prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — En livsmedelsstrategi ska bäras av hela landet, och man kommer att kunna lämna förslag från lokal och regional nivå från det offentliga, privata och civila samhället. Vi socialdemokrater har ett stort engagemang för att hela ska leva. 88 (M) replik: Jag tänkte fundera lite över – inte kilometerskatten, även om jag vore tacksam om jag kunde få ett svar – de försök som har gjorts när det gäller tunga lastbilar. Det är en viktig fråga för landsbygden där det sker mycket transporter, speciellt inom skogsnäringen. Landsbygdsminister sa i en intervju för Skogsindustrierna att 100 hade tittat på försöket i . De åkte hem till och fattade beslut. Det behövs lite finsk sisu. Varför har landsbygdsministern och regeringen totalt tappat sisun att se till att vi kan nyttja 74-tonslastbilar? Det gör att det blir färre lastbilar på vägarna, lägre utsläpp och ökad lönsamhet. Det finns många plus. Vidare kör dessa lastbilar på ställen där det inte finns järnväg. Det finns alltså en rädsla för att järnvägstransporter ska föras över till lastbil. Men det är inte aktuellt. Vi ska komma ihåg att av alla transporter med lastbil är kortare än . När bedömer att det kan bli verklighet med lastbilar med en totalvikt på ? 89 (S) replik: Exakt när och vilket beslut som ska fattas kan jag inte svara på . Men jag vet att frågan bereds av regeringen. Jag kan hålla med om att det blir miljöeffekter och färre lastbilar på vägarna med större lastbilar. Exakt när förslaget kommer kan jag inte svara på . 90 (M) replik: Jag har också några funderingar över de höjda skatterna. Hur kan de hjälpa svenskt jordbruk att bli en exportör? Jag och tror att det är en framgångsväg att se till att jordbruket blir konkurrenskraftigt. För egen del tycker jag att det var ett bekymmer att inte tittade på frågan om skatterna. När man pratar om konkurrenskraft är skatter en viktig del. Det var en brist i utredningen. Vi får se vad som kommer fram när utredningen presenteras. Jag hoppas att det finns en liten del civil olydnad hos utredaren och att man har tittat lite bredare än vad direktiven har angett. Låt oss göra en jämförelse med . Jag skulle vilja se på svenskt jordbruk på samma sätt. Det ska vara säkra och trygga livsmedel med en stark position på vår hemmamarknad, men precis som vi kan köra andra bilar än ska vi också kunna äta annat än svenska livsmedel som många utanför våra gränser kan äta svenska livsmedel. Jag tror att det är fullt möjligt med hjälp av bra reklam där det framgår att våra livsmedel håller hög kvalitet. Då kan vi inte beskatta svenskt jordbruk till döds med kilometerskatt, handelsgödselskatt och höjda arbetsgivaravgifter. Det var vackra ord i regeringsförklaringen. Vi hörde också vackra ord i inlägg, men i praktiken följer Socialdemokraterna och en politik som kommer att slå mot jordbruk och landsbygdsföretagande. Finns det någon kompensation som Alliansen inte känner till ? 91 (S) replik: Det är väl ingen nyhet att alltid har varit oroliga över de miljöstyrande skatterna. kan jag ställa en motfråga till . är det parti i Alliansen som har sagt att man inte vill ta bort överskottsmålet. Det innebär att man behöver spara 40 miljarder. Hur ska de intäkterna tas in? måste 75 miljarder sparas om överskottsmålet inte tas bort. Sedan var det frågan om direktiven till . Det var inte den nuvarande regeringen som lade fram direktiven, utan det var regering. Du får själv ta på dig att den bristen inte togs med i utredningen. 92 (MP): Vi har fått höra mycket om att är ett land som håller på att glida isär. Jag kan bara understryka detta. Det är inte bara fråga om inkomstklyftorna där de rika blir rikare och de fattiga blir fattigare, utan det är också fråga om demografi där landsbygd och stad ställs mot varandra och där staden ofta blir vinnare och därmed norm. Det finns inget land i där urbaniseringen, alltså flytten från landsbygd till stad, går fortare än i . Det är resultatet av borgarnas politik . Att människor är rörliga och flyttar på sig är inte fel i sig. Alla får bo och leva var de vill. Det är i sig fantastiskt. Men det blir fel om flytten görs därför att man känner hopplöshet och för att det inte finns något kvar hemma. Det får inte heller vara så att man känner att om man stannar kvar blir man sedd som den som inte har lyckats. Då är det fel. Vi måste höja landsbygdens status och inse värdet av landsbygden. Vi behöver en levande landsbygd. Det är där maten vi äter framställs. Det är där materialet till våra hus växer. Det är där den förnybara energin produceras. Det sker , har skett förr och ska ske . Annars blir det förödande för hela tillvaron. Livet på landet är också så mycket mer än bara produktion, avkastning och framställning av produkter som får samhället att rulla. Landsbygden är inte bara en produktionsenhet som ska förse människor med varor. Det är också vidunderligt vacker natur, myllrande mångfald och bedövande tystnad. Landsbygden är skogspromenader, kajakturer och kanske nu beskådande av myrors flit i stacken. Det är känslan av att slippa stadens stress och att få gå i egen takt, att djuren växer, att träd blir ved eller att få undervisa en liten klass. Det kan vidare vara att köra sopor, vara distriktssköterska eller försäkringsmäklare. Anledningarna till att man har valt att bo där man bor är nog lika många som det finns människor som bor där. Det måste dock finnas vissa förutsättningar för att kunna leva, bo och verka i ett modernt samhälle. Där har politiken en roll att spela. Landsbygd är så mycket mer än bara skog och jordbruk. Det måste finnas ett levande samhälle över hela spektrumet. Vi behöver sätta på oss landsbygdsglasögonen och se hur våra politiska beslut påverkar samhället inte bara fördelningspolitiskt i kronor och ören eller hur det slår mellan könen eller utsatta grupper. Vi behöver också se våra beslut utifrån en regionalfördelningsmodell. Det handlar inte bara om frågor som uppenbart handlar om landsbygd; mjölk, skog, jordbruk och träd. Nej, det handlar om alla frågor. Ändrade bankregler kan ge stängda kontor i byn. Oj, vi tänkte inte på det! Ändring av regler för försäkringsbolag kan ge stängda kontor i byn. Vi får inte säga: Oj, vi tänkte inte på det! Det håller inte. Vi måste se på hur våra beslut påverkar hela . sa tidigare att behöver se över sin landsbygdspolitik. Jo, vi har märkt det. Det har aldrig funnits så många statligt anställda som just . Trots det har det aldrig funnits så få statliga jobb utanför storstäderna. 14 000 statliga jobb försvann utanför städerna vid makten. kan inte förlora fler statliga jobb. Därför är jag glad att ingå i en regering som har parollen att ska hålla ihop. För att lyckas med detta behövs en landsbygdspolitik som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar. Jag kan inte gå händelserna i förväg och sia om vad som kommer att hända, men jag tror att regeringens livsmedelsstrategi, och utredningen strategi för regional tillväxt och attraktionskraft, som kommer , kommer att ta upp satsningar på lokala servicepunkter, utbildning i hela landet och infrastruktursatsningar på såväl bredband som kollektivtrafik. Vi behöver också ett rikt kulturliv och måste underlätta för ideella krafter att agera. Ta en sådan sak som när vi nu ställer om till förnybart. Där kommer landsbygden att spela en avgörande roll. Vi kommer att ha biogasanläggningar, använda skogsråvara och anlägga vindkraftsparker. I det målet ingår inte bara att vi får ren energi och ställer om till ett hållbart samhälle. Vi kommer också att få många gröna jobb, och många av dem kommer att finnas på landsbygden. Ta till exempel byggandet av en vindkraftspark. Många av de stora vindkraftsparkerna kommer att finnas i glesbygdskommunerna och landsbygdskommunerna. Det ger många arbetstillfällen. Men då måste det göras rätt. Säg att det kommer en massa glada anläggningsarbetare till en kommun där det ska byggas en vindkraftspark. De har ett tvåårigt kontrakt. Vissa av dem kommer att få vara kvar eftersom det behövs underhåll . är , så man vill ta med sig familjen. Men hur ska det gå till? Det måste finnas en skola att gå i, det måste finnas en affär att handla i och det måste finnas något att göra . Finns inte det blir det lätt sovstäder, baracker och pendlare. Den gamla borgerliga politiken har raserat mycket av den här infrastrukturen, som så väl behövs. Var sjätte landsbygdsskola och var tionde biblioteksfilial har stängts. Det får inte bli fel. Vi måste se till att landsbygden blir någonting att leva i och inte bara någonting att titta på, åka ut i och vara turist i. Vi måste kunna leva på landsbygden. Därför måste vi arbeta aktivt för landsbygdspolitik som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar, och jag har gott hopp om att med den här regeringen kommer att ge lysande resultat. I detta anförande instämde (MP). 93 (SD) replik: Oj, vad sugen jag blev på att diskutera vindkraft nu när du började dra igång, ! Men det var inte det jag hade tänkt replikera på. Du talar mycket väl, men jag vill kommentera en sak. Många är besvikna efter förra veckans så kallade högnivåmöte med landsbygdsministern om mjölkkrisen. Inga löften från regeringen kom ut av mötet. Resultatet blev ett förslag till åtgärder som branschen och bankerna ska stå för. Visserligen hade landsbygdsminister före mötet ställt i utsikt att de kommande dieselskattehöjningarna för lantbruket skulle kunna ställas in. Det är förvisso ingenting som hjälper i den akuta krisen, men det var ändå en positiv signal. Men knappt hade ministern uttalat detta i förrän regeringspartnern, i det här fallet , snabbt gick ut och sa nej. Man protesterade totalt. Det verkar som om landsbygdsministern, som jag upplever som pragmatisk i det här fallet, står extra långt från idealisterna i . Kan det bero på att faktiskt saknar en konstruktiv landsbygdspolitik? står fast vid kostnadshöjningar för landsbygden. Man talar om höjd dieselskatt, om återinförd skatt på handelsgödsel och om vägslitageskatter. Det vore intressant att få svar på frågan vad vill göra för att hjälpa mjölkbönderna genom krisen. I det jag har sett finns inte de förslagen. används också miljömålen som argument för särskatterna, men ett miljömål som det oftast talas tyst om är ett rikt odlingslandskap. Vid utvärderingen visade det sig att vi har en negativ utveckling. Vi minskar, och orsaken är uppenbar: Animalproduktionen minskar stadigt i . Hur ska det här målet kunna nås, och hur ska vi kunna vända utvecklingen om vi inte får några åtgärder? 94 (MP) replik: Att det inte gjorts någonting åt mjölkkrisen tror jag är fel. Man har haft ett högnivåmöte. Mjölkbönderna via LRF Mjölk har uppvaktat utskottet. Det är väl få som har haft den utväxlingen om sina problem. Det visar ju tydligt att hela utskottet har ett stort och starkt engagemang i den här frågan. Även vår landsbygdsminister har talat väl om den. Att möta kriser med att gå tillbaka till gamla metoder, använda fossila bränslen och underlätta sådant är inte rätt väg att gå. Vi ska komma framåt med konkurrenskraft och framför allt se till att vi får avkastning på våra svenska produkter som har de miljökrav och den höga svansföring som vi har när det gäller djurskydd. Det är dit vi måste komma. Jag tror att både livsmedelsstrategin och konkurrensutredningen kommer att komma med många kloka förslag om hur vi ska göra som vi får titta på när de kommer. Det är fel att skulle vara fientligt inställt till det här. Vi vill ha fler betande djur. Vi ser miljönyttan som de gör. Vi vill ha en god djurhållning med mycket djur i och ett levande, öppet landskap. Vi ser också att den ekologiska odlingen ger ett ökat växt- och djurliv för miljömålen, god vattenkvalitet och så vidare. Jag ser inte att det inte skulle gå ihop. 95 (SD) replik: Tack för ditt svar, ! Du nämner möten, utskottet och så vidare. Men det här handlar om vad vill. Jag ställde en konkret fråga: Vad är det för konstruktiv landsbygdspolitik som kan prestera? Då krävs det mer än att ni nämner att ni ska öka den ekologiska produktionen. Jag är själv ekologisk lantbrukare, men detta gäller oavsett om vi plockar med den produktionen. Vi har konventionellt, ekologiskt och andra former av lantbruk. nämner också de fossila metoderna och att gå tillbaka till dem. Men det finns inga andra alternativ för bönderna . De kan inte börja tanka rapsdiesel direkt och köra sina traktorer på sådant till . Det finns varken bränsle, ekonomi eller metoder för att kunna använda det . Det är den konkreta verklighet som svenska bönder, framför allt mjölkbönder, lever i. Det finns också ett övergripande mål. Jag nämnde miljömålen och hur allvarligt det är att det rika odlingslandskapet minskar. Jag beskyller verkligen inte för att vara fientligt mot landsbygden, men det krävs mycket mer. Det övergripande målet när det handlar om generationsmålet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att öka belastningen på miljön utanför landets gränser. Hur ska det målet kunna nås om svenskt jordbruk fortsätter att backa? Vi fortsätter ju att flytta våra miljöproblem någon annanstans, till en annan produktion där vi inte har kontroll. Hur kan det vara positivt för svenskt jordbruk och svenska miljömål? 96 (MP) replik: Tack, ledamoten! Det är ju det jag säger: Vi kan inte backa tillbaka till gamla metoder för att lösa kriserna. Vi måste gå framåt. Det finns andra saker. Vi har biogasanläggningar där bönder har gått samman och använder restprodukterna för att gödsla på gården. Det finns massor av sådana lösningar. Vi har också konkurrenskraftsutredningen som kommer , som säkert också visar på en massa goda initiativ. Jag kan inte riktigt se fog för kritiken i det hela. Vi kommer att komma framåt i det här. 97 (M) replik: Jag tycker att höll ett mycket inspirerande anförande om landsbygden. Det är klart att kan en hel del om landsbygdens villkor. Bekymret blir när politik ska sättas i sjön. Den kommer att slå hårt, enligt min uppfattning: höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, återinförande av handelsgödselskatt, kilometerskatt, motstånd mot 74-tonslastbilar, motstånd mot En trave till, alltså lastbilar som är lite längre och kan bära med sig mer last. Det är en jättestor klimatåtgärd i positiv bemärkelse; ändå är motståndare till det. Det är sådant som skulle betyda väldigt mycket för landsbygden, där ofta skogen växer. Problemet kanske inte är att skogen växer, utan problemet är att hålla åkrar öppna. Den dag vi inte har lönsamt jordbruk eller mular som ser till att buskar och sly hålls borta, då kommer skogen tillbaka utan att vi behöver göra något alls. Därför är det viktigt att vi har ett lönsamt jordbruk och ser till att det är lönsamt att bedriva verksamhet på åkrar. Det är det bästa sättet att se till att vi har öppna landskap. En fråga: Hur ska höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, handelsgödselskatt och kilometerskatt och motståndet mot effektivare lastbilar som kan ta mer last från skogen hjälpa svensk landsbygd? 98 (MP) replik: Den politik som förespråkar innebär att vi ska leva med fossila bränslen och köra allt på lastbilar. Det som har varit är höjda avgifter på järnvägstrafik. Det är stora lastbilar som tar gods från järnväg, och sedan klagar ni på att det inte finns järnväg. Det är ju därför att godset har försvunnit från järnvägen. Vad vi behöver är en omställning från det fossila och miljövidriga sättet att transportera saker till ett miljövänligt sätt, som tågtrafik är. Vi behöver en järnvägssatsning. Med en kilometerskatt kan vi också se till att växla över gods från lastbil till järnväg. Det är spännande att ofta verkar veta mer om hur kilometerskatten kommer att vara konstruerad än de som har lagt förslagen. Vad jag vet finns det inget färdigt förslag. Där det finns möjlighet att använda järnväg i stället för lastbil måste det självklart vara dyrare att använda lastbil. Men där det inte finns järnväg måste det vara en annan, differentierad taxa. Grejen är att vi ska styra över till de miljövänliga och klimatsmarta transportmedlen från de gamla, fossila. 99 (M) replik: Jag tror att sätt att införa kilometerskatt kommer att bli otroligt svårt att få igenom, med de EU-regler som gäller, med statsstödsregler och liknande. Jag bor själv på landsbygden. , när jag och hustrun flyttade till hennes föräldrahem, fanns det fyra livsmedelsbutiker i vår närhet. finns ingen av dem kvar. Tack och lov finns skolan kvar. Det tror jag faktiskt är viktigare för att få barnfamiljer och andra att flytta ut. Man kan nog tänka sig att åka en liten bit – man jobbar kanske ofta någon annanstans – och fixa hem sin matkasse, men man kanske inte vill sätta sina barn på långa bussresor. Det är viktigt att vi kan utveckla våra byskolor och hittar olika sätt att se till att man kan ha fjärrundervisning och liknande i vissa speciella ämnen för att ha goda pedagoger. Bredband är något som är ett sorgligt kapitel även där jag bor. satsade vi åtskilliga hundra miljoner av statliga skattepengar och EU-medel, och , efter vissa turer, äger systemet, och släcks det ned på många håll och kanter, bland annat där jag bor. Banken vill att vi ska sköta allt via datorn. Men det finns tillfällen då näten ligger nere, så att man måste åka till sin arbetsplats för att betala räkningar. Det är fullständigt oacceptabelt. Det måste bli hög fart på utbyggnaden, och jag hoppas verkligen att de 3,25 miljarder som alliansregeringen avsatte till landsbygdsprogrammet kan godkännas av så att det kan börja användas, för det är jättebråttom att vi får rulla ut ett nytt nät. Tack för en bra debatt! Jag hoppas att de skatter som vill införa inte blir verklighet. 100 (MP) replik: Tack, ledamoten ! Jag kan bara hålla med. Jag är själv med i en fiberförening och är inne utan bredband hemma och använder mobiltelefonen som modem, och då bor jag inte så långt ut i skogen som jag tror att du gör. Självklart måste vi få upp hastigheten. Det är viktigt att vi har en infrastruktur inte bara när det gäller kommunikationer och hur vi tar oss fram fysiskt utan att vi också ska kunna jobba, utbilda oss och så vidare. Jag hoppas verkligen att vi kommer att jobba med det , kanske tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU6 101 (M): ska vi diskutera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 6, Fiskeripolitik. Där har vi 28 motioner som gäller regelverket för fiske, ålfiske, laxfiske, redskapsanvändning med mera. Jag tänkte börja med ålen. Vi har en förvaltningsplan för ål. Det är bra – det ska vi ha. Men ofta sägs och skrivs det som om det endast är fisket som är ett hot mot ålen. Ålfisket har minskat drastiskt, och uppgår fisket till omkring . Antalet ålfiskare har minskat och uppgår till strax över 200. Jag skulle alltså vilja påstå att det finns fler och andra stora hot mot ålen än fisket. Vi har till exempel många kraftverk, och de är ett hot mot ålen. Det är bra att vi har en förvaltningsplan. Men vi måste se till att arbeta även med de andra hoten mot ålen. Det är också bra att det finns en överenskommelse mellan staten och kraftbolagen om att försöka motverka åldöden i kraftverken. Det gäller att följa upp vad som händer här. Antalet prioriterade vattensystem i den överenskommelsen uppgår till elva. Det finns också exempel på små kraftverk där det sker en frivillig skonsam drift, och det finns även exempel där man samlar upp ålar och kör dem i tankbil förbi verket och släpper tillbaka dem. Det är bra, och det är bra att det utgår bidrag för dessa åtgärder. Det pågår försök i ett fåtal av drygt 2 000 dammar. I detta arbete måste takten öka, kan man tycka. Målet 2010 var att , det vill säga , 2015, skulle av de ålar som växer upp i vatten uppströms kraftverken kunna nå haven levande. Man kanske till och med skulle kunna stanna turbinerna när man ser att det är en stor ålvandring. Jag betvivlar att vi har nått målet om 40 procents överlevnad, men det borde åtminstone följas upp ordentligt. Jag förutsätter att Havs- och vattenmyndigheten gör det. Myndigheten har ju även i uppdrag 2015 att se över förvaltningsplanen och vid behov revidera densamma. Det finns alltså flera olika möjligheter att förbättra villkoren för ålen, om bara viljan finns. Det handlar således inte bara om att minska fisket. Jag vill också nämna skarven – eller ålakråkan, som vi i söder säger. De fåglarna tar stora mängder ål. Tillstånd att jaga ålakråka kan sökas, men det är fyllt av krånglig administration och blanketter, och många upplever det som att man blir motarbetad och att jakten på ålakråka försvåras. Det är uppemot tio olika blanketter som ska fyllas i, och det är långa handläggningstider. Det är bra att Havs- och vattenmyndigheten via regleringsbrev har fått i uppdrag att mot bakgrund av kommissionens utvärdering av den nationella förvaltningsplanen analysera behovet och vid behov föreslå en revidering. En rapport ska lämnas . Jag ser fram emot den. Det finns i ett generellt förbud mot ålfiske, men det finns undantag om man har haft tillstånd att fiska ål. Men det beviljas inte automatiskt vid till exempel arv och överlåtelse. Längs delar av finns så kallade åldrätter, som innebär ensamrätt på ålfiske. Dessa kan säljas eller ärvas – men inte de ålfiskerätter som är förknippade med större värdet av de åldrätterna. I , som infördes i svensk lag 1995, anges att vad avser egendomsskydd av såväl äganderätt som arrenderätt kan en invånare tvingas tåla inskränkningar endast när det krävs för att skydda allmänna intressen, till exempel för att skydda utrotningshotade djur. Så långt är allt gott och väl. Men lagstiftningen säger också att man ska följa proportionalitetsprincipen, det vill säga den princip som säger att staten inte får använda mer ingripande regler än vad som krävs med hänsyn till ändamålet. Det står då mellan det allmännas intresse av att skydda ålen och den enskildes rätt att fiska ål. Med tanke på att antalet ålfiskare är nere i runt 200 och att många av dem inte fiskar i så stor omfattning samt vad jag tidigare nämnt om kraftverk och ålakråkor kan man undra om denna proportionalitet följs. Ålen är hotad. Vi måste arbeta på att fortsätta att skydda den. Men det finns andra, fler och kanske större hot mot ålen än våra drygt 200 ålafiskare. Vad gäller laxfiske är det viktigt att det svenska fisket har samma regler som andra EU-länder i samma område. Som det är nu kan det finnas tyskt och danskt fiske i områden där svenskar inte får fiska, och sedan kan fisken ändå landas i . Det blir som att utestänga svenska fiskare, och om inte de konkurrerar på samma villkor har vi samma problem som gäller på flera områden inom det svenska jordbruket. Laxen hotas också av sälen, som har ökat i antal och uppgår till minst 50 000 individer. Dessa individer äter fisk, och de äter gärna lax. Varje säl äter sex till fisk . Skulle varje säl äta bara en lax blir det mer än vår laxkvot. Det är bra att vi även har en förvaltningsplan för säl, men det gäller också att se proportionerna i konsumtionen. Havs- och vattenmyndigheten fick av alliansregeringen i regleringsbrevet 2014 i uppdrag att redovisa statistik avseende sälpopulationen. Rapporten lämnades och visade på en kraftig ökning av antalet sälar. Om det svenska laxfisket minskar finns det en tydlig risk att vi importerar lax från andra länder, som kanske inte skyddar laxen lika ambitiöst eller som ökar sitt odlande av lax med allt vad det innebär. Detta är mycket globala frågor. Det betyder att om har hårdare regler än sin omvärld slår vi ut våra inhemska näringar. Effekten blir då att vi importerar mer fisk, kött och andra livsmedel. Vi lär ju inte äta mindre. Då kan effekten bli att vi äter mer fisk som är fiskad på ett ur svensk synpunkt inte hållbart sätt, kött som kommer från djur med till exempel sämre djurskydd och spannmål som kan vara besprutad med medel som ej är godkända i . har inget av våra mål nåtts på global nivå. Det är bra att har ambitiösa mål och att vi driver dessa mål i EU.