prot · H30930 · 2015-11-19 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:137 Interpellation 2015/16:137 Försämrad hushållsekonomi och jobben av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef § 2 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:46 till civilutskottet § 3 Godkännande och marknadskontroll av fordon Godkännande och marknadskontroll av fordon betänkande 2015/16:TU5 Godkännande och marknadskontroll av fordon (prop. 2015/16:31) 1 (M): ska vi debattera TU5 Godkännande och marknadskontroll av fordon. Det mesta som står i betänkandet rör en proposition och en ramförordning från EU som måste anpassa sig till, och en stor del av det som står i betänkandet är mycket bra. I arbetet i utskottet ställde vi oss i och Alliansen tveksamma till att regeringen och vänsterpartierna, och även , vill gå längre i reglerna angående traktorer än vad EU faktiskt kräver. De vill införa speciella regler för den nya traktortypen b, de traktorer som kan gå fortare än . Det har visat sig att flera länder i inte kommer att införa dessa regler, utan det är som kommer att införa dem som en särregel. planerar alltså att gå längre än vad EU kräver. Man vill alltså begränsa traktorernas användningsområde så att de inte kan dra de tunga laster som andra traktorer i får dra. Dessutom blir risken med dessa traktorer att om de drar tyngre laster kan de belastas med en överlastningsavgift. Dessa specialregler försämrar självklart konkurrenskraften för svenska lantbrukare jämfört med deras utländska kollegor. Godkännande och marknadskontroll av fordon Om dessa regler går igenom innebär det att när en lantbrukare i ska köra tunga transporter från åkern till sin gård får han inte använda sin nya traktor b utan måste i stället använda en traktor av a. Annars riskerar han både böter och överlastningsavgifter. Om lantbrukaren däremot tar sin gamla traktor a och kör samma lass klarar han sig undan dessa böter. En lantbrukare i kan inte använda sina traktorer på samma sätt och lika flexibelt som hans konkurrerande kollegor i kan göra. Den svenska bonden kan bli tvungen att ha ytterligare en traktor som kan dra dessa extra tunga laster. Annars riskerar han böter och i värsta fall indraget körkort. bönder har det oerhört tufft ekonomiskt eftersom de betalar högsta dieselskatt. Dessutom planerar regeringen att höja dieselskatten ytterligare. för lantbruk pekade tydligt på att många av de särregler som gäller för lantbruk försämrar just konkurrenskraften. Konkurrensen är stenhård, och ändå föreslår fyra partier, Socialdemokraterna, , att vi ska införa ännu fler särregler och avgifter för det svenska lantbruket. LRF har tydligt sagt nej till förslaget i remissvaren, men det väger tydligen lätt för dessa partier, som planerar att införa särreglerna. De fyra partierna menar att reglerna kommer att försämra konkurrenskraften för bönder, men de menar att åkerinäringen gynnas. Lantbrukaren blir tvungen att anlita ett åkeri för att köra sina vägtransporter. Partierna är medvetna om att de försämrar för landets lantbrukare trots att EU inte kräver detta. Om nu inte lantbrukaren får dra sitt lass med traktor i kan han bli tvungen att anlita en åkerifirma eller köpa en egen lastbil. Det innebär i så fall att svenska bönder får betala den högre dieselskatt som regeringen föreslår för sina transporter då åkerierna inte har någon nedsättning för diesel alls. Om man vill stärka åkerinäringen i får det inte ske på bekostnad av det svenska lantbruket. Åkerinäringen kan stärkas, men då handlar det om lägre skatter, bättre kontroller på våra vägar, att införa beställaransvar enligt beslut, att se över företagsavgifter och att sätta upp alkobommar i hamnar och gränsstationer enligt beslut. Men detta görs inte, utan i stället slår man mot landets lantbrukare. bönder måste få samma konkurrensvillkor som sina kollegor i . Därför säger vi moderater och Alliansen nej till att införa dessa nya särregler för traktorer i . Vi ska självklart ha samma regelverk som övriga men helst ännu bättre regler än övriga . Jag yrkar därför bifall till reservationen. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (KD). 2 (C): Godkännande och marknadskontroll av fordon Det regeringsförslag som vi debatterar handlar om några förändringar som i princip är anpassningar till nya EU-förordningar, med några viktiga kompletteringar som är så att säga hemmasnickrade. Jag återkommer till dessa. Först vill jag betona en principiell utgångspunkt. tycker i grunden att det är bra att anpassar sin lagstiftning på trafikområdet så att det blir så gemensamt som det praktiskt är rimligt. Det finns skillnader i infrastruktur, klimat med mera som gör att vi kan behöva nationella särregler, men utgångspunkten bör vara gemensamma bestämmelser. Låt mig först ta upp den del av förslaget som handlar om traktorer och transporter. En ny EU-förordning kräver ny lagstiftning för traktorer. De indelas i traktor a och traktor b. Traktor b får gå lite fortare än dagens max . För att markera betydelsen av att framförandet av ett snabbare fordon kräver ökat omdöme och kompetens införs B-kortskrav enligt förslaget. Det kan vara rimligt. Däremot är vi av flera skäl emot förslaget att införa överlastavgift för dessa ekipage. Det finns en etablerad marknad för framför allt jord- och skogsbruket där traktorer används som dragare till transporter på väg. De är i regel kopplade till gårdens drift, och transporterna börjar eller slutar på åker eller i skogsmark. Det är ofta fråga om relativt korta transporter. Dessa transporter omfattas naturligtvis av allmänna trafikregler av olika slag inklusive maxlast och viktbegränsningar på broar etcetera. Transportfordonen är ofta utrustade med kraftiga däck för att klara olika markförhållanden, vilket ger relativt sett lågt marktryck på vägarna. föreslås att just de nya traktorerna, som går snabbare, ska belastas med lagstiftning med överlastavgifter som inte har funnits. Lastvikterna ska nu granskas, och polisen ska få nya arbetsuppgifter. Man kan i dessa tider undra om inte tajmningen är något dålig. Om polisen till äventyrs har tid att befinna sig ute på landsbygden kan jag upplysa om att problemen med dieselstölder och stölder av traktorer och lastmaskiner är nog så stora. Där finns stora uppgifter. gläds åt att vi äntligen har fått en debatt om lantbrukets trängda ekonomi och vikten av att regelverket i anpassas så att bönderna kan konkurrera på lika villkor med övriga . Men krävs det ett förverkligande i praktisk handling. Då duger det inte att i regelbyråkratiskt nit trycka in nya villkor för lantbrukets transporter bara för att traktorn går snabbare! Den typen av lagstiftning kan ses som ett bra exempel på klåfingrighet och hur vi hanterar våra verktyg i kammaren på allra sämsta sätt. är det upp till bevis. Vill övriga partier verka för likvärdiga konkurrensförutsättningar med övriga EU, eller ska till exempel danskt jordbruk få åka gräddfil genom att inför fler begränsningar än vad EU kräver? Jag vill avsluta med några ord om en annan del av förslaget vi behandlar , nämligen den om nya elcyklar. Utvecklingen av cyklar med eldriven hjälpmotor är stark. Det nya fordonet med kraftigare motor, som kategoriseras som moped II med krav på hjälm med mera, blir en intressant nyhet på marknaden. De nya fordonen innebär att fler kan ta sig fram både längre och snabbare än tidigare med cykel. Godkännande och marknadskontroll av fordon Från sida anser vi att dessa nya produkter innehåller många möjligheter för förbättrad hälsa och miljö i samhället. Men vi menar också att det finns anledning att följa utvecklingen med lite extra skarpa säkerhetsglasögon. Det är viktigt att den positiva trend för ökad cykelåkning som vi är inne i kan kombineras med en fortsatt förbättring av säkerheten. står bakom att likställa de nya starkare elcyklarna med moped klass II med hjälmtvång och förarbeviskrav. Utvecklingen får visa hur regler i övrigt kan behöva anpassas om skadeutvecklingen försämras. yrkar alltså bifall till förslaget i betänkande TU5 utom vad avser förslaget om ändring i lagen om överlastavgift, som vi yrkar avslag på. I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt (KD). 3 (KD): ska vi fatta beslut om regeringens proposition om godkännande och marknadskontroll av fordon. Propositionen har tillkommit i syfte att anpassa bestämmelser i enlighet med och Europeiska rådets förordning om godkännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon samt och Europeiska rådets förordning om godkännande och marknadskontroll av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar. Regeringens förslag har tillkommit för att en lagändring krävs i syfte att anpassa det nationella regelverket till de bestämmelser som följer av de två nya EU-förordningarna. Men regeringen stannar inte där utan föreslår egna tillägg och vill införa överlastavgift för den nya traktor som kör . Detta förslag är inte påkallat av de nya EU-ramförordningarna. I sak innebär regeringens förslag att vi här i inte kommer att kunna dra samma nytta av den nya snabbgående traktortypen som man kan i övriga EU-länder. Med detta tar man bort en stor del av nyttan av ett fordon som skulle kunna bidra till en effektivare och lönsammare verksamhet för jord- och skogsnäringen i landet. Denna nya snabbgående traktor är något som branschen efterfrågar men som regeringen alltså inte vill att man ska kunna nyttja på samma sätt som jord- och skogsbrukare i övriga kan göra. Dessa näringar kan då inte tillgodoräkna sig motsvarande effektivitetsvinster som deras europeiska konkurrenter kan göra. Detta är fel väg att gå. anser inte att vi ska belasta våra bönder och vår skogsnäring, som är i behov av de nya traktorerna, med extra kostnader för att transportera last. En överlastavgift begränsar nyttan av fordonets användbarhet. Godkännande och marknadskontroll av fordon betänkande kan man läsa att de föreslagna förändringarna görs i syfte att anpassa delar av det nationella regelverket på fordonsområdet till de nya ramförordningarna från Europeiska unionen. Tyvärr stämmer inte detta med de tilläggsförslag som regeringen föreslår. De rödgröna partierna med stöd av föreslår svenska särregler som inte innebär en anpassning till övriga EU. I stället får de svenska bönderna nackdelar i förhållande till sina europeiska kollegor. Därigenom får de också sämre lönsamhet än motsvarande verksamhet i andra europeiska länder. De svenska bönderna och åkerierna har redan tillräckligt med nackdelar i konkurrensen med andra EU-länder. Jag tänker här på bland annat högre miljökrav, dieselskatter, vägslitageavgifter och andra pålagor av olika slag. Alliansens gemensamma reservation innebär att vi säger ja till regeringens förslag om ändringar i körkortslagen och i lagen om vägtrafikregister. Vi säger också ja till regeringens förslag om ändring i lagen om vägtrafikdefinitioner med utskottets lagtekniska justeringar. Däremot yrkar vi avslag på regeringens förslag om ändring i lagen om överlastavgift. Regeringen föreslår här att den nya snabbgående traktorn ska omfattas av lagen om överlastavgift, vilket i praktiken kommer att begränsa fordonets användbarhet. Jag vill påminna om att , , har avstyrkt förslaget om överlastavgift. säger ja till harmonisering av reglerna enligt och Europeiska rådets förordning med mera. Vi reserverar oss mot att regeringen vill införa överlastavgifter som enda land i Europeiska unionen. Likvärdiga regler mellan länderna är viktiga för att vi ska få en likvärdig och mer rättvis konkurrenssituation inom EU. Låt oss inte överbelasta de svenska bönderna med ännu mer negativ särbehandling! Jag yrkar bifall till Alliansens reservation. I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt (C). 4 (S): Det här är ett betänkande som vi i stort sett är eniga om, men några randanmärkningar på de tidigare inläggen tror jag förtjänar att göras. Till att börja med är det inte inom jordbruket den stora mängden traktorer finns i . Det är faktiskt bland åkerier, entreprenadföretag och andra maskinförare. Det är där den stora mängden traktorer finns. Det är de som kommer att dra den största nyttan av att få mer snabbgående traktorer. Det är inte jordbruket. Det är viktigt att komma ihåg. får nog läsa på lite mer i regeringens budgetförslag innan han så kategoriskt dömer ut förslaget om att ge bönderna överkompensation för dieselskatten. Det är faktiskt vad som görs – en överkompensation för den ökade skatten på diesel just för jordbruket. Det är ett undantag från skattelagstiftningen. Godkännande och marknadskontroll av fordon Det här är inte en lag som ska gälla bara just . Just nu har vi en besvärlig situation för polisen, . Men den här lagen ska ju gälla . Då kan man inte komma dragande med sådana argument som att polisen har det så besvärligt just nu att man inte kan införa någonting. Vi i den här skulle bli bakbundna om vi bara skulle reflektera över dagens situation, alltid och i alla sammanhang. Jag tror att vi skulle hamna i någonting väldigt konstigt då. Men som sagt, vi är i stort sett överens om det här. Det är på en punkt vi skiljer oss åt. Det är en detalj, men den är i sammanhanget viktig. Om man inte kör med överlast får man ingen överlastavgift. Är det av givet att man ska köra med överlast för att man råkar vara bonde? Jag tror inte det. Jag tror inte att bönder måste köra traktorer med överlast, och framför allt inte snabba traktorer. Här försöker man göra en höna av en fjäder. Det är ungefär det man hittar på från Alliansens sida, för man kan ju inte vara överens om allt. Låt oss titta på överlaster. Hur ska man bedöma överlaster? Jag vill först som sist klarlägga att jag anser att det inte ska få förekomma några överlaster vare sig på traktorer eller på lastbilar. Det tror jag är en viktig utgångspunkt. Alltför tunga fordon sliter mycket mer på vägarna, och då får de ha hur breda däck de vill. Vi kommer inte ifrån att tyngre fordon sliter mer på vägarna. I tider när mycket resurser måste läggas på underhåll av vårt vägsystem är det därför inte försvarligt att köra med överlast vare sig det handlar om gamla traktorer eller om nya traktorer som går fortare. Vi ska komma ihåg att det finns en gräns för hur sakta de nya traktorerna får gå, nämligen , men det finns ingenting som säger hur fort de får gå. Några sådana bestämmelser finns inte. Att det bara skulle vara fråga om hit eller dit köper jag inte. Dessa traktorer kan nog gå ganska så fort beroende på att de kommer att användas i helt andra sammanhang än de nuvarande traktorerna. Det är därför en ny fordonstyp kommer till. Det handlar om slitage på våra vägar och därmed också om trafiksäkerhet. Med färre överlastade fordon ökar säkerheten på vägarna. Det kommer vi inte ifrån. Så är det. , som arbetade , pekar på tre faktorer som ökar säkerhetsriskerna med överlast: onormala påkänningar på bärande delar i fordonet och släpvagnskopplingarna, försämring av den dynamiska stabiliteten och försämrade bromsegenskaper. Det är själva utgångspunkten för hela frågan om överlast, men allianspolitikerna verkar över huvud taget inte ha tagit till sig att det kan vara några problem med det. Om man ska tolka en del av de inlägg som gjorts får man intrycket att vilka fordon som helst ska kunna köra med överlast och hur fort som helst, att det inte spelar någon roll att en långtradare har några tons överlast. Jo, det gör det. Det spelar jättestor roll. Vi kan inte ha den ordningen. Oavsett om det är fråga om traktorer som går i 70–80 eller om det är en lastbil som går i 70–80 måste vi bekämpa överlasterna totalt sett. Kortsiktiga, populistiska ställningstaganden är vad allianspolitikerna ägnar sig åt i den här frågan. Låt mig så ta upp själva avgiften. Det förslag som föreligger innebär inte att man ska införa överlastavgifter rakt av. De är tänkta för de nya fordon som ännu inte finns i vårt land. Det är inte traktor a som omfattas. Där blir det inga förändringar. finns, om vi går till jordbruket, traktor a. Man använder traktor a utom, har jag förstått, när det gäller en del transporter av exempelvis betor i , då man anlitar åkerier och på det sättet får betorna till fabrik. Det tror jag även gäller andra transporter där mycket gods ska flyttas . Då är det inte funktionellt att använda sig av traktorsläp, utan andra fordon måste användas. Där kommer den nya traktorn in. Men det finns, återigen, ingenting som säger att man behöver överlasta släpet, utan man kan köra med precis den last som är tillåten. Godkännande och marknadskontroll av fordon En lastbil med överlast som åker förbi en våg får betala, men det ska man inte behöva göra om man har en traktor. Jag förstår att åkerinäringen inte tycker att det är ett speciellt bra förslag. Åkerinäringen gynnas inte av att ett fordonsslag som är nytt i landet särbehandlas på det sättet. Jag förstår inte hur de borgerliga kan ha en annan uppfattning. I andra sammanhang slår man på trumman för konkurrens på lika villkor och talar vitt och brett om åkerinäringens villkor. Ja, det försöker vi också göra. Vi tycker att det är viktigt att åkerinäringen ges samma villkor som de som de ska konkurrera med, i det här fallet nya, snabbgående traktorer. Åkeriföretagen kommer kanske till och med, som en del av åkerinäringen, att köpa in sådana traktorer. Det där om lika konkurrens och allt sådant kanske bara var läpparnas bekännelse när man upptäckte att det fanns andra kortsiktiga, populistiska saker att vinna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationen. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 5 (M) replik: Jag vill till att börja med ta upp ett konstaterande som gjorde, att andra entreprenörer kan använda traktorerna och att vi därför måste klämma åt verksamheten. Offret blir svenskt lantbruk, och det är just det som vi har lyft fram. Vi anser inte att svenskt lantbruk ska drabbas av de här reglerna. Vi tycker att vi ska följa de regler som övriga EU har. Det andra som tog upp handlade om att vi ska vara rädda om vägarna. Självklart är det så. Vi ska inte åka omkring med överlaster, men problemet är att nu får bonden i stället ta den andra traktorn och köra sin tunga last med den. Han kan inte ta den nya traktorn med bättre fjädring, bättre vägförhållanden och alltihop, utan han måste ta den äldre traktorn, för då åker han inte dit för överlast. Men han sliter på vägen precis lika hårt, så den argumentationen håller inte alls. Vi vill att det ska vara självklart att svenska bönder kan använda den teknik och de möjligheter som finns, på samma sätt som andra bönder i . De båda argumenten faller alltså rätt platt. Det var också anledningen till att vi skrev reservationen. Bönderna är inte kompenserade fullt ut. I betalar vi fortfarande 2–mer för diesel än vad man gör i och . Godkännande och marknadskontroll av fordon Jag skulle gärna vilja fråga : Hur kommer de nya reglerna att stärka konkurrenskraften för bönder? Hur kommer de att förbättra möjligheten för svenska bönder att konkurrera med sina kollegor i ? 6 (S) replik: För det första kommer svenska bönder inte att i någon större utsträckning köra på utländska vägar, utan det är i de kommer att nyttja de regler som finns. För det andra vänder jag mig mot synen att vi ska ”klämma åt” någon när vi inför en överlastavgift. Vi ska inte klämma åt någon, utan vi ska i stället se till att vi inte har överlaster. Det avgiften syftar till är just att få bort överlasterna, men det lyckas totalt bortse från. Överlaster är och förblir ett otyg. Oavsett om det är fråga om överlastade traktorer som går fortare än eller om överlastade långtradare är det ett otyg. Det sliter mer på våra vägar; det kommer vi inte ifrån. I tider då vi behöver se över hur vi använder våra underhållspengar kan det inte vara försvarbart att köra sönder vägarna med överlaster. Det måste även inse. Det är också viktigt att inse att hastigheten har betydelse i sammanhanget. Det finns fysikaliska regler som visar hur vägslitaget går till. Då har hastigheten stor betydelse. Det är inte för inte som man sänker hastigheten över broar och på andra utsatta ställen där bärigheten inte är tillräckligt stor. Det beror naturligtvis på att vikten ihop med hastigheten spelar roll. Det tror jag att man måste betänka även i det här fallet. 7 (M) replik: Jag tar det en gång till. Ni har inte förbjudit att köra överlast med äldre traktorer eller a-traktorer, och du hävdar att de inte sliter på vägen, medan de nya traktorerna skulle slita mycket mer på vägen om de kör med överlast. Den argumentationen håller inte. Den visar bara på att vill ha särregler i förhållande till , och andra länder som inte inför denna regel. Vi har redan tuffa skatter. Vi har dieselskatten. Ni föreslår nya vägskatter för åkerinäringen, och de kommer också att drabba lantbruket och dess transporter. På vägar, broar och liknande finns ofta angivet hur mycket de tål. Det måste alla förhålla sig till. Dessa lagar och regler gäller ändå. Det vi vänder oss emot är att när det gäller de nya traktorerna, som faktiskt har bättre vägegenskaper än de gamla traktorerna och bättre förutsättningar att transportera lass på ett säkert sätt – hela använder sådana traktorer till att köra tunga lass med, vilket faktiskt är vad man normalt använder traktorer till – vill införa en överlastavgift, för att försämra eller ta bort möjligheten för svenska lantbrukare att köra tyngre lass med nya och säkrare traktorer. Hur stärker det svenska bönders konkurrenskraft att vi inför ytterligare särregler? Tillsammans med , och vill ni införa dessa regler, tvärtemot vad LRF vill och tvärtemot vad man sa i utredningen om konkurrenskraft i lantbruket. Där sa man att vi har för mycket särregler i . 8 (S) replik: Godkännande och marknadskontroll av fordon Man måste naturligtvis göra en sammanvägning av vad som är rimligt och inte. Då har man gjort bedömningen att det inte är rimligt att införa överlastavgifter för de gamla traktorerna, för de sliter inte på vägarna på samma sätt, för de har lägre hastighet, helt enkelt. Det är hastigheten ihop med vikten som har betydelse. Det kommer vi inte ifrån. säger att svenska bönder har en högre skattebelastning än andra. Ja, vi har ett högre skatteläge i än i andra länder, men vi har också ett annat välfärdssystem som ska betalas. Jag trodde att vi var överens om att detta var något bra. Åtminstone slogs ni medan ni var i regering för att vi skulle behålla en del av de sakerna. Du och andra antyder att nya skatter är på ingång. Vi får väl se vad det blir av det. Än så länge har man bara tillsatt en utredning som ska titta på hur vägslitageskatter ska kunna införas i . Det är den väg som hela det övriga går och som kommissionen säger att man ska gå. Även här får vi kanske se någon form av harmonisering gentemot övriga – inte så att vi ska ha samma skattesystem, men det är faktiskt denna väg som större delen av går. Det återstår att se hur det blir. 9 (C) replik: Jag har ett konstaterande, och så vill jag ställa två frågor till . Jag har försökt att säga att det var sällsynt dålig tajmning när det gäller polisens uppdrag, mot bakgrund av hur det ser ut , men jag tycker ändå inte att polisen behöver ytterligare uppgifter. Det som blir följden av den här lagstiftningen känns inte som en rimlig prioritering. Därför konstaterar jag att följden av det säger är att det ska vara en normal arbetsuppgift för polisen att väga traktorsläp på vägarna. talar om de tunga och beskriver att man i princip förstör vägar genom traktortransporter. Konsekvensen av ditt resonemang, , är rimligen att du även vill införa motsvarande avgift på traktorer som går långsammare än 40, det vill säga nuvarande traktor a. Jag kan inte se någon annan konsekvens av ditt sätt att beskriva problemet med överlast. Jag skulle vilja ha din kommentar till detta.