbunden. Vi kan med vår förskola och skola göra mycket mer. Det viktigaste är en jämlik skola som inte barn och unga faller ur – det är förödande om de gör det. Den kopplingen måste vi göra som politiker. Vi kan inte vänta in folkhälsokommissionen i de här frågorna. Därför yrkar bifall till reservation 2. Bland unga i åldern 16–rapporterar dubbelt så många kvinnor som män besvär med ängslan, oro och ångest. För båda könen, både killar och tjejer, har besvären tredubblats . Det är mycket allvarligt. av hela befolkningen lider av ångest och depression. Självmorden har också ökat, främst bland män. Hur möter vi det här? Gör vi det på ett effektivt sätt? Mycket har i och för sig gjorts – jag pratar om Miltonuppdraget, Priouppdraget och så vidare – men vi måste göra mycket mer. Det här är nämligen en tickande bomb: den psykiska ohälsan hos barn och unga. Vi måste möta unga innan de sätts in i en vårdkarusell. Vi har ungdomsmottagningar. Dem borde vi bredda. Vänstern vill tillsätta en utredning om hur vi ska ta till vara ungdomsmottagningar på ett bättre sätt. Det handlar om att fånga upp unga och möta dem på ställen där de har förtroende för dem som jobbar. Tänk er en ungdomsmottagning med kompetens i fråga om psykisk hälsa, droger etcetera! Det handlar om en öppen dörr och om att få unga män att söka hjälp . Därför yrkar också bifall till reservation 7. En behandlad hivinfektion är knappt mätbar och därmed inte heller smittsam. Man har gjort oerhörda framsteg. Men då gäller det att alla har möjligheter att testa sig. Så är det inte . Men blir faktiskt nekad att göra hivtest på vissa ställen i . Det handlar om en lättillgänglig och generös provtagning. När det gäller sjukdomar och infektioner har det varit en svårslagen stigmatisering och diskriminering av hivinfekterade. Jag vill, när jag har möjligheten, tacka alla dem som har tagit kampen mot dumhet och fördomar . Jag hoppas att vi snart är i ett läge där det inte innebär någonting att vid kaffebordet säga: Jag har hiv. Det ska innebära lika lite som att säga: Jag har diabetes. Där är vi inte . Det handlar om ett läge där hiv är som vilken ofarlig infektion eller sjukdom som helst – om den behandlas. Så är det. Ge alla ungdomar tillgång till bra preventivmedel och skydd! Då blir det mycket enklare på alla sätt. Det ska vara mer snack med ungdomar, mer öppenhet och mer verksamhet där vi talar med varandra – det räcker inte med rådgivning på nätet. Detta är bra mot både oönskade graviditeter och exempelvis klamydia, som är ett stort problem i den här målgruppen. En fråga vi måste ha ögonen på när det gäller folkhälsa är hur föräldrar ställer sig till att vaccinera sina barn i de program som finns. Jag är väldigt oroad över den lätt flummiga inställning som tydligen finns lite här och där: Lite mässling har väl ingen dött av. Det kanske är dags att göra någonting tillsammans i den här frågan. Det är nämligen väldigt allvarligt när föräldrar tar in kunskapen via nätet. Vi kan snabbt hamna i en ganska svår situation i . Genom andras ovetenskapliga hållning till vaccinationer kan barn smittas. Det kan bli små epidemier. Det ska vi ha koll på. Genomgångar av all befintlig forskning om ojämlikhet och hälsa visar tydligt att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. Det behövs en nationell hälsokommunikation med ett tydligt syfte att minska ojämlikheten i hälsa och med en specifik riktning till kvinnor. Att kommersialisera vård och omsorg har inte heller inneburit en bättre hälsoutveckling för dem som behöver en tillgänglig och offensiv hälso- och sjukvård. Vi vill i stället fokusera på förebyggande hälsoarbete med en satsning på vårdcentraler, särskilt i socialt utsatta områden, där ohälsan är mycket stor. Vi vill alltså yrka bifall till reservation 2 och reservation 7. 36 (FP): Som folkpartist anser jag att det är viktigt att alla individer kan påverka sin hälsa genom att göra välgrundade val. Individen har ett eget ansvar för sin hälsa och sin livsföring. Det är grundläggande för oss i att individen har möjlighet att själv bestämma över sitt liv. Politikens uppgift är att stödja och skapa goda förutsättningar för dessa val. Sjukvårdens uppdrag är att erbjuda råd och stöd som kan förebygga sjukdomar och motivera till en positiv livsstilsförändring. Det är viktigt att påpeka att politiken ska hjälpa och stödja individen till ett hälsosamt val, inte bestämma över individens val. Men det behövs även kunskap för dem som jobbar inom vård- och omsorgssektorn. Än , , förekommer det att hbt-personer, det vill säga homo‑, bi- och transsexuella personer, möts av fördomar och okunskap från samhällets sida. För att hbt-personer ska kunna känna sig trygga i mötet med myndigheterna anser vi att det behövs ett kompetenslyft när det gäller hbt-frågorna. Det ska rikta sig till de personer som jobbar inom kommun- och landstingssektorn. Att man jobbar med integrering av jämställdhetsfrågor är självklart. Vi anser att det borde vara lika självklart att jobba med hbt-integreringen. Detta skulle innebära att alla känner sig välkomna och bemöts med respekt, oavsett sin sexuella läggning eller könsidentitet. Jag vill också passa på att nämna något om informationsplikten vid hivinfektioner. Där benämns hiv som en venerisk sjukdom. ändrade man lagen, och man avskaffade det begreppet och införde i stället två nya kategorier: smittsamma sjukdomar och allmänfarliga sjukdomar. Hiv innefattas i begreppet allmänfarlig sjukdom med informationsplikt och förhållningsregler, detta i syfte att hindra smittspridningen. I förarbetet till lagändringen 2004 står det dock att läsa: ”Om något botemedel upptäcks som innebär att den smittade kan bli smittfri, kommer detta självklart att ändra synen på när smittsamhet föreligger. Detsamma blir förhållandet om man skulle finna att infektionen, oavsett om något botemedel finns att tillgå eller ej, inte är smittsam under vissa perioder.” Den medicinska utvecklingen har gjort stora framsteg. Förbättrade behandlingsformer har lett till att många hivpatienter inte längre har några mätbara virusmängder. har också fastslagit att överföringsrisken vid sexuella kontakter är mycket låg för de individer som lever med hiv och har en fungerande och kontinuerlig behandling. Därför anser vi folkpartister att det behövs en ny översyn av smittskyddslagen. Där bör ingå att analysera förhållningsreglerna om hiv som läkaren ger sina patienter och den så kallade informationsplikten. Utgångspunkten för detta ska vara att ska fortsätta ha ett smittskyddsarbete i världsklass och att varje människa ska ha rätt att bemötas med respekt och värdighet. Härmed, herr talman, yrkar jag bifall till motion 2316, yrkande 2 och 5 av med flera. Det innebär bifall till reservation 9 och 11. 37 (KD): Vi har redan hört en hel del i debatten om folkhälsa om hur glädjande det är att vi lever och hur viktigt det är att var och en av oss ska ha möjlighet och förutsättningar att ta ansvar för en fortsatt utveckling som innebär att vi inte bara lever utan att det också är fler friska år som läggs till våra liv. För mig som kristdemokrat finns det mycket i det här betänkandet som är viktigt. Precis som med det förra betänkandet finns det ändå ett visst hopp om att den nuvarande regeringen fullföljer en del av det viktiga arbete som vi under kristdemokratisk ledning satte igång. Jag skulle framför allt vilja fokusera på ett par saker. Något som är en av de absolut svåraste utmaningarna av det som omfattas av det här betänkandet är självmordsprevention. Självmord är fortfarande den vanligaste dödsorsaken för unga personer mitt i livet, i livet då vi absolut inte ska behöva dö, varken av sjukdom i form av depression eller på grund av något annat. När ett barn eller en ung person väljer att avsluta sitt liv på grund av att samhället inte har funnits där och stöttat tillräckligt mycket måste vi erkänna att vi som samhälle har misslyckats. Vi måste bli mycket bättre på att förebygga självmord. Därför satte den regering där ingick också igång ett väldigt omfattande arbete för att lära oss mer och för att bättre försöka förstå vad det är som gör att unga människor, och självklart också människor senare i livet, väljer att avsluta sitt eget liv. är det omfattande psykisk ohälsa som ligger bakom. Man har förlorat hoppet. har vi inte riktigt vågat prata om självmord av rädsla för att om vi pratar om det så ökar det. Vi vet nu att det inte är så. Vi måste våga prata om det, och vi måste våga se dem som mår dåligt så att vi kan hjälpa dem. Jag hoppas att regeringen verkligen tar tag i det som har kommit fram i de inledande studier som vi har gjort och att man tar till sig inte minst av det som presenterade . Vad är det vi behöver? Jo, det är mer kunskap och även kunskap om hur vi ska implementera den kunskap vi har. Hur ska vi sprida dem till alla de instanser som är inblandade? Hur ska skolan kunna se och uppmärksamma? Hur kan vi stötta föräldrar som märker att deras barn mår dåligt men känner att de inte når fram? Hur kan vi bli bättre på att möta barn och ungdomar vid ungdomsmottagningarna, något som för övrigt är en otroligt viktig verksamhet som behöver finnas på fler platser med bättre öppettider och motsvara de behov som ungdomar har? Hur bemöter vi den hopplöshet och den desperation som människor har när de kommer till vården? Hur ser vi till att vården kan ge dem det de behöver för att orka fortsätta leva? Det är klart att här finns ett särskilt behov hos dem som bemöts med fördomar. Flera har nämnt hbt-personer som fortfarande möts av fördomar och inte uppfattar att deras behov tas på allvar. Det är viktigt att man ger dem ett bra bemötande på ungdomsmottagningen och i skolan. En annan grupp som jag vill lyfta fram är personer med just psykisk ohälsa. Det är viktigt att man ska våga säga: Jag har hiv. Men det är också viktigt att man ska våga säga: Jag lider av manodepressivitet. Jag har en bipolär sjukdom. Få saker är så stigmatiserande i vårt samhälle som att säga att man lider av psykisk ohälsa. Vi måste våga prata om det, för det är inte någonting någon har valt. Det är någonting man drabbas av, precis som cancer eller någon annan fysisk sjukdom. För att komma till rätta med den psykiska ohälsan måste vi våga prata om den och ta bort stigmat kring den. När man lyssnar till låter det som om vi inte gjorde någonting på det här området. vill belägga oss andra med kollektiv minnesförlust, och det är väl kanske inte riktigt där det är. Men det här är svåra områden. Det är områden där vi nog aldrig kommer att nå riktigt ända fram. Ändå måste vi ha ett engagerat arbete.