prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — I ansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att kunna förebygga, motstå, hantera, återställa och lära från olyckor och kriser och därigenom skapa både robusthet och krishanteringsförmåga. Inom transportsystemet finns en stor mängd aktörer. Roller som är centrala för krisberedskapen innehas av såväl statliga myndigheter och kommuner som statliga, kommunala och privata företag. Transportstyrelsen och är två av de transportmyndigheter som har ett särskilt ansvar för krisberedskap och höjd beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har i uppgift att stödja och samordna berörda aktörers krisberedskapsarbete. MSB har också i uppgift att följa upp och utvärdera samhällets krisberedskap. Eftersom det finns myndigheter med ett utpekat ansvar för krisberedskapen inom transportsektorn bör en eventuell granskning i första hand hanteras av dem. Jag bedömer därför att det inte finns behov av att ge MSB i uppdrag att granska samhällets krisberedskap utifrån de upprepade tågstoppen. 156 HANS (M): Tack för svaret, herr statsråd! För att det inte ska råda några som helst tveksamheter vill jag inledningsvis säga att jag tycker att det är bra att vi har en försvarsuppgörelse som fem partier har tecknat. I den står det också rätt många kloka saker om aktiv cyberförmåga. Det är en distinkt satsning på försvarsunderrättelseverksamhet. Skälet till att jag nämner detta, fru talman, är att en del av det jag kommer att säga nu kommer att ha bäring på detta. Jag vill verkligen understryka att statsrådet och jag som oppositionsföreträdare tycker lika, nämligen att försvarsuppgörelsen är bra. Jag tror dessutom att den är i landets och i vår försvarsförmågas intresse. Jag är ledamot av försvarsutskottet. När vi ibland vaknar på morgnarna lyssnar många av oss på Ekot. Då hör man först en liten signal och sedan kan det vara en nyhet om tågstopp på grund av signalfel eller urspårat tåg. Några hemsidor kan plötsligt ha släckts ned så att man inte kan beställa till exempel SJ-biljetter på nätet, och radio- och tv-sändningar kan ha avbrutits. Då blir jag alltid misstänksam och ställer kontrollfrågan till mig själv: Vad beror detta på? Är det bara tillfälligheter, tekniskt strul, misstag, eller ligger det någon form av systematik och kanske till och med illvilja bakom? Jag tror, fru talman, att det är klokt av oss i att inte vara aningslösa. Varje gång vi hör den här typen av större systemförsämringar eller system som ligger nere ska vi kritiskt ställa följdfrågan: Beror detta på misstag, på mänskliga faktorn, eller finns det någonting bakom? har jag möjligheten att också ställa den här typen av frågor till ansvariga myndigheter som arbetar med försvars- och säkerhetsunderrättelser, och de brukar oftast ge rätt lugnande svar. Men jag tror att det är viktigt att vi ställer den här typen av kontrollfrågor. Då kommer jag in på det som min interpellation handlar om. har det varit rätt omfattande tågstopp, irriterande för passagerarna, inte minst här i . Människor har plötsligt kunnat bli sittande i en, två och utan att de uppfattat att de fått relevant information. De vet inte riktigt vad som händer. Plötsligt blir de utfösta på stationsområdet. Det kanske kommer ersättningstrafik, och ibland kommer ersättningstrafik. Men det finns också ett stort mått av ryktesspridning. Folk vet inte vad som gäller. Då är min fråga till statsrådet: inte till exempel MSB kunna titta på hur man hanterar större systempåfrestningar som inte minst den här typen av tåghaverier utgör? Vi ser hur människor hanterar bristen på information men också hur de kanaliserar sin upprördhet. Om vi någon morgon vaknar till Morgonekots signal och hör om den här typen av systemhaveri och börjar ställa frågan om det är med avsikt eller av misstag och vi besvarar frågan med att det kan finnas en avsikt bakom, då kan det vara klokt att vi har börjat kartlägga och fundera igenom hur vi hanterar den här typen av information. Hur hanterar vi den när det finns tiotusentals människor kvar på perrongerna därför att tågen inte har gått? Då handlar det inte om att tågen inte går på grund av signalfel efter tekniska fel utan därför att någon medvetet har saboterat och förstört. Skulle det inte vara en klok idé för en progressiv minister att låta myndigheten undersöka den här typen av saker, inte minst för framtida bruk? 157 Statsrådet (S): Jag vill börja med att instämma i beskrivning av försvarsuppgörelsen. Jag tror inte att det bara är viktigt utan nödvändigt för att i en turbulent tid kunna möta hot från vår omvärld i enighet. tror jag att det är viktigt för det politiska systemet att man kan vara oöverens. säger, och det tycker jag är riktigt, att man ska vara kritisk och ställa kritiska följdfrågor som: Finns det något bakom? Vad beror det på? Finns det en systematik? Finns det illvilja? Låt mig svara på frågorna. Det är nämligen så att precis har utrett detta. Svaren är två. Det beror på kraftig underfinansiering – en slutsats som jag förstått att nu i opposition i alla fall instämmer i – eftersom ni skar ned på underhållet av järnvägen i den höstbudget som gäller. vill ni i vårbudgeten plötsligt satsa 1,4 miljarder, i och för sig inte finansierade. Det andra skälet är ett sammanbrott i organisationen av järnvägssystemet i . , som för övrigt kommer från de privata tågoperatörerna, har utrett det här och är skoningslös i sin kritik. Om man vill hitta ansvariga får man gå till , och . Då har vi rett ut vad det beror på. Den andra frågan var: Finns det systematik? Ja, systematiska privatiseringar och konkurrensutsättningar som inte gynnar resenärerna. Finns det en illvilja? Nej, skulle jag svara. Jag tror faktiskt att när man gjorde de här sakerna ville man resenärernas bästa, men man förstod inte vidden av vad man gjorde. Det är lätt att ställa den kritiska följdfrågan: Fanns det någonting bakom? Det fanns säkert en vilja att göra det bästa för resenärerna. Men avregleringar och privatiseringar i kombination med en mångårig underfinansiering har lett till det kaos som drabbar resenärer. Detta ska vi nu möta med satsningar på järnvägen och på järnvägsunderhållet. Inom verkar ni i opposition i alla fall vara överens om att det behövs satsningar . Sedan gäller det bara att hitta ett sätt för att klara av att finansiera dem i sin budget. 158 HANS (M): vaknade den lilla ideologen till liv. Det gläder mig denna sena eftermiddag så att vi hittar också det som vi är oöverens om, för att citera statsrådet. Det var egentligen bra att statsrådet försökte sig på denna lilla ideologiska utvikning. Det finns nämligen en likhet mellan infrastrukturen och försvaret. Vi talar om decennier av underlåtenheter. Under de socialdemokratiskt styrda åren, och , var svensk försvarspolitik detsamma som förbandsnedläggning – år av neddragningar och år av avvecklingar. Det är delvis det vi nu har att hantera. Jag är väldigt glad att vi och Socialdemokraterna tillsammans med , och nu kan se det som beskrivs som ett trendbrott med försvarsuppgörelsen. Det är bra, för regeringens egna tankar med försvarsuppgörelsen var att försvaret skulle få 6,2 miljarder i extra pengar. I en socialdemokratisk värld är det dock inte värt 6,2 miljarder eftersom där finns en dubblering av ungdomsarbetsgivaravgiften och ett ökat avkastningskrav på som gör att 6,2 miljarder egentligen bara var värt 4,5 miljarder. Tack vare att vi deltog i detta blev det 10,2 miljarder, så vi har i praktiken varit med och dubblerat. Det måste glädja statsrådet, som hyllar denna försvarsuppgörelse. Det finns en stor likhet mellan detta och det eftersatta underhållet av infrastrukturen, och det är att det här är något som politikerna inte har tagit på tillräckligt stort allvar. Jag vill dock hävda att alliansregeringsåren innebar rätt kraftiga investeringar och upprustningar på detta område. Men det var inte riktigt detta interpellationen handlade om, och det var inte heller det statsrådet svarade på i sitt första inlägg. Jag ska därför ge honom chansen att i sitt andra inlägg komma in på att besvara den fråga jag faktiskt ställde. Det är glädjande att se statsrådet ångerfull. Jag hoppas att vi kan få se det återkommande i kammaren. Det vi ser är ändå denna typ av systempåfrestningar, och jag hävdar att de större tågstopp som vi har iakttagit är intressanta alldeles oavsett om vi avför dem som oavsiktliga och beroende på tekniska misstag. Vi kan träta om huruvida det beror på socialdemokratiska regeringar eller alliansregeringar, men låt oss bortse från det . Det handlar om brist på information och hur medborgare hanterar stora utmaningar där de inte vet vad som gäller. Kommer det ersättningstrafik? Kommer jag hem ? Kommer jag till mitt arbete ? Det uppstår ryktesspridning. Någon påstår att det kommer en ersättningsbuss här, och någon påstår att det finns en ersättningsbuss där. Allt detta är kolossalt intressant och borde utredas strukturerat. Det skulle vi kunna ha nytta av i större påverkanslägen där systemkollapsen kanske inte beror på tillfälligheter utan på att det finns organiserad illvillighet bakom från länder eller grupper som vill skada oss. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skulle kanske kunna ha ett visst värde av det så att vi som politiker, oavsett om vi är socialdemokrater eller moderater, skulle kunna ha nytta av det när det gäller samhällsplanering. Efter statsrådets och min ideologiska utveckling och utväxling kanske vi kan landa i den konkreta frågan. I detta anförande instämde (M). 159 Statsrådet (S): Jag ber om ursäkt för att jag i min iver att föra en ideologisk tågdiskussion inte hann med att svara på egentliga fråga. Innan jag gör det, låt mig säga ett par ord om försvarsuppgörelsen. Det stämmer att genom skicklig förhandling fick oss att höja anslaget till försvaret avsevärt. Men i ödmjukhetens namn hade det kanske varit värt att notera hur mycket vi höjde det i förhållande till de pengar som den moderatledda regeringen lade på försvaret. Det är nu den stora höjningen har skett. Jag är därför glad att i opposition var en mycket skickligare förhandlare än vad han var i majoritet. Det ska nog hela vara tacksamt för. Det finns en poäng i att det kan finnas ett värde i att låta MSB granska stora systemkritiska händelser, oavsett om det ligger illvilja eller inte bakom. Det finns en psykologisk mekanism i sådana händelser som det är värt att dra lärdom av. Vi har dock den ordningen att det i första hand är de två myndigheter som ansvarar även i höjd beredskap, Transportstyrelsen och , som ska göra detta arbete. Men gör de inte det eller om det behövs studier på en mer aggregerad nivå är jag inte främmande för att låta MSB göra det. Men i första hand är det som sagt och Transportstyrelsen som ska göra det. Vi var överens om underlåtelserna i försvaret, oavsett hur det rör sig om. Vi är överens om underlåtelserna i järnvägsinvesteringarna, oavsett hur det rör sig om. Vi lyckades komma överens om att bryta den dåliga utvecklingen i försvaret. Låt oss då hoppas – nu när har höjt sitt bud i opposition, precis som i försvarsdelen – att vi också kan komma överens om att satsa mer pengar på svensk järnväg och svenskt järnvägsunderhåll. Då kanske vi kan slippa studier av varför folk springer efter ersättningsbussar som inte finns och står och fryser på perrongerna. 160 HANS (M): Jag kan av förståeliga skäl inte kommentera statsrådets recension av den moderata förhandlingssegern. Men jag noterade vad statsrådet sa. Det är bra att ni öppnar för denna typ av utredning. Jag delar den åsikten. Det finns andra myndigheter, inte bara MSB, som man kan peka på. Men jag tror att vi ska följa upp detta strukturerat och tillgodogöra oss de erfarenheter vi kan dra. Jag tror att det behövs satsningar på både svensk infrastruktur och svenskt försvar. Jag är glad över att i den del som gäller försvaret kunna medverka till det. För att använda statsrådets ord är vi oöverens när det gäller finansieringen. Här har vi olika profiler. För mig är det viktigt att vi har en finansieringsprofil som inte slår mot jobb och tillväxt. Men skattedebatten får vi i ideologiskt nit ta vid ett annat tillfälle. Det är bra att vi kan enas om att det är viktigt att vi hittar strukturer för att följa upp och granska de påfrestningar som människor utsätts för när saker och ting inte fungerar. Tågen är kanske det mest påtagliga, för det föder en sådan frustration när man blir lämnad kvar på en kall perrong. Men det handlar också om nätsidor som läggs ned, om att inte kunna beställa biljetter, om tv- och radiosändningar som inte fungerar och andra former av påfrestningar. Det mesta talar för att det beror på tillfälligheter. Det handlar om teknik, fel och misstag, och det finns ingen struktur. Men i de oroliga omvärldsvillkor vi lever under måste vi alltid ställa oss den kritiska frågan: Kan det vara avsiktligt? Det är viktigt att vi inte är aningslösa. Därför bör vi på alla sätt förbereda oss för risken att det kan vara organiserat. 161 Statsrådet (S): Vi är ett litet land i en stor värld, längst upp i norr på jordklotet. I alla fall är det så vi lär oss i skolan att jordklotet ser ut. Det svävar ju fritt i rymden, så det är svårt att veta vad som egentligen är upp och ned. Alla ni som tvivlar på det påståendet kan lägga er ned och titta på stjärnhimlen och fundera på om den är ovanför eller nedanför er. Det är ett filosofiskt experiment som jag rekommenderar. Denna debatt visar styrkan i det svenska parlamentet. I detta lilla land i den väldigt stora världen har vi inte råd att vara oöverens om allt. Vi har inte råd att bråka om allt. Vi har inte råd att göra försvaret av vårt land till en käbbelfråga. Vi har kanske inte heller råd att låta infrastrukturen förfalla medan vi bråkar om vem som har ansvaret, Vi har en levande politisk debatt. När vi har skilda uppfattningar kan vi, precis som , ta en hård och ideologisk debatt. Men i slutet av dagen kan vi också se till det som är bäst för , vilket vi har gjort i försvarsfrågan och vilket jag hoppas att vi kan göra även i infrastrukturfrågan. Jag tackar för hans viktiga bidrag i detta och instämmer i att vi måste bli bättre på att möta sådana här sårbarheter, oavsett om det ligger illvilja i form av främmande makt eller en hackergrupp bakom eller om det handlar om sjabbel och olyckor. På det sättet kan vi göra ett bra land bättre. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:546 om konsekvensanalys för Säkerhetspolisens informationsinhämtning 162 Statsrådet (S): har, mot bakgrund av de möjliga konsekvenser som eventuella förslag från den pågående utredningen av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism (Ju 2014:26) kan få, frågat mig om jag och regeringen kommer att genomföra en konsekvensanalys av Säkerhetspolisens möjligheter att inhämta information från , . Han har även frågat om jag och regeringen avser att ge utredningen tilläggsdirektiv alternativt be en ny utredning att se över Säkerhetspolisens framtida möjlighet att använda information från FRA i förebyggande syfte. Som jag nämnde i ett frågesvar är kampen mot terrorism en prioriterad fråga för regeringen. Terrorism utgör ett allvarligt hot mot vår säkerhet och mot våra medborgerliga fri- och rättigheter. Terrorismens utveckling ställer nya krav på myndigheternas agerande. För att bekämpa terrorism krävs ett långsiktigt arbete med fokus på samverkande insatser från många aktörer. Terrorismbekämpningen måste alltid ske i enlighet med våra grundläggande fri- och rättigheter. pågår nu arbete med att ta fram en ny nationell strategi mot terrorism. Som jag också redogjorde för i frågesvaret antog en resolution om bland annat åtgärder för att motverka att personer reser utomlands i syfte att begå terroristhandlingar. Den nämnda utredningen har fått i uppdrag att analysera behovet av lagändringar för att ska leva upp till de krav på straffrättslig reglering som ställs i resolutionen och lämna de lagförslag som är nödvändiga. I uppdraget anges särskilt att det bör beaktas hur utformningen av förslag till kriminalisering och avgränsningarna av det straffbara området påverkar möjligheterna för bland annat ansvariga myndigheter att bedriva ett effektivt arbete för att förebygga och förhindra att personer reser utomlands i syfte att delta i terroristhandlingar eller terroristträning. Säkerhetspolisen, som har det huvudsakliga ansvaret för terrorismbekämpningen i , deltar med en expert i utredningen. Uppdraget ska redovisas . Först när utredningen har lämnat sitt betänkande vet vi hur eventuella förslag ser ut och hur de kan påverka myndigheternas arbete. Det är för tidigt att säga vilken eventuell ytterligare analys som kan behövas. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder. 163 (FP): Jag tackar inrikesminister för svaret. höjde Säkerhetspolisen hotnivån och beredskapen efter händelserna på /i . har vi också i vårt geografiska närområde i norra och noterat attentat i terrorismens namn – i , och . När det gäller svenska deltagare finns det åtminstone 130 bekräftade personer som har rest från till konfliktområden i för att i terrorismens namn döda med hänsynslösa metoder. Överlevande som återvänder till utgör ett indirekt eller direkt hot. Enligt information kan den siffran stiga till uppemot 300 personer eller ännu fler. välkomnar därför förslaget att kriminalisera resor från till konfliktområden. är de tyvärr inte det. Säkerhetspolisen är en av de polismyndigheter som ligger under justitieutskottet och regeringen. Säkerhetspolisen ska bedriva kontraspionage men också kontraterrorism och skydda vår demokrati. I detta viktiga uppdrag ingår att kunna beställa signalspaning genom , . har försökt bringa klarhet i detta. Jag är lite besviken på att jag får ungefär samma svar nu av inrikesministern som i det skriftliga svaret av . Jag vet att det finns en utredning, jag vet att den kommer , jag vet att det sitter en representant för Säkerhetspolisen i utredningen och jag vet att det pågår ett arbete med en nationell strategi mot terrorism som kommer . Utredningen, som är omfattande och som ska titta på FN-beslutet och se hur det ska in i svensk lagstiftning när det gäller kriminalisering av resor, får konsekvenser. Det framkom tidigt i processen att man, när man kriminaliserar terrorismresor, terrorhandlingar eller förberedelser till terrorism, måste gå in med en förundersökning redan vid misstankenivå, juridiskt sett. Säkerhetspolisen menar att när en förundersökning påbörjas upphör deras rätt att ta del av signalspaning via FRA. anser att det vore mycket olyckligt om Säkerhetspolisen, som kanske är det absolut viktigaste instrumentet när det gäller att signalspana utanför rikets gränser, skulle påverkas negativt av en annan och i sig positiv reform, nämligen att kriminalisera terrorismresor. Jag vill därför höra hur inrikesministern ser på detta och om han tänker agera nu när vi känner till denna information. 164 Statsrådet (S): frågade mig hur regeringen tänker agera. Det enkla svaret är att regeringen har agerat. Det kan tyvärr inte sägas om den regering som stödde. Ni hade tid på er. Inget av de två problemkomplexen var okända som den moderatledda regeringen satt vid makten. Vi hade resor till terror och krig, men det togs inga initiativ för att utreda eller kriminalisera dem. Vi kom till ett rent bord. Vi tog initiativ till en snabbutredning som ska redovisas . Jag för min del tänker vänta tills resultatet av den utredningen blir känt. Utredaren ska titta på både huruvida vi behöver ytterligare kriminalisering för att leva upp till FN:s resolution och vilka följdverkningar detta skulle få. Låt mig också säga att inte heller FRA-problemet, som uttryckte det, var okänt under den moderatledda regeringens tid. Vi har den begränsningen att signalspaning inte får inriktas på personer utan bara på företeelser. Justitieministern uttalade tydligt vi hade en moderatledd regering, som stödde, att signalspaning inte skulle få användas parallellt med förundersökning, exempelvis vid terrorbrott. Därför går min fråga tillbaka till . Om han , innan utredningen och analysen är klara, är bombsäker på hur problemet ska lösas vore jag tacksam om han kunde delge kammaren hur lösning ser ut. Ni hade på er att agera och gjorde ingenting. kräver ni att regeringen ska agera. Sedan ska vi beskriva vår handlingslinje. Vi kommer att lägga fram en proposition för kammaren som får behandlas av höstriksdagen mindre än efter att regeringen tillträdde, inte med armarna i kors. Hur ser lösning på detta problem ut? Ni hade på er att hantera det men gjorde ingenting. 165 (FP): Till skillnad från inrikesministern har jag haft förmånen att jobba i och i justitieutskottet . Historiebeskrivningen är helt felaktig. Det var Alliansen och som införde FRA-lagen, det var Alliansen som tillät Säkerhetspolisen och att åter få beställa signalspaning. Det var vi som lämnade en handlingsplan mot terrorism, som statsrådet just nu tänker revidera. Den kommer kanske . Det var vi som i olika omgångar gav och Säkerhetspolisen i uppdrag att kartlägga och ta fram underlag när det gäller olika typer av extrema miljöer – autonoma miljöer, högerextrema miljöer och även våldsbejakande islamistisk extremism. Den sista åtgärden inom detta paraply var att den dåvarande alliansregeringen utsåg till att jobba med det förebyggande stadiet. Kom inte och säg att vi inte gjorde någonting ! Som jag sa tidigare, herr talman, välkomnar vi en kriminalisering av terrorismresor, men när vi satt i regeringen , 2007 och 2008 var detta inte ett lika stort problem, åtminstone inte vad jag vet. Annars hade väl rikspolischefenen eller den dåvarande socialdemokratiska ordföranden i justitieutskottet påpekat att vi hade 200, 300 eller 400 resande. Men vi hade inte det då. Det är andra faktorer i vår omvärld och tyvärr i vårt närområde som gör att vi och ni tvingas agera. har vi försökt ha en samsyn om FRA, Säkerhetspolisen och skyddet av vår demokrati. Det är detta vi diskuterar. och 2009, när den dåvarande regeringen lät utreda Säkerhetspolisens möjligheter till signalspaning för polisiära behov, framfördes vikten av att Säkerhetspolisen skulle kunna signalspana både generellt och efter att förundersökning inletts. I den delen är det ingen ny information. Det görs olika avvägningar. Det är svåra beslut. Men ser vi – det är en tydlig konsekvens – att om man kriminaliserar resande och om man öppnar förundersökningar finns det en risk att Säkerhetspolisen kan tappa viktig information. Jag står inte här och säger att jag är expert eller att jag tycker att detta är en enkel lagstiftningsfråga, utan det krävs självklart juridisk expertis, och man behöver se på integritetskonsekvenser. Men hur skulle man kunna göra, om det är välmotiverat av åklagare och domstol, i brottsbekämpande syfte – inte minst när det gäller terrorism? pratar vi ju om terrorism, inte om böter eller att någon smugglar in sprit från , utan vi pratar om terrorism. Hur ser statsrådet på den frågan? Vi kan vänta tills utredningen kommer . Men redan för en månad sedan och redan i yttrandet över utredningen eller 2009 pekade Säkerhetspolisen just på detta. Därför tar vi upp frågan igen. 166 Statsrådet (S): Det stämmer att har suttit i och i justitieutskottet . Det stämmer att den borgerliga regeringen antog en nationell strategi mot terrorism. Men det stämmer också att de tog upp problemet med terroristresor i den nationella strategin utan att göra något för att kriminalisera det. Det stämmer att du har suttit i , , utan att ta upp det här problemet, utan att se problemet. Ingen såg problemet, säger . Jag bara tittar på talmannen som sitter här. Han skrev som socialdemokratisk ledamot debattartiklar om att kriminalisera detta, så det var känt – men kanske inte i eller i regeringen. Jag ska inte raljera för mycket om detta. Problemet är: Vi har tagit tag i frågan. Vi har beskrivit hur vi tänker agera. hör ett radioinslag där Säkerhetspolisen intervjuas, och så skriver han en interpellation.