prot · H20963 · 2015-02-19 00:00:00 — 128 (MP) replik: har ett högt tonläge . Jag skulle vilja gå tillbaka till förslaget om att höja målet för de gröna elcertifikaten. Det är ett förslag som även har stått bakom. Jag bedömer att det är nyheter vi nås av just . Kommer inte att ge stöd till ett förslag om att höja målet i elcertifikatssystemet? Det är det förslag som vindkraftsbranschen och många andra företag inom den förnybara sektorn lyfter fram som det absolut viktigaste för att skapa förutsättningar. Frågan om att höja målet i elcertifikatssystemet har väckts som den energiskattebefrielse som finns för vindkraft ses över. Det är passande att vi i diskuterar vilka stödsystem som är rimliga i enlighet med . Jag skulle som miljöpartist inte sova gott om natten om vi inte nu tog ansvar utan ledde detta fram till en situation där de som har tagit del av energiskattebefrielsen tvingas, om detta hinner gå till en EU-bedömning, betala retroaktiv skatt. Då är det mer ansvarsfullt att vi nu höjer målet för den förnybara energin och ser över den energiskattebefrielse som har använts mer kreativt än det var tänkt. Låt mig ställa en motfråga till . Jag undrar hur han och Alliansen såg på den energiskattebefrielse som fanns och användes kreativt. Vad det så som det var tänkt? Tycker att det är rimligt att ett stort energibolag skapar ett dotterbolag som nyttjar den energiskattebefrielse som från första början var tänkt för att uppmuntra mindre aktörer och kommuner att bidra i energiomställningen? (TALMANNEN: Jag ger en minut att svara på denna fråga.) 129 (C) replik: Tack så mycket! Precis som jag sade i tidigare replikskifte finns det problem. Men att ta bort för alla bara för att några gör fel är att straffbeskatta många, framför allt kommuner och små aktörer – som själv påpekar. Det är bra att man vill höja ambitionerna inom elcertifikatssystemet. Det har också varit för. Vi skriver så i vårt valmanifest. Men vi tänker inte göra det på vilka villkor som helst. Det är inte rimligt att man försöker höja skatten med 100 miljoner och som kompensation får två nya terawattimmar. Vi har faktiskt inte sett något förslag från regeringen än så . När förslaget väl kommer på bord är jag beredd att titta på det, precis som på allt annat. Då kommer vi också att se vad vårt ställningstagande blir i slutändan. 130 (M) replik: Det är nog inte så många som blir förvånade över att min första fråga till är följande: Är förnybart målet eller medlet för ? Dagens utmaning är klimatfrågan, konkurrenskraften och försörjningstryggheten. Jag undrar om anser att det är rätt att använda skattemedel för att få fram ett hundraprocentigt förnybart elsystem om utmaningarna är andra och om målbilden borde vara ett elsystem som är gynnsamt för klimatet, konkurrenskraften och försörjningstryggheten. sade i sitt anförande att vi bygger vindkraft som producerar el till en kostnad av . Det är bra att den tekniska utvecklingen går framåt så att vi sänker investeringskostnaderna för vindkraft. Anser att det är rätt att även i fortsättningen gynna och subventionera en elproduktion som visar sig billig eller rimlig i investeringskostnader? Jag har en fråga om effektsituationen. Det kommer ny volatil kraft i det svenska elsystemet. Tillgängligheten till vindkraft ökar, men fortfarande utgör den av den installerade effekten. Det är oroande. är ett land som ofta tittar till och använder som ett bra exempel. Jag kan berätta för att i beräknar man tillgängligheten till vindkraft till . Det innebär stora utmaningar för reglerkraft för att kunna försäkra svenska och nordiska elkonsumenter om att elen alltid finns när man behöver den. 131 (MP) replik: Jag börjar från slutet och tar mig framåt. Utmaningen för energisystemet är framför allt när de stora kärnkraftverken snabbstoppar, vilket sker ofta. Men när energisystemet klarar till och med det är det inte något större bekymmer vad vindkraften levererar beroende på hur det blåser. har vindkraften levererat mer enligt prognos än vad kärnkraften har gjort. Energisystemet är byggt för att kunna hantera variationer i produktionen, men det allra viktigaste är att det finns ett energisystem i balans där vi kan beräkna och ge prognoser för när vilken typ av elproduktion kommer att levereras. Det är låga elpriser , vilket gör att det är svårt att få lönsamhet i någon form av ny elproduktion. Den slutsats jag drar som miljöpartist är att vi från politiskt håll kommer att behöva se till att det finns någon form av stödsystem för den nya elproduktion som vi vill ha. Frågan är om vi vill satsa dubbelt så mycket pengar på att bygga ny kärnkraft eller för hälften av kostnaden få vindkraft. För mig är det helt uppenbart att för att kunna klara målen om miljö, konkurrenskraft och försörjningstrygghet är det förnybar energi som är det klokaste att satsa på. Som jag sade i mitt anförande är den politiker som förespråkar ny kärnkraft skyldig svaret på frågan: Till vilken kostnad? Är det så att har siffror från något annat land som skulle ha byggt kärnkraft billigt? I alla de exempel som jag har studerat och de tre exempel som finns i är priset för ny kärnkraft . På vilket sätt skulle ny kärnkraft kunna hjälpa att nå målet om konkurrenskraftig energiförsörjning? 132 (M) replik: Det finns inga politiska partier i , som jag vet om, som har tänkt bygga kärnkraft för skattebetalarnas pengar. Den fråga som ställer är alltså en retorisk fråga, en icke-fråga. I Alliansens energiöverenskommelse står det mycket tydligt att om ny kärnkraft byggs i ska det ske utan subventioner. Det är en fråga som inte är för politiken att besvara utan är för marknaden att besvara. När det gäller den installerade och den faktiskt tillgängliga elproduktionen kan man säga att kärnkraften har 84 procents tillgänglighet medan vindkraften har 6 procents tillgänglighet. Det är självklart att man i ett elsystem måste ta hänsyn till den tillgängliga elkraften och inte till den installerade. Jag har en fråga till om något som hon inte tog upp i sitt anförande, och det gäller och brunkolet. , herr talman, har haft ett väldigt högt tonläge när det gäller vad de tycker borde hända med den brunkolsverksamhet som är i regi. Min fråga till är: Vad avser att göra med och brunkolsverksamheten i nu när sitter med i samarbetsregeringen? 133 (MP) replik: Den expansion av brunkol som fortsatte under tid var väldigt beklaglig. Medan alliansregeringen styrde inledde processen med att öppna nya brunkolsgruvor i . Det var väldigt beklagligt, och det är en svår situation som står inför just , med ett stort ägande av fossil energi. Jag är glad att regeringen redan i överenskommelsen fastslog att målet är att ställa om till att vara en aktör som satsar på förnybar energi. Brunkolet kan inte ha en roll i energisystemet när vi ska klara tvågradersmålet. Om man ska se det positivt gör satsningar på havsbaserad vindkraft i bland annat och . Jag vill gärna se att använder den kompetens som bolaget har för att även i satsa på förnybar energi. Vindkraft, herr talman, levererar allra mest när vi behöver elen som mest, nämligen och . Vindkraft är alldeles utmärkt som en pusselbit i vårt energisystem. Det finns ny forskning som visar att solenergi och vindkraft kompletterar varandra helt naturligt. När solen går i moln blåser det mer, och när det är vindstilla skiner solen. Forskningen visar alltså att sol och vind kompletterar varandra ganska väl. Det finns också forskning som tittar på energisystemet i dess helhet och som visar att den vattenkraft vi har, som står för ungefär hälften av elproduktionen, fungerar alldeles utmärkt för att täcka upp för den förnybara energin i sol och vind om den inte skulle räcka. nämnde skattebetalarnas pengar. Då är frågan hur vi ska se på det skadeståndsansvar som i inte är på den nivå som krävs för att betala full kostnad om en olycka skulle ske. Denna regering har sagt att vi nu kommer att höja skadeståndsansvaret och kärnkraftens kostnader så att den inte ska subventioneras genom skattebetalarnas pengar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:UU8 om (skr. 2014/15:24) 134 (S): är en verksamhet som under har fått utstå mycket kritik – berättigad sådan – utifrån att det har placerats pengar via skatteparadis. Det har varit projekt som har anklagats för landgrabbing, som det kallas. Det har funnits en del andra oklarheter kring bolaget och framför allt tidigare bristande insyn i verksamheten och bristande förmåga att kommunicera vad man faktiskt gör. Det är någonting som även den förra regeringen uppmärksammade. Även om den förra regeringen valde att göra stora årliga kapitaltillskott med arbetade man med att förnya instruktionerna till bolaget, alltså ägardirektiven. Man bytte ut styrelsen, och man bytte ut ordföranden. Styrelsen rekryterade också en ny vd, som leder bolaget. Det har gjorts stora insatser för att förbättra verksamheten. Vi socialdemokrater har varit mycket kritiska – så kritiska att vi till och med har avvisat förslagen om kapitaltillskott. Men vi kan konstatera att det har gjorts ett stort förbättringsarbete under och att det har gjorts stora framsteg inom bolaget. Det är en väsentligt bättre verksamhet och framför allt en väsentligt mer öppen verksamhet som bedrivs . Man är tydligare med att redovisa sin verksamhet, sina insatser, vilka projekt man investerar i och hur de skapar utveckling i fattiga länder. Det är det som detta handlar om. uppgift är att skapa utveckling och framför allt nya jobb i länder som är väsentligt fattigare än vårt eget land. Det är en viktig del, ett viktigt verktyg, i den svenska utvecklingspolitiken. För mig som socialdemokrat är det viktigt att utveckling i världen och fattigdomsbekämpning inte enbart handlar om att ge gåvor till de mest nödlidande, utan det handlar framför allt om att ge människor verktygen för att själva skapa sig en bättre framtid och själva lyfta sig ur den fattigdom och ur det förtryck som de ofta lever i. Där är verksamhet viktig. Vi har aldrig kritiserat själva grundidén med , däremot hur verksamheten fungerade och de brister som fanns. Vi tycker att mycket av de bristerna nu är åtgärdade. Det finns fortfarande vissa förbättringsmöjligheter, och vi hyser gott hopp om att den nuvarande ledningen för bolaget kommer att klara av att fortsätta att utveckla verksamheten. Vi ser att det är en verksamhet som gör nytta, som skapar jobb och som skapar utveckling, och det är viktigt att fortsätta med denna verksamhet. För att detta ska vara möjligt är det också viktigt att det finns ett förtroende för verksamheten. Jag vill, herr talman, säga att jag upplever att förtroendet för har återupprättats genom årens arbete. Det är en väsentligt mycket bättre verksamhet , och vi kan känna förtroende för och hysa hopp om att de utför sin uppgift på ett bra sätt och på ett öppet sätt och att verksamheten är väl värd att fortsätta att investera i. Med det, herr talman, vill jag avslutningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande nr 8, om . 135 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. överlämnade sin rapport om genomförd revision av statlig verksamhet rörande , som är ett statligt helägt bolag. Bolagets uppdrag är att medverka till fattigdomsminskning genom hållbart företagande. Verksamhetens fokus ligger geografiskt sett söder om . Bolagets kärnverksamhet är att göra direkta investeringar i form av aktieinnehav i eller lån till företag som renderar positiva utvecklingseffekter, som arbetstillfällen. I kärnverksamheten ingår även indirekta investeringar i fonder. Fonderna investerar i sin tur i företag som ska ge utvecklingseffekter. Investeringsverksamheten ska bedrivas på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att varje beslut för bolagets finansieringsmedverkan fattas med hänsyn till de rådande kommersiella villkoren för affärens genomförande. Viktigt att påpeka i detta sammanhang är att kravet på miljöhänsyn bör likställas med affärsmässigheten i projekten. –2013 har bolaget fått i kapitaltillskott, totalt 1,8 miljarder, vilket motsvarar av den svenska biståndsbudgeten. Bolaget har dock inte ökat sina investeringsvolymer i takt med sina framlagda prognoser. Det finns med andra ord ett sorts outnyttjat, ledigt, kapital hos . Syftet med granskningen av bolagets finansiella bild var att belysa om styrningen av bolagets verksamhet har varit effektiv med fokus på dess kapitalförsörjning samt finansieringssätt. Riksrevisionsrapporten är välkommen då den avser att belysa problemområdet hos bolagets verksamhet för att ytterligare förbättra finansieringsmodellerna och naturligtvis förbättra avkastningen i form av ökad effekt av biståndsmedel till gagn för bolagets målsättningar. Vikten av att skattemedel används effektivt och att detta presenteras till uppdragsgivaren, det vill säga den svenske skattebetalaren, är enligt min och mitt partis bedömning av portalbetydelse. Lika stor betydelse har valet av den bästa finansieringsformen som ger optimala förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning i kombination med en hållbar ekonomisk utveckling och – tillåt mig addera, herr talman – miljöutveckling. Rent företagsekonomiskt gäller att finansiering genom det egna kapitalet ofta är en mycket dyr finansieringsform. Dessutom riskerar man – om man inte, som i detta sammanhang, lyckas uppnå de budgeterade investeringsvolymerna – att låsa fast eget kapital som kunde ha alternativ användning och skapa en onödigt hög likviditet i verksamheten som står och skramlar oanvänd. Det finns en skillnad i priset på det egna och det främmande kapitalet, i vårt fall ägar- respektive lånekapital. Lånekapitalet är oftast billigare i sin upplåning, inte minst nu med ägarens, den svenska statens, robusta kreditvärdighet. Ja, det är sant att har ett högt kreditbetyg globalt tillsammans med fem ytterligare länder, trots finansministerns återkommande och välkända påstående, som blir en paradox, om de svenska tomma ladorna. Det höga priset som finansieringen medför genom ägarkapitalet sätter också press på avkastningen, det vill säga effekten av det investerade kapitalet samt även av inlåsningseffekter som tidigare redovisades. har i sin rapport även konstaterat att en rad förbättringar har inträffat . Det handlar om att bolaget har infört ett utvecklat system för att följa upp de resultat som investeringarna ger. Dessutom har ägaren, staten, förtydligat sin skrivning om additionalitet. Termen kan förklaras genom att ska vara en marknadskompletterande aktör. Med andra ord får inte konkurrera med andra kommersiella aktörer. Additionaliteten är svår att mäta, herr talman. Men eftersom additionaliteten är en central del i investeringar delar jag bedömning att bolaget borde överväga att låta en oberoende extern aktör utvärdera additionaliteten i svårbedömda fall. Ägaren, staten, borde säkerställa att det blir så. Bolaget har sedan granskningen 2009 förändrats organisatoriskt, strategiskt och personellt. tillsattes, som vi hörde, en ny vd, styrelsen förnyades och en ny styrelseordförande utsågs . Många delar i bolagets affärsmodell har redan påverkats positivt, inte minst utvecklingen av dess nyckeltal. Något som är värt särskild uppmärksamhet för oss nya moderater, utöver de renodlade finansieringsspörsmålen, är mätområdet samhällsutveckling, som består av arbetstillfällen, skatt och kunskapsbyggande, arbetsvillkor, affärsetik, antikorruption och miljö. Dessa kvalitativa variabler i bolagets verksamhet bör ständigt förnyas, berikas och följas noga. har i sin rapport jämfört verksamheten i och speciellt belyst finansieringssättet med andra liknade verksamheter i , , , och , där modellerna varierar mellan finansiering genom kapitaltillskott, mixad finansiering och helt lånebaserad finansiering. För egen del anser jag att en blandad finansiering genom medverkan av externa aktörer kan ha med sig fördelen med noggrannare kapitalbehovsanalyser och analyser av kassaflöden i de olika projekten samt en större grad av granskning och uppföljning och därmed än bättre beslut för ett projekts åtaganden. Notabelt, herr talman, är att har en ny enhet inom inrättats, Development and , vars uppgift är att genomföra portföljanalyser, hantera risker i de olika projekten samt vidareutveckla och utvärdera utvecklingseffekter till följd av investeringarna. Som vi kan konstatera har det gjorts en hel del goda insatser som det nu arbetas med från bolagets styrelse och företagsledning. Allt detta görs i syfte att förbättra effekterna av bolagets verksamhet och synligt bidra till bolagets verksamhetsidé. Jag betraktar riksrevisionsrapporten beträffande som ett värdefullt redskap för att i min roll som representant för läns skattebetalare säkerställa så långt det nu är möjligt att leverera valuta för skattepengarna. Nya och jag kommer att fortsätta följa upp utvecklingen i verksamhet och hur regeringen handhar sitt ansvar beträffande detta. 136 (C): talar vi om bistånd. Vi talar om en del av vårt bistånd som utförs av . Skälet till att vi har en debatt om ett betänkande som inte innehåller några reservationer och där hela utskottet är enigt hänger samman med att det är en verksamhet som varit rätt mycket omdiskuterad . Därför tycker jag och att det finns skäl att lyfta fram även detta betänkande som handlar om . När rapporterade väckte det rätt mycket uppståndelse och debatt. Detta är däremot en rapport som har gjort som inte riktigt leder till samma uppmärksamhet. Biståndet ska skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. har en historia som kanske delvis har betraktats lite grann från sidan i många och långa stycken. När Alliansen tillträdde 2006 såg vi att var ett viktigt redskap för att arbeta med investeringsfrågor och stärka jobbmöjligheterna för fattiga människor som lever i andra delar av världen. Därför ökade vi anslaget till . Den kraftiga utökningen skapade en del utmaningar för organisationen. Det syntes i den rapport som avgav 2009. Å andra sidan kan man konstatera att med den utökade ram och de utökade möjligheter som har fått under Alliansens tid har de nu skapat grunden för att bygga en helt annan, mycket starkare och mycket mer kraftfull organisation som kan göra skillnad. Det krävs en kritisk massa i verksamheten för att man ska kunna göra en skillnad för fattiga människor eller människor som lever i förtryck. Man måste se på historia med de glasögonen. Alliansen såg problemen som uppmärksammade 2009 och vidtog åtgärder. Alliansen inte bara ökade kapitalet utan vidtog också åtgärder när det gällde styrningen och ägardirektiv. Det har gjort en stor skillnad. Jag är glad att höra att man nu från den socialdemokratiska sidan också tycker att har gått rätt och att det är en bra och viktig aktör. När det sägs att man har ett ledigt kapital är det delvis historia. Man fick det . Men är situationen inte den. Vi fick möjlighet att lyssna till och diskutera med i utskottet. Jag kan avslöja att bilden var att om man inte fick tydliga signaler om att kunna hålla uppe nivån riskerade man att få kliva tillbaka och gå tillbaka till en annan verksamhetsform. Det är viktigt att vi här är samspelta. Jag hoppas att den nya regeringen inte vill gå tillbaka utan använda de möjligheter som det nya skapar till utveckling, investering och jobb. fundament när det gäller samhällsutveckling är att det ska bidra till fler jobb, god arbetsmiljö och bra arbetsvillkor. När det gäller hållbarhet ska man bidra till långsiktigt hållbara företag. När det handlar om finansiell bärkraft ska man bidra till lönsamma och finansiellt hållbara företag. När det handlar om korruption ska man bedriva ett aktivt antikorruptionsarbete både internt och när det gäller portföljbolag. Detta är viktiga instrument som det civila samhället inte kan hantera självt och som Sida inte direkt är den som har kraft att hantera. Det här är alltså ett viktigt komplement i den svenska biståndsredskapsboden. Jag hoppas verkligen, herr talman, att vi med den samsyn som finns i kammaren också kommer att få se en samsyn om fortsatta verksamhet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 137 (KD): I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse rörande om . är ett statligt helägt aktiebolag med uppdrag att medverka till fattigdomsminskning genom hållbart företagande. Biståndsmedel ska användas så effektivt som det bara är möjligt, och alla de insatser som görs ska tillsammans bidra till att uppfylla det mål som har fastställt, det vill säga att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Enligt en rapport från det internationella finansieringsbolaget skapas nio av tio arbetstillfällen i den privata sektorn, och varje nytt jobb kan lyfta fem personer ur fattigdom. Det näringslivsanpassade biståndet är inte fult. Vi behöver förnya invanda arbetsmetoder för biståndet, där statsfinansierade insatser sker helt separat från den privata sektorns verksamhet och utveckling. I det svenska biståndet, liksom i flera andra länders, finns fortfarande en osynlig men påtaglig vägg mellan de privata initiativen och de offentliga. Detta måste vi komma ifrån. För att det globala utvecklingsarbetet ska få full effekt krävs samarbete och dialog mellan olika aktörer. Alla är viktiga. Utskottet välkomnar den granskning som har gjort av för perioden –2013. Det är viktigt att betona, precis som har gjorts här tidigare i debatten, att stora och viktiga förbättringar har gjorts sedan granskningen 2009. I rapporten från påpekas att och regeringen har förbättrat de områden som granskningen särskilt belyste då. Utskottet delar denna uppfattning. Förbättringarna rör bland annat införandet av ett mer utvecklat uppföljningssystem för de resultat som investeringarna medför. Det handlar också om att regeringen i ägaranvisningen har förtydligat flera skrivningar som är centrala för bolagets styrning. Exempel på detta är att regeringen har lagt till en skrivning om hur additionaliteten, det vill säga marknadskompletterande roll, ska tolkas. Enligt granskningen har utvecklingseffekternas uppföljning blivit avsevärt bättre, men mer kan göras. Ett exempel på det som återstår att göra är att utöka underlagen för uppföljning av hållbarhet, eftersom underlagen bygger på ungefär en tredjedel av investeringarna. Ett annat exempel är att bolaget borde ha övervägt att sätta upp fler mål för uppföljningsindikatorerna. –2013 har fått i genomsnitt i kapitaltillskott , vilket har motsvarat av den svenska biståndsbudgeten. Kapitaltillskotten har varit stora relativt bolagets eget kapital. Det har vi varit inne på här tidigare. Regeringens motivering till det tillskjutna kapitalet har varit att verksamheten ska växa. Bolaget har dock inte ökat sina investeringsvolymer i den takt som man hade gjort prognos för. I stället finns ett stort outnyttjat kapital hos . menar att det därmed hade kunnat vara effektivare för staten som helhet med en annan finansieringsform för . belyser bland annat hur man har gjort i , och , som har finansierat delar av sin verksamhet med lån, och menar att det skulle kunna fungera även här. Regeringen understryker dock att man har vägt lämpligheten att använda kapitaltillskott mot andra finansieringsformer, till exempel lånefinansiering, men att man har valt den finansieringsform som man har ansett ge bäst förutsättningar för bolaget att arbeta mot målen om fattigdomsminskning. Utskottet förutsätter att regeringen redovisar bakgrunden till det finansieringsalternativ man väljer vid kommande förslag om tillförsel av ytterligare medel till . Vi förutsätter också att regeringen återkommer till och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av övriga rekommendationer i rapporten och de synpunkter som vi i utskottet har redovisat i detta betänkande. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och vill att vi lägger skrivelsen till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 om att gå i pension