prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Ett aktuellt exempel som man rapporterade om i P4 Radio är att över 1 000 kvinnor inte kommer att kallas till cellprovtagningen trots att det varit inplanerat – detta eftersom mödrahälsovården i är så ansträngd. Det leder till att man måste prioritera bort planerade cellprovsundersökningar, vilket innebär att många kvinnor kan få vänta onödigt länge på att få ett cellprov. Läkare i har larmat om att detta i värsta fall kan leda till att cellförändringar inte upptäcks . Detta är mycket allvarligt och oroväckande för folkhälsan. Kan regeringen garantera att svenska medborgare inte kommer att drabbas av att inte få vård ? 50 Statsrådet (S): tar upp ett konkret exempel. Om jag ska kommentera det vill jag framhålla att regeringen prioriterar hälso- och sjukvård för kvinnor väldigt högt. Vi avsätter 2016–2019 nästan på kvinnors hälsa, varav hälften går till förlossningsvård och kvinnors hälsa, 520 miljoner till arbete med kvinnors hälsa i primärvården och 700 miljoner för avgiftsfri mammografi från och med . Det är klart att dessa är viktiga prioriteringar. När det gäller den specifika frågeställning som tar upp är det också viktigt att se att den viktigaste principen i hälso- och sjukvårdslagen är att man ska få vård efter behov, och det omfattar de grupper som där omnämns. Den principen är jag inte beredd att rucka på. Jag kan bara beklaga att det i vissa fall innebär att vissa typer av behandlingar får anstå medan andra prioriteras. 51 (C): Min fråga går till närings- och innovationsminister . I en färsk undersökning från Global Entrepreneurship Monitor – det är en känd internationell undersökning – har man bland annat tittat på kvinnors företagande i . Man konstaterar att sjönk andelen . Tittar man i backspegeln kan man se att detta är en ganska dramatisk vändning. Man kan jämföra med till exempel perioden –2012, då mängden kvinnligt företagande ökade med 50 000 företag. 130 000 personer anställdes också inom kvinnors företag. Det är nu ett brant fall. Det är inte bara så att det bryter en positiv utveckling, utan vi sticker också ut i jämförelse med många andra länder. Min fråga till är: Vad tror ministern att det här beror på? 52 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att säga att det är otroligt viktigt att vi ser att företagande hos både kvinnor och män är en central del för vår möjlighet att uppnå våra tillväxtambitioner men också våra ambitioner att pressa tillbaka arbetslösheten i hela . Därför måste man när man går igenom den här typen av undersökningar vara lite noga med vad de speglar. De speglar ju inte bara antalet faktiska företag eller anställningsutvecklingen i företagen. De speglar också attitydundersökningar hos företagen. Jag kan konstatera att den här undersökningen gjordes under den förra mandatperioden, , och präglades av det. Men det är väl viktigt att vi drar slutsatser av detta. Än så länge är det lite svårt att se de långsiktiga konsekvenserna. Man bör se det här för att se om det är ett trendbrott eller om det är ett annat sätt att uppfatta frågorna som leder till det här. Det vi ser just nu generellt i är en uppgång i företagande och en nedgång i antalet konkurser. 53 (C): Men det är en så pass stor förändring att jag tycker att det finns orsaker att fundera över detta. Personligen tror jag att det är den politiska osäkerheten som bidrar till det här. När ekonomiska förutsättningar och spelregler förändras och inte upplevs som långsiktigt trygga avskräcker det naturligtvis från investeringar. Det lägger en våt filt över nyföretagande. Det jag främst tänker på är halveringen av och inte minst diskussionen och utredningen kring vinster i välfärden. När färre kvinnor väljer att bli företagsledare leder det också till att färre kvinnor åtnjuter finansiell makt och inflytande. Det är ett problem i fråga om ekonomisk jämställdhet. Inte minst är det också ett problem för svensk ekonomi. Min uppföljande fråga blir då: Vad tänker minister vidta för åtgärder för att vända den kraftigt nedåtgående trenden? 54 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag konstatera att när det gäller svenskt näringsliv är det en starkt uppåtgående trend både när det gäller investeringar och när det gäller antalet nystartade företag, och det är en stor nedgång i antalet konkurser. Vi ser det också i arbetslöshetsstatistiken. Arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt, och det är en ökad sysselsättning. Det är en trend vi ser. Jag tar verkligen frågan på allvar när det gäller jämställdhet i system. har gjort en analys av hur det offentliga systemet fungerar gentemot kvinnor och män och har tagit fram en strategi för hur man ska följa upp det här långsiktigt. Det tar vi på väldigt stort allvar. Man måste ständigt granska hur det offentliga men också privata aktörer jobbar gentemot kvinnor och män. Ofta kan det nämligen bli så att de offentliga systemen missgynnar en grupp, till exempel kvinnor. När det gäller vill jag ändå rätta någonting. Det är ingen halvering av , utan det är en halvering av taket i , vilket kanske berör ett par procent av de människor som använder . De flesta människor som använder – städning – berörs inte alls av regeringens förändrade politik. Ungdomars inträde på arbetsmarknaden 55 SERKAN KÖSE (S): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . Vi vet att ungdomsarbetslösheten sjunker. Vi ser att sambandet mellan utbildning och möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden och hålla sig kvar på arbetsmarknaden blir tydligare. Slutsatsen är att utbildning lönar sig. Det är få ungdomar med eftergymnasial utbildning som anmäler sig hos Arbetsförmedlingen. Och bland dem som fastnar i långtidsarbetslöshet dominerar de som inte har gått klart gymnasiet. Vi vet att många av de unga klarar sig ganska väl utan särskilda insatser, men det finns många ungdomar som behöver stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. Regeringen har tillsatt en delegation för unga i arbetslivet, vars uppdrag är att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet ska få ett större genomslag på lokal nivå. Det handlar om att främja statlig och samverkan för utveckling av nya samverkansformer. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur framskrider det arbetet? 56 Arbetsmarknadsminister (S): Det är precis som Serkan Köse säger. Ungdomsarbetslösheten sjunker nu väldigt snabbt och har minskat med . Men det är fortsatta problem för de ungdomar som inte har klarat gymnasiet. Vi vet att det finns skäl till att de inte har klarat gymnasiet. Dock kan skälen vara väldigt olika. De kanske hade inlärningssvårigheter. De kanske hade sociala svårigheter. De kanske blev mobbade. De kanske var utsatta för någonting besvärligt under sin skoltid. Skälen varierar, men en sak vet vi: Många ungdomar längtar inte tillbaka till skolan. Vi vet också att utan gymnasiekompetens är sannolikheten att man får arbete oerhört liten, och får man ett arbete blir man snart arbetslös igen. Därför handlar det nu om att använda flexibla insatser så att vi ser till att varenda ung människa tar sig fram till den kompetens som krävs för att inte bara komma in på arbetsmarknaden utan också bli kvar på arbetsmarknaden. 57 SERKAN KÖSE (S): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag nämnde precis vikten av lokalsamverkan. Som jag ser det är det grunden för ett framgångsrikt arbete. Här tror jag också att civilsamhället, med landets folkrörelser, har en stor uppgift. Jag tror att folkhögskolorna har en stor roll att spela utifrån sin specifika pedagogik. Men det handlar också om kunskap och möjlighet till en stor individuell anpassning. Kan arbetsmarknadsministern utveckla sin syn på detta genom att beskriva hur till exempel folkbildningsförbund ska kunna bidra på ett så effektivt sätt som möjligt? 58 Arbetsmarknadsminister (S): Vi har 288 kommuner som har suttit i gemensamt arbete med sin lokala arbetsförmedling. Man har kartlagt varenda ung människa som inte arbetar eller studerar. Man har gjort upp gemensamma planer för hur stat och kommun ska kunna använda sina resurser på bästa sätt för att se till att varenda ung människa faktiskt kommer i arbete och utbildning. Folkhögskolorna, med sin pedagogik, har en oerhört viktig roll att spela. Det är därför regeringen utökar resurserna till folkhögskolorna för just dessa ungdomar. Som jag sa i mitt förra inlägg handlar det om att göra individuella insatser. Ofta hittar man för varje individ både förutsättningar och behov. Det är kanske arbete kombinerat med studier, kanske på folkhögskola. Det handlar om att få en möjlighet till en nystart så att man klarar av gymnasiet och kan komma över tidigare negativa erfarenheter. 59 (M): Jag har en fråga till gällande snuset. har det skickats ut en lagrådsremiss angående implementering av tobaksdirektivet. har ett undantag i anslutningsfördraget i fråga om EU när det gäller snuset. Snuset borde alltså inte finnas med över huvud taget i den här lagrådsremissen. har tidigare tagit upp frågan om smak på snus och att man inte skulle få ange smak på snusdosan. Men det finns inte med i det förslag som just nu är ute på remiss. Därför undrar jag om tänker vidta åtgärder för att återinföra sina tankar just när det gäller smak och förbudet att ange smak på snuset i kommande proposition, . 60 Statsrådet (S): Det är mycket riktigt att har ett undantag när det gäller snuset. Det är också det som regeringen har valt att beakta i lagrådsremissen. Man har därmed inte tagit med frågan om smakmärkning eller inte på snusförpackningar. Det utesluter inte att man kan komma tillbaka till frågan, men då ur ett rent folkhälsoperspektiv. Men just nu pågår det en utredning som bland annat ska titta på om smaksättning ska finnas över huvud taget. Då kommer också frågan om smakmärkning in i detta. Men jag vill inte uttala mig närmare om det innan vi har fått utredningens betänkande på regeringens bord. 61 (M): I det förslag som är ute på remiss finns många omständigheter som försvårar för konsumenterna. En är att kanske skulle ta över ansvaret. Då skulle rimligtvis kommunerna utföra tillsyn över detta. Sedan skulle det bli frivilligt att ange innehållsförteckning. Om man tar bort snuset från livsmedelslagen, där det är och där det är tydligt reglerat vad det får innehålla, kan en snusdosa i princip få innehålla precis vad som helst. I förslaget står det också att man inte ska få ange hur mycket nikotin snuset innehåller. Det är väldigt dumt, för då kommer konsumenterna att få i sig mer nikotin än vad de behöver. I själva verket är det så här: Om folk skulle sluta röka och börja snusa vore det en folkhälsovinst. Därför förstår jag inte varför statsrådet ska misshandla det svenska snuset. 62 Statsrådet (S): Statsrådet har att följa av fattade beslut, och har bland annat tagit beslut om att allt tobaksbruk i ska minska. Man gör ingen åtskillnad på om tobaken röks eller om den intas under läppen. Det som har fokus för regeringen nu är att implementera EU:s tobaksproduktsdirektiv. Vi har ändå beaktat att i de delar som gäller smakmärkningen tycker vi att det går för långt in på det undantag som har, så det har vi valt att inte ta med. Men de andra delarna finns med, och allting sammantaget handlar om att skydda människors liv och hälsa. Det är det som är utgångspunkten, och det gäller oavsett om det handlar om cigaretter eller snus. Ytterligare regleringar av både snus och cigaretter kan ju komma, men det måste tas efter den utredning som är klar och efter att regeringen har gjort sitt övervägande. EU-avgiften och den europeiska asylpolitiken 63 (V): Människor på flykt är en het fråga både i och i . Regeringen har arbetat för en mer jämn fördelning av flyktingmottagandet mellan länder. Därför var det glädjande när EU:s medlemsstater kom överens om en gemensam fördelning av flyktingar så att alla länder skulle ta mer ansvar. Tyvärr har överenskommelsen bara visat sig vara ord på ett papper. Från att tidigare ha varit ett välkomnande land lägger nu regeringen under jubel från om flyktingpolitik till en mycket restriktiv asylpolitik. Här har man nu släckt den ljuspunkt som tidigare funnits för många flyktingar att söka en och skapa ett bättre liv i . Regeringen har varit tydlig med att fler europeiska länder borde ta ett ökat ansvar, men i stället för att rikta udden mot EU och länder har regeringen konsekvent riktat den mot flyktingar. Om den menar allvar borde man hålla inne den svenska EU-avgiften. Anser statsrådet att borde hålla inne avgiften till EU till dess att EU och länder följer beslutet om ett mer solidariskt flyktingmottagande? 64 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att säga att har under den internationella flyktingkatastrofen med 60 miljoner människor på flykt tagit ett exceptionellt stort ansvar och visat stor humanism och stort ansvarstagande i . Vi har hävdat att fler länder borde göra som . Hade alla länder i EU tagit det ansvar som har visat i den här flyktingkatastrofen hade detta inte varit ett stort problem för som helhet. kan vi konstatera att än så länge har detta inte skett. Jag skulle inte säga att det här bara är en överenskommelse på papperet; jag tror att det är väldigt viktigt att nå överenskommelser med andra europeiska länder om att fördela ansvaret. Vi har också mött ett väldigt starkt stöd hos andra medlemsstater, och andra intressenter i EU-strukturen för att bör få hjälp i den uppkomna situationen. Det är alltså ett viktigt arbete som har bedrivits. I mitt nästa inlägg får jag besvara den specifika frågan om EU-avgiften. 65 (V): Tack, statsrådet, för svaret! Man kan konstatera att andra länder har visat muskler genom hot att hålla inne med utbetalningen av EU-avgiften tidigare. Senast var det som hade betalat in för lite i EU-avgift och därför också skulle betala ränta. Det resulterade i att EU beslutade att fick uppskov med och att ingen ränta behövde betalas. Flyktingkrisen har visat att EU inte fungerar. EU har brutit mot sina egna regler och inte följt de beslut man själv har fattat. EU:s arbete med flyktingkrisen har visat att det är både katastrofalt och drabbar flyktingar hårt. Vi ser nu hur land efter land stänger sina gränser. För att visa på hur omänskligt och illa EU har agerat bör regeringen hålla inne EU-avgiften som ett påtryckningsmedel för att fler länder ska ta ansvar. brukar skryta över den vikt man har i EU, både som en aktiv medlemsstat och som nettobetalare till EU. Därför väger det tungt om vi väljer att hålla inne EU-avgiften till dess att EU tar sitt ansvar i flyktingfrågan. Vad avser statsrådet att göra för att EU ska ta sitt ansvar? 66 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag bara konstatera att det inte är ett helt seriöst förslag att av alla EU:s länder ensidigt skulle bestämma att inte betala sin EU-avgift. Om man därutav tror att andra EU-länder automatiskt blir mycket mer intresserade av att sköta omfördelning av flyktingmottagandet i EU tror jag att det snarare är kontraproduktivt. Än så länge har inget land någonsin avstått från att betala sin EU-medlemsavgift. Jag tror att man måste se det här lite mer som ett populistiskt utspel från , att man vill dra lite enkla politiska poäng på det här sättet. Man ska dock konstatera att så sent som efter den senaste förhandlingen om medlemsavgiften 2014 tog ställning till den svenska medlemsavgiften och fastställde den. Nästa gång förhandlingarna om medlemsavgifterna kommer att starta är 2018, och då finns det möjlighet för att förhandla om medlemsavgiften och även ta in frågor om rabatt och storleken på den, men inte just . Det är inte, som regeringen bedömer det, en möjlig väg framåt. Slopande av krav på hiss i nyproducerade bostäder 67 (L): Min fråga är av allmänpolitisk karaktär och riktar sig till närings- och innovationsminister . Regeringen vill slopa kravet på hiss för att få fart på byggandet. Det sa bostadsminister i går i . Anledningen skulle vara att man ska få fram billiga hyresrätter för asylsökande. Det är angående det här uttalandet som jag inte riktigt förstår regeringens intentioner. Regeringen säger sig ju sätta tillgänglighet och antidiskrimineringsfrågor väldigt högt på dagordningen. Självklart behövs det mer och snabbare byggande. Om detta är vi väldigt överens. Men det finns annat att göra än att backa utvecklingen genom ett agerande som utestänger och exkluderar. Vi har ju redan ett ganska otillgängligt bestånd i våra äldre flerbostadshus. Min fråga är: Är det verkligen regeringens intention att öka otillgänglighet och exkluderande inom ett så grundläggande politikområde som boende? 68 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag konstatera att vi har ett ganska exceptionellt politiskt läge i . Vi har tagit emot väldigt många människor som har kommit till vårt land. En av de absolut största och främsta arbetsuppgifterna nu är att möjliggöra ett snabbt byggande för att ge tak över huvudet till dessa människor. Då får vi göra avsteg från en del principer som vi har haft på bostadsmarknaden historiskt sett, inte minst kopplat till upphandlingar och arbete för att se till att asylsökande snabbt får tak över huvudet. Det är en exceptionell situation som kräver en del exceptionella regler, och därför har bostadsministern varit tydlig med att vi både ser över förenklingsarbeten och parallellt gör den största satsningen på väldigt på ökat bostadsbyggande. Vi ger incitament för att bygga hyreslägenheter, men vi ger också incitament till kommuner att bygga fler hyreslägenheter så att fler av de människor som bor här och av dem som kommer till får tak över huvudet och får en riktigt bra bostad. 69 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Bostadsbyggandet måste givetvis öka. Detta har vi liberaler också lagt fram en rad viktiga förslag om. Jag har naturligtvis förståelse för att vi kan har väldigt olika syn på vad som är verkningsfulla åtgärder för att åstadkomma detta, och det är egentligen inte det som i grunden är min fråga. I grunden handlar det om planering med tid från processtart till första investering och till de ekonomiska riskerna i byggandet. Att bygga otillgängligt och segregerande, kan det verkligen vara svaret, även om vi lever i en mycket pressad tid där vi behöver lösa dessa frågor? Detta vore inte att utgå från alla människors lika värde och rättigheter, anser jag. Min fråga kvarstår alltså: Menar regeringen verkligen att alla människors lika värde och rättigheter inte gäller bostadspolitiken? 70 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Jag blir lite förvånad, för jag har uppfattat att inte minst Liberalerna som parti har drivit på för regelförenklingar i väldigt i frågan om bostadspolitik. När nu regeringen går fram i ett exceptionellt läge och säger att vi måste tumma på en del regler i ett akut läge för att få fram mer bostäder i hade jag nog räknat med Liberalernas stöd i en sådan diskussion. Jag tror nämligen att det krävs både investeringsstöd för att se till att vi får fram hyresbostäder och förenklade regler om buller, om energihushållning, om tillgänglighet och om hushållning med vatten och avfall. Detta avser regeringen att gå fram med, och jag hoppas att vi kan få ett stöd för det i riksdag för att förenkla byggandet när det behövs som allra mest. 71 (MP): Min fråga går till statsrådet . En debatt som har tagit mer och mer plats handlar om den psykiska ohälsan. Vi vet ju att den ökar i många grupper, bland annat hos unga tjejer, men också hbtq-personer mår allt sämre. En grupp som kanske inte riktigt har uppmärksammats i den grad som de förtjänar är de samer som bor i . tilldelar regeringen ytterligare 280 miljoner för att komma åt den psykiska ohälsan. Jag skulle vilja veta hur regeringen ser på just den psykiska ohälsan bland samer och vad man avser att göra när det gäller att komma åt den psykiska ohälsa som finns i den gruppen. 72 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Detta är precis som frågeställaren beskriver ett stort problem bland flera grupper i samhället, inte minst bland renskötande samer. Vi vet att ångest, depression och självmord numera är överrepresenterade i den gruppen. Vi vet att forskningsläget inte är så bra som det borde vara och att mer skulle kunna göras. Regeringen har, precis som frågeställaren påpekar, satsat mer än tidigare på området psykisk ohälsa. Speciellt kopplat till samers psykiska ohälsa har beviljats till de tre nordligaste landstingen för att främja en bättre samverkan på området. Vi har också beviljat till för att göra en kunskapssammanställning avseende den psykiska hälsan hos det samiska folket i . 73 (MP): Jag tackar för det svaret, och jag hoppas att regeringen fortsätter att prioritera frågan. Den kommer att vara viktig för att ska leva upp till de principer vi vill att ska leva upp till när det gäller allas lika värde. Ett förslag som jag vet att flera samiska organisationer själva lyfter fram är att se över vården och tillgången till vård. Där lyfter de fram som ett föregångsland. I har inrättats ett speciellt kunskapscenter där man kan söka vård. De som jobbar där har kompetens inom den samiska kulturen, i språket och i levnadssättet. Det ger en ökad trygghet att söka vård där. Jag skulle vilja höra hur statsrådet ser på möjligheten att göra samma i eftersom vi vet att flera landsting faktiskt remitterar samer som är bosatta i till . Det känns märkligt. En önskan skulle vara att det arbetet kan göras även i så att alla svenska medborgare får tillgång till en god vård och den respekt de förtjänar. 74 Statsrådet (S): Precis som jag påpekade i mitt första inlägg är det ett alldeles för dåligt kunskapsläge om samers psykiska ohälsa. Det måste förbättras inom den svenska hälso- och sjukvården specifikt och i det svenska samhället generellt. Jag hade själv förmånen att träffa forskare som har forskat just i psykisk ohälsa hos samer. De tog också upp exemplet från . Det är ett intressant exempel, och jag vet att tjänstemännen på följer utvecklingen i och ser vad vi har att lära därifrån. I första hand tror jag att det viktigaste är att få till en bättre samverkan bland de berörda landstingen. Det är också viktigt att få till en bättre kunskapsöversikt. Hur ser problemen ut i detalj, och vilka åtgärder skulle kunna vara verksamma i en svensk kontext? Jag är inte alls främmande för att också titta närmare på det norska exemplet och dra tydliga lärdomar därifrån. Hanteringen av lagstiftning om flyktingsituationen 75 (KD): Det råder en humanitär kris i världen som leder till att många flyktingar söker sig även till vårt land. Det innebär såklart en situation där kan behöva stifta lag för att kunna hantera situationen snabbare än i andra fall. När vi stiftar dessa lagar är det otroligt viktigt att vi är noggranna och att får de underlag som behövs så att ledamöterna kan ta ställning och fatta beslut på så god grund som möjligt. När regeringen informerade om att en lagrådsremiss var på väg ut försökte jag söka den information som jag kunde behöva som lagstiftare för att kunna fatta beslut. Mycket knapphändig information finns på regeringens hemsida. Den kunde vi ta del av. skickade jag en förfrågan till för att få underlaget, det vill säga den remiss som hade skickats ut. Jag bad också om att få remissammanställningen och remisserna. Är detta ett tillfredsställande förfarande? 76 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag konstatera att jag tror att frågan numera är föremål för en KU-anmälan. Det är väl rimligt att KU får granska ärendet. Regeringen måste naturligtvis hantera saker och ting korrekt. finns det en anmälan, och får KU göra sitt jobb. Det som blir lite mer komplicerat i denna fråga är allvaret i situationen. Det är där regeringen och Lagrådet har haft olika åsikter om hur akut situationen är. I fråga om en akut situation, som inte minst våra expertmyndigheter varnar för, har KU tidigare uttalat att man då får bedriva arbetet i mycket snabbare takt. Till exempel under finanskrisen gjordes en liknande sådan parallell. Regeringen menar att läget är så akut.