prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för och justerades. § 2 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM20 Återtagandeavtal mellan och , till socialförsäkringsutskottet 2015/16:FPM21 Viseringsförenklingsavtal med , till socialförsäkringsutskottet § 3 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2015:20 Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:48 till näringsutskottet 2015/16:70 till försvarsutskottet 2015/16:76 till utbildningsutskottet KOM(2015) 646 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2015/16:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2015/16:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2015/16:JuU24 Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet § 6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2015/16:1 delvis) 1 (M): funderar man lite på vad man ska säga i sådana här debatter. Jag funderade lite extra i samband med det frukostmöte som några av oss har varit på där , som har skrivit , berättade på ett otroligt gripande sätt. Jag fick boken i går och började läsa, och jag är fullständigt införstådd med att det kommer att bli en jobbig läsning. Det som var lite extra intressant var att jag hittade några ord av i boken. kommer från den kommun som jag bor i. Som ni känner till är han Nobelpristagare. , 1918, skrev han detta: Men den som hejdar växtens fart och lägger jord igen begår en synd av grövre art än den som dräper män Det är mycket tänkvärda ord. Det är kanske detta vi håller på med till viss del; som många har slitit otroligt hårt för att hålla öppen håller på att bli skog. Jag tycker att det finns alla skäl i världen att göra allt som står i vår makt för att vända denna utveckling. Det var lämpligt att ha just detta frukostmöte före den här debatten, och jag vill rikta ett tack till , som såg till att mötet blev av. Betänkandet angår areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det är ett budgetbetänkande. Jag ska först klara ut att vi från moderat sida står bakom punkterna 1, 3, 4 och 5 i betänkandet. Vi deltar inte i beslutet i samband med punkt 2, där vi har ett särskilt yttrande. Vårt budgetförslag har fallit, och därför kommer vi inte att delta i beslutet. Vad måste vi då göra? Om man först tittar på jordbruket måste vi inse att jordbruket är ett företagande. Det finns sedan EU-inträdet på en global marknad, och vi måste se till att vi har konkurrenskraftiga regler för denna typ av företagande precis som för allt annat företagande. Politiken vill gärna kalla det mervärden – olika beslut som inte är annat än kostnader för svensk jordbruksproduktion. kallar det för särkostnader. Jag tror att vi måste inse detta, för vi vet att konsumenten ofta tittar på prislappen och inte alltid vill betala för särkostnaderna. Om man hårdrar det kommer vi att fortsätta att flytta livsmedelsproduktion utanför våra gränser. Det ska vi absolut inte göra när vi har ett så klimatsmart och bra jordbruk. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi har sett till att problemen ökar, inte bara genom regler. Rovviltsproblematiken har tillkommit för många djurägare, och det skapar höga kostnader. hade vi en debatt om just denna del. Jag tror att också detta är någonting som man måste fundera över, och lösa problemen. Redan fårägarna utanför skulle behöva investera i stängsel för . Om vi gör den ekvationen runt om hos alla djurägare blir det otroliga summor som man ålägger ett svenskt jordbruk som har konkurrensproblem. Om vi gör rätt och inser att vi är på en global marknad måste vi nog tänka om. I betänkandet har bland andra vi moderater visat att återbetalningen av dieselskatt för jord- och skogsbruk är viktig. Vi satsar drygt en halv miljard på detta. Om man jämför konkurrensmässigt slår detta hårt eftersom många konkurrentländer har betydligt lägre kostnader. Det blir inte bättre av att regeringen höjer diesel- och bensinskatten. Man kompenserar och erkänner att detta är skadligt för jordbruket, men man kompenserar inte för mjölkbilen, alla fodertransporter och annat. Det är åkerier som sköter det, så det kommer att bli ökade kostnader. Vi har pekat på beteskravet, där vi moderater tror att det måste till en förändring. Förhoppningsvis ska det kunna bli en ökad frihet, och vi kan kanske koppla beteskrav till miljöstöd. Vi moderater tror att det är viktigt att vi har betande mular ute för att ha öppna åkrar och hagmarker, speciellt. Många tar detta för givet, men djuren finns där av en anledning. Det finns ett lönsamt jordbruk, och det måste finnas ett lönsamt jordbruk. Jag ska avslutningsvis säga att jag tror att skogen är viktig för boende på landsbygden. Det är viktigt att vi ser skogen som en produktionsskog. Vi kan höja produktionen av skog och säkra kraven på att tänka på miljön. Skogen är någonting som skapar många arbetstillfällen, och den är en stor bidragsgivare till att vi får ett bättre klimat. Det handlar om de gröna atomerna, och det är mycket bättre att vi använder de kolatomer som redan finns ovanför jordens yta än att kostnadsmässigt försöka få ned dem igen. 2 (S) replik: Tack, – det var föredömligt kort och inom talartiden! Jag är inte säker på att jag klarar det lika föredömligt . Jag skulle vilja anknyta till inlägg och förslag om dieselskattesänkningarna och kopplingarna till mjölkböndernas situation. När uppmärksammade första gången mjölkböndernas situation? Och höjde inte i regeringsställning dieselskatten två gånger? Försämrade ni inte också avdragsrätten för lantbrukare lika ? 3 (M) replik: Jag tänker inte försvara det här. Jag tycker att det var olyckligt att man, främst av miljöskäl antar jag, sänkte återbetalningen av dieselskatt. Det är lite svårt att ersätta traktorn, och här måste man ha en process så att vi får andra drivmedel. Men i storstäder går det faktiskt att undvika att använda bilen. Det kan man fundera över när man tar sina morgonpromenader i med alla bilar som finns här. Det är i städerna det finns alternativ och man måste fundera på vad man kan göra. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det finns goda skäl att jobba vidare med olika biobränslen, och jag tror att vi måste ha en gemensam kamp mot där man av någon underlig anledning inte tycker att biobränsle får gynnas. Det är ju rejäla steg i rätt riktning i klimathänseende som det kan ge, och som jag sa i mitt inlägg är det bättre om olja och kol får stanna i jorden i stället för att vi med dyra processer ska försöka få ned den kol som har kommit upp. Här finns det alltså mycket att göra. Jag ska verkligen vara tydlig. Jag tycker att det här var fel av Alliansen. Jag har varit med och fattat det beslutet, och jag försöker göra allt för att vi nu ska ha förståelse för att jordbruket sedan EU-inträdet dels är ett företagande, dels finns på en konkurrenskraftig marknad. Då måste vi när vi fattar beslut ta ställning till att om det här är en särkostnad för svenskt jordbruk som inte konkurrenter har måste vi också fundera på hur det kan kompenseras. 4 (S) replik: Jag hoppas att det är hela Alliansens politik att man faktiskt menar allvar med den gröna skatteväxlingen. , när vi debatterade utgiftsområde 20 i budgeten, lyfte i stort sett alla borgerliga partier fram behovet av en grön skatteväxling och satsningar på förnybara bränslen. Vi behöver få en bred politisk uppgörelse här i riksdag så att de viktiga satsningar som industrin står och väntar på kan bli verklighet. Industrin vill komma igång, och det är inte bara Preem som vill producera förnybara bränslen, utan alla vill ta del av det nya bränslet. Det ligger lite grann i att vara först och kunna satsa, men då måste också politiken vara tydlig så att man vet att det inte kommer att bli några förändringar vid ett regeringsskifte. Jag är tacksam om står för att det är hela och hela Alliansen som menar allvar med den här viktiga frågan. 5 (M) replik: Så länge håller i de här frågorna behöver inte vara det minsta orolig. Jag har ett antal gånger börjat fundera över om inte bränslebranschen själv ska gå före för att se till att vi ska få den här klimatomställningen. Jag har fått klart för mig att det i vissa fall är HVO i diesel, och det kommer alltså inte från fossilt bränsle. Det händer mycket, man vill öka sina tillsatser och man gör det av olika skäl. I vissa fall går man före. Det är inte alla som tycker om den här otäcka marknaden, men jag tror på den. Flera finansinstitut börjar flytta pengar från företag som på olika sätt håller på med kolbaserad verksamhet. Jag tror att när kapitalet satsar på nya och betydligt bättre och klimatsmartare verksamheter kan den här omvandlingen gå betydligt fortare än vad vi tror och att vi politiker kan hjälpa den på traven. får vi se till, än en gång, att jobba för att biobränslen och liknande kan gynnas. Sedan tror jag att man måste vara ärlig och säga att oavsett regering är det bra ur fiskal synvinkel att lägga lite skatt på drivmedel, för pengarna måste på ett eller annat sätt in i statskassan. är det så illa, har jag förstått, att finansministern till och med överger krona för krona. Skattetrycket lär inte minska, i vart fall inte under den rödgröna regeringen. 6 (V) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag hörde prata om de stora kostnaderna för lantbrukare som behöver skydda sin tamboskap. Det kan till exempel handla om att stängsla in fårhagar och så vidare. Det är ju helt sant, för det är en stor kostnad. Det är precis därför som vi ökar det anslaget med i den här budgeten. Det är anslag 1:7 om ersättning för viltskador som ska vara just för de här förebyggande åtgärderna, till exempel instängsling och ersättningar. Det är väl en bra satsning, ? Det var ganska länge sedan det här anslaget höjdes, men gör vi faktiskt det. Jag vill också fråga en annan sak, eftersom han pratade om skogen och den viktiga roll som skogen kan spela både för produktion av timmer och biomassa och för biologisk mångfald. Där gör vi också viktiga satsningar med den här budgeten. 1:2 heter anslaget som innebär insatser för skogsbruket och som vi höjer kraftigt. Det avvisar med . Tanken med den här anslagshöjningen är just att vi ska få mer pengar till biotopskydd och naturvårdsavtal så att man kan skydda mer skog. Varför avvisar den viktiga satsningen? 7 (M) replik: Höjningarna av ersättning för viltskador på 20 miljoner låter som mycket pengar. Men om vi tittar på mitt exempel med fårägarna utanför ser vi att en tiondel av pengarna i det höjda anslaget skulle gå till att stängsla bara den fastigheten. Då inser säkert både och andra att de pengarna inte räcker till om i förelägganden skulle bli en standard för resten av länsstyrelserna, det vill säga man skulle skicka ut förelägganden och kräva stängsling. Annars kommer man att kunna få bekymmer med Myndighetssverige. Jag är av den bestämda uppfattningen att här måste man få ett förtydligande i lagstiftningen så att det ska räcka med att hålla sina djur innanför stängslet, och sedan får staten ansvara för de djur som den har. När det gäller skogen är vi från moderat sida övertygade om att det går att både ha höga miljökrav och produktion. Det är ju inte två kommunicerande kärl, det vill säga ökar man produktionen minskar man på miljösidan, utan man kan faktiskt förbättra och göra rätt saker. Vi avsätter mycket mark. Jag lärde mig att vi avsätter mycket mark i men att när det gäller avsatt skog i förhållande till rödlistade arter är det i som man borde göra det och inte i norra. Vi är övertygade om att man kan börja sköta de här avsatta reservaten och liknande innan man avsätter ännu mer. Det är alltså vårt skäl. Vi tror att man kan göra det här på helt andra och billigare sätt. 8 (V) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Men det är väl i alla fall bra, , att vi höjer anslagen för de förebyggande åtgärderna, för ersättningar för viltskador och för att man till exempel ska kunna stängsla in? Det blir ju inte direkt billigare ifall vi inte gör den här extrasatsningen på i det här anslaget. Jag hoppas att vi åtminstone kan vara överens om att det är bra med höjningen som vi nu gör och som ni inte gjorde i er tidigare budget. Jag kan hålla med om att det behöver avsättas mycket mer mark och skog i , verkligen. Det var därför vi debatterade anslagen om naturvård i det andra utgiftsområdet, utgiftsområde 20, i går. Vi gör den största satsningen på åtminstone på naturvården i . Vi gör jättestora satsningar på underhållet och skötseln, vilket tog upp finns ett stort behov av. Men de satsningarna avfärdar . Vi gör också jättestora satsningar för att kunna inrätta just fler naturreservat och fler nationalparker. Och det vill vi gärna göra i mellersta och framför allt där det finns stort behov av det. Men också det avvisar . Varför säger en sak här, som låter ganska bra, när i praktiken lägger fram ett budgetförslag som drar åt ett helt annat håll? Det gäller också anslaget 1:2 om insatser för skogsbruket. Det handlar om biotopskydd och naturvårdsavtal. Det är en form av frivilligt samarbete med skogsägare för att kunna skydda mer skog. Vi anslår mer pengar till det. Ni avvisar det, . Ni vill dra ned med . , hur kan vi få bättre naturvård, ett bättre skydd med mindre pengar, vilket ni föreslår? 9 (M) replik: glömmer att regeringens politik riskerar att leda till att stora delar av blir en fäbodvall. glömmer att en stor del av finansieringen kommer från 4 miljarder i höjda bensin- och dieselskatter. Det kommer främst de som bor på landsbygden och de företagare som finns i inland, som måste transportera sitt gods ned till marknader, att få betala. Vi moderater tror på finansiering krona för krona. Det är lätt för er, , att visa på alla höjningar och satsningar ni gör, men det är också lätt att glömma bort att visa var ni tar pengarna ifrån. Jag vill verkligen påminna om de 4 miljarder som man räknar med att få in med anledning av skattehöjningen på bensin och diesel. Det kommer som sagt att slå hårt mot landsbygden. Urbaniseringen beror inte bara på att människor flyttar till . Man flyttar också in till tätorter och liknande eftersom det blir för dyrt att skjutsa barnen till inte bara skolan utan även hockeyträningar, fotbollsträningar och allt vad det är. Det är alltså inte underligt. Jag tror dock att man kan göra mycket för att vända trenden och inte bara vända trenden. Enligt statistik är det 3 miljoner människor som bor på landsbygden, alltså utanför städer och stora städer. Det är många som berörs. Och en landsbygd nära en storstad har kanske inte lika stor problematik som de som är långt ifrån staden. Det finns alltså mycket att göra. Man behöver bara se till att det blir bättre jordmån. Det bor nämligen väldigt kreativa och handlingskraftiga människor på landsbygden. De klarar det här själva. 10 (SD): Areella näringar, landsbygd och livsmedel debatterar vi som sagt utgiftsområde 23 om areella näringar, landsbygd och livsmedel. Först vill jag yrka bifall till reservation nr 1, Utbetalning av direktstöd. När det gäller budgetanslaget står vi givetvis bakom vår egen budgetmotion, men eftersom vi har ett betydligt högre anslag än både regeringen och resten av Alliansen kan vi endast lägga fram ett särskilt yttrande under utgiftsområde 23. Även om jag visste att jorden skulle gå under skulle jag ändå plantera ett äppelträd . Det sa för ett visst antal . Det handlar om att jordbruket är långsiktigt. Man tar beslut även om man inte kommer att se resultaten. Precis som när vi planterar äppelträd hemma i våra trädgårdar eller när bonden sår sin åker och så vidare vet vi inte hur resultatet kommer att bli. Men vi har en förhoppning. är hela parti. Norr och söder, landsbygd och stad – hela landet är viktigt för oss. Många kan eller vill inte bo och verka i våra större städer. Och en mycket stor del av yta består av landsbygd. Det är ett fantastiskt landskap fyllt av djupa skogar, forsande bäckar, grönskande hagar, böljande åkrar, höga berg och djupa dalar. Att dessa delar av fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör en del av kärnan i vår Sverigevänliga politik. Vad gäller lantbruk och livsmedelsproduktion generellt har den uttalade ambitionen att svensk livsmedelsproduktion ska överleva och utvecklas. Något annat vore enligt vårt synsätt högst orimligt. Som värdeskapande verksamheter genererar lantbruken arbetstillfällen inte primärt inom näringen utan även åt transportföretag, underleverantörer och inte minst inom den svenska livsmedelsindustrin. Vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Det är inte bara en ekonomisk fråga. Det handlar också om vår miljö, vår djurvälfärd, vårt kulturarv och vår kulturgeografi. I har vi ett relativt väl fungerande system, där stora arealer skog frivilligt avsätts för skydd. Detta system vill vi i värna och utveckla i harmoni med skogsägarnas intressen. Vi ska bevara skogens kulturella värden, och vissa områden ska av olika skäl fredas från avverkning. Men utgångspunkten bör i princip alltid vara att skogens värde ska tas till vara. Detta synsätt har betydelse, inte minst för landsbygden där både turism och skogsindustri genererar arbetstillfällen. Vi i skriver i princip under på behovet av att värna skyddsvärda biotoper och att freda betydande arealer från avverkning. ser vi med stor oro på regeringens ambitioner att undanta enorma arealer produktiv skogsmark, upp till 1 ½ miljon hektar till en kostnad på kanske 100 miljarder. Skogen är en nationell angelägenhet. Men vi ska också komma ihåg att det svenska skogsbruket håller världsklass ur ett miljöperspektiv. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ett livskraftigt jordbruk är en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram. De finns bara om det är lönsamt att bedriva skogsbruk, jordbruk och att hålla djur. Svensk mjölkproduktion kan inte heller sägas vara något särintresse. Vi har haft en mjölkkris. Den pågår fortfarande. För varje mjölkgård som lägger ned sin verksamhet försvinner kanske fem till sex arbetstillfällen. Svenska mjölkbönder har haft en pressad situation . Priset på mjölk var redan lågt när det till följd av importstopp sjönk till för producenterna katastrofalt låga nivåer. Priset på jordbruksprodukter är i sig naturligt, men faktorerna är i det här fallet mycket större. Svenska bönder konkurrerar på en internationell marknad. Men de konkurrerar med sina nationella särkostnader och med sina nationella särregler. Vi i har lyft upp frågan. Vi är glada över att fler partier i har gjort det. måste det framför allt komma konkreta politiska förslag. Det är något som vi lägger fram i vår budgetmotion. Vi lägger bland annat fram förslag på en betespeng. Vi vill införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad, och det är en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Betet ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till att andra värden, exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald, behålls. Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Men vi kan inte blunda för att det är en konkurrensnackdel för bönderna, med det arbete och de kostnader som tillkommer. Därför väljer vi att satsa de pengarna. Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten. Men genom så kallad återföring av koldioxidskatt har vi, netto, en lägre skatt för lantbruk och skogsbruk. Regeringen föreslog i sin budget att höja återbetalning av koldioxidskatten till 1,70. Man valde att höja skatten. Men det är ändå glädjande. Vi vill sänka ytterligare. Vår ambition är att sänka skatten till dansk nivå. Därför föreslår vi i vår budget en sänkning med 2,06 och med ytterligare året efter, för att vi ska nå den nivå som råder i . Svenska bönder konkurrerar nämligen på samma marknad som de danska bönderna. Vi anser därför att det är högst rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt billig reform men som definitivt innebär en lättnad för de enskilda lantbrukarna. I slutänden kommer vi också att tjäna på att fler lantbruk blir ekonomiskt lönsamma och kan överleva i . Låt mig avslutningsvis citera ur boken mjölk skriven av och en anonym bonde. Jag hade liksom äran att vara med på föredraget . Boken lyfter upp många frågor som berör mig djupt. I slutklämmen står det: Bonden skapar landsbygden, i samverkan med mulen och klöven. Utan bonde ingen jordbruksmark. Utan bonde ingen natur och kulturbygd. Utan bonde ingen landsbygd. Allt hänger ihop. Utan bönder inget . 11 (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tack, , för ditt anförande! När man hör i talarstolen och när man läser i betänkandet kan man ju lätt få för sig att har en väldigt hög ambition för landsbygden och de areella näringarna. Men när man känner till förutsättningarna blir det inte trovärdigt. har faktiskt röstat på ram här i riksdag. Det innebär att inte har dessa pengar och anslag. Det fattas de facto 1,8 miljarder i förslag. Varifrån ska plocka fram de pengarna? För att få någon som helst trovärdighet för sin politik måste den hänga ihop. Då kan man inte säga att man ska satsa på de viktiga delarna och sedan har man inte de pengarna. Nästa gång röstar man på något helt annat. har ställt sig bakom ramfördelning. 12 (SD) replik: Jag tackar för frågan. Vi försöker att finansiera vår budget. På utgiftsområde 23 satsar vi 1,5 miljarder och det tar vi framför allt från miljösidans 1,7 miljarder. Vi röstar i första hand på vår egen budget. Men i annat fall har vi lovat våra väljare att rösta på den budget som är minst skadlig för . I det här fallet hade ytterst få, men ändå mindre, utgiftsposter för migrationen. Det är ganska intressant med tanke på att företräder budgeten i det här fallet. Man har tvingats till att göra en tilläggsändring och sedan lägga fram ytterligare en ändringsbudget. Jag tror att vi kommer att få se ett antal ändringsbudgetar innan man har fått kontroll över migrationskostnaderna. Men, som sagt, jag har inga problem med det här. De flesta förstår nog också vad sakfrågan gäller. 13 (S) replik: säger att inte har några problem med att rösta på en sak den ena dagen och att rösta i motsatt riktning . Det är inte trovärdigt. visar med all tydlighet att de är för den politik som har bedrivits där skattesänkningar var det enda rådande verktyget för att få bukt med det ena och andra. lyfter också in migrationen. Den är en av de stora viktiga framtidsfaktorerna för att få en levande landsbygd och för att det ska finnas människor som lever där och brukar åkrarna, som tar de jobb som fattas i skogsnäringen. Man annonserar efter personal, men lyckas inte hitta några kompetenta personer. Var är de utbildningsinsatser som försvinner genom att ställer sig bakom budget. Försvinner de pengarna i ett tomt hål? 14 (SD) replik: Sitter man i regeringsställning och inte kan lägga fram en budget som håller ihop tycker jag att man har större problem med trovärdigheten jämfört med vår trovärdighet om vi väljer att rösta för en budget som vi hade förhoppning om att resten av Alliansen skulle rösta för den budgeten som var bättre för . Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi är det tredje blocket i politiken.