prot · H209111 · 2015-06-08 00:00:00 — Det är viktigt att vi tar ansvar för miljön och att vi på olika sätt försöker styra från transporter som är dåliga för miljön och som riskerar att öka klimatutsläppen mot transporter som är bättre för miljön. För att göra järnvägstrafiken och sjöfartstrafiken, som ju är miljömässigt bättre, mer konkurrenskraftiga, är det viktigt att vi också kan ta ut olika former av skatter på de transporter som är allra sämst för miljön. 57 (SD): Jag noterar i ministerns anförande att hon bara talar om tunga lastbilar. Men min fråga handlade inte om några specifika fordon. Det kör även personbilar på våra vägar, och de nämns ju inte alls i svaret. Det jag befarar är precis det jag får höra i svaret, nämligen att det handlar om en evig väntan. Att gör en utredning kan jag köpa, men hur ska denna utredning ta? väntar vi på en vägslitageskatt. Ingenting säger att inte detta också kommer att hamna i långbänk, precis som Backaundantaget. Jag hoppas att ministern gör allt hon kan för att justera detta. Det handlar om skattepengar som ska in för att bygga vår infrastruktur. Jag ska inte säga så mycket mer om detta, utan jag väntar mig ett svar. 58 Finansminister (S): Det är alldeles korrekt att det i huvudsak är tunga lastbilar som har olika former av transpondrar och som sedan kommer att omfattas av vägslitageskatten. utgör de en inte oväsentlig andel av den utländska trafiken i , och det är också när det gäller de tunga lastbilarna som det kommer att vara lättast och viktigast att få upp den andel som betalar trängselskatt. Vad gäller Backaundantaget är det inte så att regeringen inte har gjort någonting. Vi har skickat ut en ny promemoria på remiss för att få in remissinstansernas synpunkter. Den förra promemorian och det förra förslaget fick tung kritik av några av de tyngsta remissinstanserna, till exempel både och Transportstyrelsen, för att det inte skulle vara rättssäkert. Därför har vi från sida tyckt att det var angeläget att kunna remittera ett alternativt förslag, som förhoppningsvis inte har motsvarande problem med rättssäkerheten. Sedan får vi se, självklart i dialog med politikerna i , vilket system vi kommer att föreslå. Men att vi ska införa ett undantag så att man inte behöver betala skatt om man bor i och ska åka och köpa mjölk är oerhört viktigt. Det är viktigt för trängselskatts legitimitet, och jag tycker att det är mycket angeläget. Det förslag som regeringen nu har remitterat är ett mer utvidgat förslag än det första förslaget, där inte bara boende i ska omfattas utan också personer som åker och hälsar på i eller besöker företag i . Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:646 om minskad öppenhet och transparens 59 Finansminister (S): har frågat mig varför jag och regeringen inte informerat om de införda indexeringarna av skatter och avgifter, varför jag och regeringen valt att ta bort relevant information som analyser och konsekvensbeskrivningar av förslag i dokument som budgetpropositionen och skrivelsen om skatteutgifter och slutligen om jag och regeringen fattat beslut om en ny strategi att minska öppenheten av politiska förslag. har en lång tradition av öppenhet. Det gäller fortfarande. Jag känner inte alls igen mig i beskrivning. Jag och Per presenterade regeringens skatteförslag på en pressträff. Som brukligt ska alla skatteförslag remitteras, vilket vi också gör. Förslaget om att den årliga omräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för bensin och dieselbränsle förutom den allmänna prisutvecklingen även ska beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten remitterades av tillsammans med övriga punktskatteförslag inför budgetpropositionen . Ett förslag som presenterats på en pressträff och remitterats till 70 remissinstanser kan inte anses vara undangömt. För varje skatteförslag som regeringen lägger fram ingår en beskrivning av förslagens effekter. Att redovisa effekterna av föreslagna åtgärder är angeläget och helt nödvändigt i beredningsprocessen. Att som anför ”man undviker att analysera och redovisa effekterna av sina politiska förslag” känner jag inte heller igen mig i. Redovisningen av skatteutgifter fyller en viktig uppgift, inte minst för att öka transparensen i budgetprocessen och ge ett bättre underlag för att prioritera mellan olika stöd på budgetens inkomst- respektive utgiftssida. analyserades inte den samhällsekonomiska effektiviteten av någon enskild skatteutgift. Det gjordes inte heller i till exempel redovisning. Ambitionen är dock fortfarande att även presentera sådana analyser i redovisningen av skatteutgifterna till . 60 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. säger att hon inte känner igen sig i beskrivningen men besvarar inte frågan om S-MP-regeringen avsiktligt minskat på öppenhet och transparens i sina dokument. Faktum kvarstår: Så är fallet. Att det är så beror antingen på att S och MP beslutat att ha det så eller på att det bara blivit så. Det sistnämnda är osannolikt. Det är angeläget att uppmärksamma den minskade transparensen oavsett vad den beror på, eftersom den kan få allvarliga konsekvenser. Det borde ha väckt större medial uppmärksamhet när S och MP i sin budgetproposition valde att inte redovisa den tabell Alliansen hade med, det vill säga den som öppet redovisade effekter av regeringens politik på lång sikt. Jag hävdar dessutom att ett förslag som får konkreta konsekvenser för privata hushåll och mindre företag kan anses vara undangömt trots att det har remitterats till ett antal större instanser. Med tanke på att budgetpropositionen är en lunta på ett antal tusen sidor och att effekterna för alla som kör bil blir relativt omfattande när man utöver den allmänna prisutvecklingen lägger på ett antal procent på koldioxidskattesatserna för bensin och diesel, beroende på utvecklingen av bruttonationalprodukten, borde man varit tydligare med, alltså vad förslaget konkret innebär. Då förslaget inte finns med i vårändringsbudgeten har remissvaren inte redovisats, men de lär knappast ha varit positiva, av många skäl. Vi kan hoppas att förslaget inte finns med i den kommande budgetpropositionen, alternativt att man då redovisar vad det betyder för ett vanligt hushåll . S och MP har en mer eller mindre dold agenda med en höjd bensinskatt. Egentligen är S och MP inte enbart ute efter högre skatteintäkter, utan man vill höja kostnaderna för att få folk att sluta köra bil. Det betyder också att man anser att ännu fler ska flytta från landsbygden till städerna, där det är möjligt att nyttja kollektivtrafik. Men det är inte något man uttalar. En dold agenda gäller även skattehöjningen på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Där finns visserligen en konsekvensanalys i vårändringsbudgeten: Elpriserna kommer att stiga. Men analysen går inte in på vad som händer om det som S-MP-regeringen egentligen är ute efter sker, nämligen att kärnkraftsreaktorer läggs ned. Då kan komma att drabbas av elbrist, och det lär bli helt andra prisökningar. Det låtsas S och MP inte om. Ytterligare exempel är maxtaxan i förskolan. Hur många har hört att den börjar indexeras från ? Det aviserades i budgetpropositionen men har sedan inte beslutats politiskt och öppet. Just denna indexering anser jag personligen är välkommen. Maxtaxan har legat stilla och täcker endast en liten del av kommunernas faktiska kostnader. Det innebär att maxtaxan intecknar en allt större del av de kommunala budgetarna. Å andra sidan kommer S och MP enligt samma avisering att sänka det statliga bidraget på motsvarande sätt, så någon positiv effekt för kommunerna kommer det inte att få. Att inte informera om ett förslag när det rör många människor, även om det på kort sikt inte handlar om stora summor, är för mig helt ofattbart. Varför vill S och MP inte tala om vad de gör och vilka konsekvenser det får? Varför vill de inte att människor ska förstå vilka förslag de lägger fram? Står S och MP inte för sin politik? 61 (S): Jag måste säga att detta nog är den underligaste interpellation jag någonsin har läst. Jag har nog aldrig sett någonting som jag har blivit så förvånad över. Vad är det för faktaunderlag man har i det här sammanhanget? Det är skatter som man faktiskt har planerat för, som man inte har lagt fram någon proposition om, men man har remitterat det. Vad är det då för underlag som man saknar, som man tycker att man inte har, i de här sammanhangen? Är budgetpropositionen numera så annorlunda? Jag har inte sett det i alla fall. Jag tror att man i finansutskottet läser budgetpropositionen rätt ordentligt, både det som handlar om utgifter och det som handlar om inkomster. Jag tror i alla fall det. Det är möjligt att det är något jag har missat, men jag kan inte säga att det finns några jättestora skillnader i förhållande till hur det var under alliansregeringen. Jag tror att man måste vara mer exakt i de här sammanhangen. Man fortsätter med att tala om konsekvenser på energipolitikens område. Låt mig säga så här: Vi som har hängt med när det gäller energipolitiken har väl mer eller mindre väntat på att någonting skulle ske med de gamla kärnkraftverken. Det är det ena. Det andra är att kärnkraftsindustrin själv har sagt att beslutet man tog inte berodde på den här skatten. Det var helt och hållet på kommersiella grunder som man lade ned det här. Det har varit på gång . Det är ingenting som är nytt. Däremot är själva beslutet och när ganska nytt. Men man har diskuterat hur länge kärnkraftverken kommer att hålla. Man har ibland sagt , ibland , ibland . Men att den var på väg ut visste alla. Det är jag ganska säker på att också alliansregeringen var väl medveten om. Det var väl därför man gjorde den energiöverenskommelse som man gjorde i Alliansen. Det är åtminstone den uppfattning jag har fått. Man var tvungen att göra någonting. Jag måste säga att jag är förvånad över den här interpellationen, för jag tycker inte att det finns någon som helst verklighet. Om jag får vara lite raljant skulle jag vilja säga att det ligger inom ramen för ett gnäll på regeringen när man inte har någonting annat att säga. 62 Finansminister (S): säger att det är oerhört viktigt att man öppet redovisar avsikten med sin politik. När sa att man avser att stänga och var den förra energiministern, , ute och sa: Yes, det här var precis det som var avsikten med alliansregeringens energiöverenskommelse. Tycker att den förra regeringen redovisade detta öppet när man gjorde energiöverenskommelsen? 63 (M): Det är intressant att det finns många synpunkter på våra interpellationer. är det för mycket skatt. är det för mycket annat. Så är det. Jag vill återkomma till indexeringen. I budgetsammanhang är det nämligen inte helt oproblematiskt att indexera taxor och avgifter. Generellt sett innebär en indexering att man okritiskt delar ut mer pengar till en viss verksamhet. Men eftersom politiska prioriteringar är nödvändiga när pengarna inte räcker till allt – och det kommer de aldrig att göra i offentliga sammanhang – innebär det att man genom slentrianmässiga indexhöjningar undandrar dessa verksamheter från att ställas mot sådant som kanske egentligen är viktigare. Man intecknar redan från början en större del av de resurser som står det offentliga till förfogande. Det är mycket olyckligt och kan drabba invånarna genom att andra angelägna verksamheter får, relativt sett, för lite resurser. Jag har därför svårt att förstå Socialdemokraternas och förkärlek för ökade indexeringar och antar därför att det ligger andra, för mig okända motiv bakom besluten. Redovisningen av skatteutgifter är nog det mest okända men ändå mest intressanta politiska dokumentet. Det är en läsvärd årlig skrivelse som tydligt redovisar vad politiska beslut kostar i jämförelse med en beskriven norm. har skrivelsen även innehållit analyser av politiskt omdiskuterade beslut, som nedsättningen av socialavgifter för unga och nedsättningen av mervärdesskatt på restaurangtjänster. Alliansen duckade alltså inte för att visa vilka konsekvenser våra beslut fick utan redovisade dessa öppet. Det är bara att beklaga att det inte finns med några analyser i årets skrivelse, men det gläder mig att finansministern har ambitionen att kommande år analysera den samhällsekonomiska effektiviteten. Det är angeläget att samhällets resurser används på bästa sätt för att skapa så mycket välfärd som möjligt för skattepengarna. Efter det att interpellationen skrevs har jag insett att mörkandet inte är en helt ny företeelse, åtminstone inte för Socialdemokraterna. De har ju tidigare tillämpat det för att ”minska arbetslösheten”. Det var nämligen strategin bakom de mängder med personer som förtidspensionerades fram till det att Alliansen tillträdde 2006, i snitt 140 personer per dag. Genom att flytta människor bort från arbetskraften sa man sig minska arbetslösheten, när det i själva verket var ett siffertrixande för att bättra på statistiken, vilket fick den tragiska konsekvensen att man dolde människor i utanförskap. Därför är det redan i utgångsläget oroande med S‑MP:s relativa arbetslöshetsmål, som dessutom sätts i relation till andra EU-länder. Det blir en speciell utmaning att hålla reda på hur S‑MP kommer att agera, inte minst med tanke på det kreativa förslag som Arbetsförmedlingens generaldirektör kom med , att man ska ta bort unga ur arbetslöshetsstatistiken. Det vore ju ett sätt som tyvärr helt passar in i den nya trenden att mörka information. Vad anser finansministern om transparens och öppenhet? Om finansministern anser att det är viktigt, vad ämnar göra för att förbättra transparensen hos S-MP-regeringen? 64 (S): Jag tror att man kan vara väldigt lugn när det gäller arbetslöshetsstatistiken. Det finns ju regler på EU-nivå, och man ändrade reglerna mot slutet av den gamla socialdemokratiska regeringen, just därför att man visste att det inte var korrekt. Det är därför som det ibland inte går eller är svårt att jämföra siffror om arbetslöshet före och efter, åtminstone för unga. Sedan skulle jag vilja säga: Det är väl bra att inte olika typer av transfereringar bara står stilla, så att värdet av dem urholkas? Det finns det många exempel på hur man har gjort. Underhållsbidraget vet vi ju har stått stilla, vilket har gjort att kvinnor har blivit mer och mer fattiga, för tyvärr är det mest kvinnor som tar emot det. Det är bara ett exempel. Jag skulle kunna peka på fler. Jag tycker alltså att det bara är bra att man indexerar. Däremot ska man naturligtvis vara öppen och för det första säga varför man gör det och för det andra beskriva konsekvenserna. Om man kommer till en situation då man har problem med svensk ekonomi, då får man vidta åtgärder. Det sista jag undrar över är: Vem är det som har hittat på, när man har något slags möte hos , att det ska införas nya regler om förtidspensionering? Jag har inte hört det, och jag tror ingen annan har hört det heller. Det skulle jag vilja veta. 65 Finansminister (S): Den här regeringen kommer naturligtvis att redovisa konsekvenserna av sina förslag på lämpligt sätt, precis som den tidigare regeringen har avvägt hur de tycker att det är lämpligt att redovisa effekterna av deras förslag. Det finns effekter av den tidigare regeringens förslag som jag gärna hade sett redovisade i tidigare budgetpropositioner, till exempel den långsiktiga sysselsättningseffekten av att en lägre andel av ungdomskullarna har haft möjlighet att läsa på universitet. Det hade varit intressant att kunna utläsa det ur budgetpropositionen, men det har vi inte fått göra. Frågorna blir dock fler när man lyssnar på . Hon verkar i största allmänhet vara väldigt mycket emot indexering. Då undrar jag naturligtvis: Gäller det också indexeringen av brytpunkten för den statliga inkomstskatten, eller är den indexeringen rätt och alla andra indexeringar fel? Till skillnad från de indexeringar som vi nu har föreslagit ökar den kostnaderna till staten, medan det är en kostnad för de offentliga finanserna. Vi skickar våra förslag på remiss. Vi får sedan in remissvar. Det vi skickar ut på remiss blir offentligt, och alla remissvar som vi får in är offentliga. De går dessutom oftast att hitta på hemsidan hos de organisationer som har skickat in dem. Sedan redovisas de i budgetpropositionen och oftast via pressmeddelanden. Här tycker inte att vi har redovisat öppet. Jag skulle gärna vilja höra från vilka ytterligare åtgärder hon tycker att regeringen bör vidta samt om den tidigare regeringen har vidtagit några ytterligare öppenhetsåtgärder för just hur man annonserar sina förslag som i så fall skulle vara intressanta att föra fram. Så till den tredje frågan. När det nu är viktigt att man redogör för konsekvenserna av sina förslag – och en tydlig konsekvens av den förra regeringens energiöverenskommelse enligt förra vice statsministern, närings- och energiministern var att man stänger kärnkraftsreaktorer – var det något som man redovisade när man kom överens om det? Det var det inte. Varför gjorde man inte det? Sedan har jag en fjärde fråga. säger att det är viktigt att man genomför en skatteutgiftsredovisning. Det kommer vi att göra. Men man gjorde inte det 2012. Då undrar jag: Ställde någon interpellation till finansministern 2012 på grund av detta? 66 (M): var det inte min uppgift att ställa interpellationer, utan det var oppositionens uppgift att ställa frågorna på det sättet. Jag anser att jag har framfört en hel del exempel på hur Alliansen har redovisat mer öppet än vad S‑MP-regeringen nu gör. Självklart är jag inte emot indexering generellt. Till exempel nämnde jag att jag är positiv till att maxtaxan indexeras men inte till att man sedan drar undan pengarna igen. i är ett bra exempel. Det är motsatsen till indexering. Där sänker man i stället ersättningen med en dryg procentenhet men behåller samma kvalitetskrav. Det är ett intressant exempel. Det har varit skrämmande enkelt att hitta exempel på där S‑MP mörkar information. Socialdemokraterna har till viss del ägnat sig åt sådant även tidigare mandatperioder, men det vi ser kan snarare liknas vid ett trendbrott. Det handlar om sådant som kommer att påverka invånarna, som att göra det svårt att förstå hur bensinskatt, elpriser och maxtaxor höjs, men även om att dels genom indexeringar inteckna en större del av budgetutrymmet, dels undvika att presentera sina förslag respektive analysera konsekvenserna av dem. Det sistnämnda är inte enbart ett direkt problem för väljarna, som drabbas på olika sätt, utan det gör också det politiska oppositionsarbetet svårare. En minskad transparens kan i längden därför även bli ett demokratiskt problem. Att en svag regering inte ens försöker informera om vad de vill göra utan försöker smyga in förslag är mycket oroande. Motiven kan vara antingen att S‑MP har en dold agenda, alternativt att de inte orkar ta debatten politiskt. Båda dessa motiv är oacceptabla i en demokrati. Jag vill tacka finansministern för debatten. 67 Finansminister (S): Jag kan konstatera att svarade på en av mina frågor men inte på de andra tre, som är högst relevanta. sa att hon inte skrev någon interpellation därför att hon inte var i opposition då. Men det går ju bra att skriva interpellationer även om man inte är i opposition, om man tycker att det är en så oerhört viktig fråga att man redovisar skatteutgifter. Då är det inte utan att man undrar om hon tog upp det på något annat sätt med den tidigare regeringen. Men det kanske vi kan få diskutera i en senare interpellationsdebatt. Man är förvånad över de andra frågorna, där man inte får något svar över huvud taget. Hon säger att det intecknar budgetutrymme. Men de två indexeringar som hon pekar på att vi inför intecknar inte budgetutrymmet utan ökar budgetutrymmet, medan den indexering som inte ville svara på, nämligen höjning av brytpunkten, intecknar budgetutrymmet. Det finns ingen logik i syn på indexering, och hon svarade för övrigt inte på frågan. Frågan om att informera på något annat sätt hade inte heller något svar på. Vi har skrivit pressmeddelanden, vi skickar våra förslag på remiss, alla remissvar kommer ut öppet, vi har presskonferenser och vi informerar precis på samma sätt som den tidigare regeringen om innehållet i våra förslag. Ändå hävdar att det är att mörka. Men hon har inget förslag på vad vi ytterligare ska göra. Mörkningen tycks vara ett spöke i hjärna. När det nu är så viktigt att man öppet redovisar konsekvenserna av sin politik, varför redovisade egen regering inte att konsekvenserna av Alliansens energiöverenskommelse var att man skulle stänga kärnkraftsreaktorer? Jag hoppas att får vila upp sig . Sedan får vi komma tillbaka och debattera dessa frågor . Det ser jag mycket fram emot. Jag hoppas att hjärnspökena försvinner under semestern. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:648 om likvärdig tillgång till entreprenörskap i skolan 68 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att alla gymnasieelever i hela ska ha möjlighet att driva exempelvis UF-företag , och vilka åtgärder jag i sådana fall avser att vidta för att öka tillgängligheten till UF-företagande. Skolan ska utbilda såväl framtidens arbetstagare som framtidens arbetsgivare. Den ska förbereda elever, både flickor och pojkar, för att kunna ta de jobb som finns på arbetsmarknaden nu och för att kunna skapa framtidens företag och därmed arbetsmarknad. Därför är det viktigt att entreprenörskap finns med som ett perspektiv som genomsyrar undervisningen i gymnasieskolan och som ger alla elever en möjlighet att utveckla dessa förmågor. Entreprenörskap ska finnas med både som ett förhållningssätt som uppmuntrar och stimulerar eleverna i studierna och som ett sätt att mer konkret träna dem i just företagande. Förhållningssättet ska utveckla elevernas entreprenörskapsförmågor, vilka de kan ha nytta av i många sammanhang både under studierna och efter, oavsett om de går vidare till högre studier eller till arbetslivet. Regeringen anser att så många elever som möjligt ska få en undervisning där entreprenörskap på ett tydligt sätt finns med. Därför stöder regeringen både huvudmän och organisationer som arbetar aktivt med entreprenörskap inom skolväsendet. har sammanlagt avsatts för statsbidrag för detta ändamål. En förutsättning för att organisationer ska få detta statsbidrag är att de arbetar riksomfattande med att stödja entreprenörskap i skolan, vilket ökar tillgängligheten för elever. Ung Företagsamhet är en av de organisationer som rikstäckande och operativt arbetar med entreprenörskap inom gymnasieskolan och som når ett stort antal elever. Deras verksamhet är mycket uppskattad, och jag har träffat dem sedan jag tillträdde som statsråd. Det finns även andra organisationer som arbetar med att stödja entreprenörskap inom skolväsendet, inte minst inom område, och som också får medel för detta ändamål. har ett särskilt regeringsuppdrag att följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan Gy 2011. Eftersom entreprenörskap då infördes som ett övergripande förhållningssätt i undervisningen ingår det i uppdrag att följa upp hur skolorna arbetar med detta. Regeringen förväntar sig att denna utvärdering kommer att kunna visa på effekter av att entreprenörskap nu ingår som ett övergripande förhållningssätt i undervisningen. Avsikten är att entreprenörskap i gymnasieskolan ska stödjas även i fortsättningen. Regeringen anser detta vara viktigt för ekonomins tillväxt och för landets konkurrensförmåga. 69 (M): Jag tackar gymnasieministern för svaret. Svensk utbildning har två enormt viktiga uppgifter och två viktiga uppdrag för den enskilde när det gäller kunskapsinhämtning. Det handlar om möjligheten för eleverna att faktiskt forma sitt eget liv framåt med stöd som de behöver och en grundplåt i den kunskap som de behöver för att klara sig i samhället. Detta möjliggör för människor att forma sin egen framtid och skapa sin egen livsresa.