prot · H20985 · 2015-04-14 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet 1 (C): Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Det sprids nu en oro i landet över vilken utveckling den nya vänsterregeringen driver fram. Ett batteri av jobb- och företagsfientliga förslag är nu på väg att genomföras. Ett tecken i tiden är att vi kunde läsa om att nio skatteverkskontor läggs ned. Det är i och , i och . Vi talar om inte om yttersta glesbygd eller avfolkningsbygder utan om mindre och livskraftiga samhällen runt om i vilkas möjlighet att leva och växa steg för steg undermineras. Den är en tragisk trend som tyvärr känns helt logisk utifrån regeringens agenda. har en regering som avvecklade Landsbygdsdepartementet och tillsatte en stadsutvecklingsminister. Det är en regering där finansminister på allvar tycks mena att ROT-företaget i ska flytta för att bygga bostäder i de större städerna. Det är ingenting annat än en miljardrullning från små företag på landsbygden till byggjättarnas fickor i de större städerna. Det är klassisk socialdemokratisk flyttlasspolitik uppdaterad för 2010-talet. Det bidrar inte till bibehållen service och livskraftiga samhällen i hela landet. Landsbygden begär inte det omöjliga. Den begär inte särbehandling eller särskilda förmåner. Det enda landsbygden begär är att regeringen ska se till att det finns möjlighet att bo, driva företag och kunna jobba och att det ska kunna finnas statlig service tillgänglig där precis som här. Det är därför har begärt denna aktuella debatt om hur servicen nedmonteras i hela landet. Regeringen måste ta av sig skygglapparna och se den stora potential som finns runt om i landet. Min förhoppning var att möta landsbygdsministern i denna debatt eftersom frågeställningen är så tydligt kopplad till dennes portfölj. Jag hoppas nu att som landsbygdsminister lyssnar på den här debatten. 2 Statsrådet (S): Bakom oss ligger med en regering bestående av , . För ett drygt år sedan, , sammanfattade den dåvarande regeringen sina insatser på det förvaltningspolitiska området i en skrivelse till . I skrivelsen gör den förra regeringen bedömningen att utvecklingen i myndigheternas lokala service i huvudsak är positiv. Man är nöjd med situationen som den är och pekar på att det är varje enskild myndighet som är bäst lämpad att bedöma om och var den behöver vara lokalt närvarande. Jag har ett mycket stort förtroende för våra myndigheter och deras ledningar. Den förra regeringen avsade sig helhetsansvaret för utvecklingen. Låt mig därför vara tydlig: Staten ska hålla ihop vårt samhälle, inte splittra det. I den kommande debatten är det viktigt att komma ihåg att i frågan om statlig service och statlig närvaro har utvecklingen stått still i åtta långa år. Låt mig korrigera: Utvecklingen har gått bakåt. I ett land med snabbaste urbaniseringstakt hade det varit rimligt om den tidigare regeringen åtminstone gjort något för att följa utvecklingen. I stället valde den att vara passiv. Det kommer inte att råda något tvivel om att den nuvarande regeringen väljer en annan inriktning. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Under de två mandatperioder den borgerliga regeringen styrde blev de statliga jobben fler i exempelvis men minskade kraftigt i andra. I försvann 297 statliga jobb 2006–2014, och i försvann hela 506 statliga jobb , för att bara ta några exempel. Listan kan göras längre. Frågan om hela utveckling är förvisso större än att enbart handla om de statliga jobben. Det är därför desto värre att den förra regeringen på fler punkter har bedrivit en politik som ökat den regionala klyftan. Den regering satt i gick emot en enig parlamentarisk utredning om det kommunala skatteutjämningssystemet och införde en moderatmiljard speciellt riktad till de rikaste kommunerna i , de allra flesta i . Det är dags att göra om och göra rätt, . Detta särskilda bidrag ska fördelas på ett mer rättvist sätt. På motsvarande sätt kommer vi, till skillnad från den förra regeringen, att ta initiativ till en fördjupad dialog om myndigheternas lokalisering. Det är uppenbart att det finns behov av mer helhetstänk i staten. Myndigheterna är skyldiga att samverka. Det gäller också vid lokaliseringsbeslut. Det är inte ändamålsenligt om enskilda myndigheter förändrar sin organisation utan hänsyn till om andra myndigheter på samma ort också drar ned på sin lokala närvaro. Därför ser regeringen ett behov av en tydligare styrning av myndigheternas lokalisering. En ansvarstagande regering ser till att hela landet håller ihop. Regeringen kommer att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp hur statliga myndigheters beslut om lokalisering påverkar service och närvaro i hela landet. Utifrån detta underlag är jag beredd att tydliggöra de principer som gäller för myndigheternas lokalisering. Det måste råda en balans mellan effektivitet och närvaro. Det kan tyckas uppseendeväckande att den sortens helhetsbild och initiativ har saknats . regering har helt enkelt inte varit intresserad. Det är min bestämda uppfattning att regeringen har ett övergripande ansvar för den statliga servicen och närvaron. Därför behöver utvecklingen av myndigheternas lokalisering följas upp på ett mer samlat sätt än . Därför behöver också dialogen med myndigheterna fördjupas i dessa frågor jämfört med hur det har fungerat . Vårt land ska även fortsättningsvis bygga på sammanhållning och tillit. 3 (M): Det är intressant att höra statsrådet konstatera att allt ont beror på den förra regeringen. Det gör mig naturligtvis orolig. Då kommer vi inte att lösa den problematik som finns. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Jag blev politiskt aktiv . Även om vi kallar detta för en aktuell debatt kan jag ge ett vittnesmål från min hemkommun i södra där det har försvunnit statliga jobb. Det började med postsorteringen som försvann från . – jag är polis – kom åklagaren ned till oss som jobbade ute och kunde ge oss direktiv som en del i brottsbekämpningen. Jag kommer ihåg en gång när vi hade fått tag på en person som var på väg in i en sommarstuga som den inte var ägare till och som hade lite stöldgods i bilen. Personen blev anhållen, och vi klarade ut ytterligare ett brott. Jag kan garantera att det inte sker . Den närheten finns inte. Här finns det mycket att göra när det gäller den delen. Där välkomnar jag att statsrådet tydligt säger att man behöver se över var statliga jobb ska finnas. I finns bra exempel där man har utlokaliserat och till . Det har varit otroligt gynnsamt för och de arbetstillfällen som är där. Vi är många som tycker att våra ungdomar ska åka till universitet och högskola och studera. Det är jättebra, speciellt på orter där de inte finns. Det är klart att ungdomar ska komma ut och studera. Men det är ett stort problem, för i bästa fall kommer man tillbaka när man är mogen för äldreomsorgen i sin hemkommun. Jobben finns nämligen inte. De akademiska jobben försvinner, och här har staten ett ansvar. Om jag fortsatt håller mig i mitt hemlän är ett av de kontor som är aktuella. Förra mandatperioden var det skattekontoret i som fick flytta till , och är det i nästa steg. När hon får jobb som ingenjör på ABB i är det klart att det vore perfekt om han kunde få jobb på i , för att de ska slippa transporter och liknande. Staten har alltså ett väldigt stort ansvar för hur det här ska gå till. Jag kan också se hur polisen sakta men säkert har blivit centraliserad. Jag har en kollega som jobbar uppe i . Det kanske är någon här som inte riktigt vet var det ligger; det ligger norr om , . Blå linjen slutar , så det går ingen tunnelbana dit heller. Där uppe finns det kanske polis i . Hur gör då polisen när någon ringer in och talar om att de har sett en misstänkt rattfyllerist i och man inte har någon patrull? Man har ingen beredskap, ingenting. Jo, man sysslar med kreativ bokföring. Man ser till att det i händelserapporten står ”Kontroll person/fordon”. Då är det inte prio ett. Man kan inte skriva ”misstänkt rattfyllerist”, för det vore prio ett. Då syns det att man inte har skickat en bil. Det är klart att staten har ett otroligt ansvar för att de som bor ute i landsbygd, och även de som bor där det är färre invånare än i landsbygd, har tillgång till polisiär närvaro när brottet är framme. Jag ska inte säga att staten lägger bördor på kommuner, men staten är jättebra på att ställa krav på dem. Det är en översiktsplan, och det kan vara en räddningstjänstplan. Därför vet folk ungefär hur det tar innan räddningstjänsten kommer om utedasset börjar brinna där hemma. Men om den dubbla nöden drabbar en när man sitter där, så att det blir fråga om ett överfall mot person, när kommer polisen om man ringer? Är det någon som kan visa mig planen där det finns en idé för när polisen ska komma om ett brott begås? Nej, för den finns inte. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Staten, det vill säga vi som sitter och bestämmer i denna kammare – plus naturligtvis regeringen, som har huvudansvaret – har sett till att man nu har ett verktyg. Vi har en polismyndighet. Utnyttja det verktyget så att vi kan se till att man får polisiär närvaro över hela den geografiska ytan och inte bara i storstäderna! Människor som bor på landsbygden har lika stor rätt till trygghet som människor som bor i städer. Jag kan säga att jag säkert bor betydligt tryggare här i . Många tycker att det är otäckt, men så är det inte. Det finns alltid väldigt mycket vi har att jobba med. Jag ska i mina kommande inlägg återkomma till att jag inte tror att staten ordnar allt, men låt mig avslutningsvis i detta inlägg konstatera att urbaniseringen i nästan är av världsklass. Vad beror det på? Jo, människor gör precis det vi har bestämt. Vi höjer fordonsskatter, bensinskatter och annat och talar om att de ska sluta åka bil. Jaha, men ursäkta – där jag bor måste man ha två bilar. Det är dyrt. Till slut inser familjen att man kan göra lite avdrag för arbetsresor. Allt annat blir dock dyrt, som att åka till affären och skjutsa barnen till hockey- eller fotbollsträningen. Föreningen hemma i byn har nämligen lagt ned, så man måste åka till centralorten. Det blir dyrt. Till slut inser man, när man räknar debet och kredit, att det blir billigare att flytta till stan. gör alltså folk som politiken bestämmer. Därför måste vi ha en ny politik på området. 4 (SD): Även jag vill börja med att tacka för initiativet till den här debatten, som alltså handlar om tillgången till statlig service i hela landet. Det är intressant att har valt att väcka debatten, och jag ser med tillförsikt fram emot att ta del av vad allianspartierna ska kunna åstadkomma i så kallad död opposition som de inte lyckades åstadkomma under åtta års regeringsinnehav. Från sida ser vi positivt på landsbygdens inneboende kraft och tillgångar. kan vi inte förneka de problem som finns, inte minst vad gäller avfolkning och tillgång till arbete och service på landsbygden. lever, bor och verkar ungefär 1,4 miljoner svenskar på landsbygden. Dessa människor bidrar till en levande och livskraftig landsbygd genom sitt värv inom till exempel jord- och skogsbruk eller tillverkningsindustrin. Dessutom ser vi en växande landsbygdsturism, vilket i sig har en positiv effekt på både sysselsättning och befolkning. En god infrastruktur är en viktig faktor, då fysisk och digital kommunikation är nödvändiga förutsättningar för en regional tillväxt. anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller regional tillväxt. I ett samspel mellan det offentliga och det privata ligger utmaningen inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. Olika styrmedel som regler, skatter och subventioner är viktiga insatser, men man kan inte lösa de stora utmaningarna på . Målsättningen måste vara att skapa de förutsättningar som behövs för en stabil och hållbar tillväxt för företag och för att våra medborgare ska kunna bo och verka i landets alla regioner. För att uppnå denna målsättning krävs ett flertal åtgärder när det gäller offentlig och kommersiell service i hela landet, en god infrastruktur och utlokalisering av statliga myndigheter. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har vi sett den offentliga servicen på landsbygden försämras beträffande utbud, kvalitet och tillgänglighet. Det gäller främst den statliga servicen, som i sin tur påverkar det privata utbudet av tjänste- och varuservice. För att kompensera för detta har myndigheterna utökat möjligheterna att till exempel använda internet eller telefon för att utnyttja servicen, vilket för många kanske är ett fullgott alternativ. Det finns dock många människor i vårt land som av olika skäl inte kan eller vill använda en dator. Vi i är oroade över denna utveckling och vill stärka medborgarservicen genom ökad samverkan, till exempel genom lokala servicepunkter eller medborgarkontor. Fysiska möten kan ibland av praktiska skäl inte åstadkommas, men man kan inom ramen för dessa mötesplatser och med hjälp av modern teknik verka för personliga möten på distans. Det kan ge alla medborgare likvärdig tillgång till service. Infrastruktur handlar inte enbart om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation, såsom bredband. Behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt större, och den ambitionsnivå som finns – att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 – är inte tillräcklig. Tyvärr lär landsbygden sannolikt höra till dem som står kvar bland de utelämnade . Att utelämna av hushåll är att ha alltför lågt ställda mål, anser vi. Vi vill därför höja ambitionsnivån och förnya bredbandsstrategin. Sedan den ekonomiska krisen finns det en generell trend att bankerna tar mindre risker vid företagslån. Det kanske är sunt i sig, men det drabbar företag på avfolkningsorter särskilt hårt. När det gäller industrifastigheter kräver bankerna generellt en högre säkerhet och i stort sett ett större eget kapital vid investeringar. Vi anser att företag som på affärsmässigt goda grunder har för avsikt att expandera inte ska behöva stoppas av detta dilemma. föreslår också att en landsbygdsfond byggs upp, och för att finansiera detta vill vi höja mineralersättningen till totalt av det värde som bryts. Av detta skulle tillfalla markägaren, och återstående skulle tillfalla en statlig fond som skulle syssla med utveckling och sysselsättning på landsbygden. Ett starkt näringsliv med både små och större företag är viktigt för en framgångsrik region, ur många perspektiv. Det skapar såväl arbetstillfällen och köpkraft i som skatteintäkter till en kommun. Småföretagen har stått för en stor del av skatteintäkterna till och köpkraften i en kommun, och de har även stått för sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. De kommer att spela en nyckelroll också i fortsättningen. En framgångsrik regionalpolitik måste därför bygga på en näringspolitik som inriktar sig just på företagen och småföretagarna. Vi vill minska lönekostnaderna och den administrativa bördan, och vi vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Det skulle innebära att över 300 000 småföretag undantogs från den allmänna löneavgiften, och tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret skulle det innebära stora möjligheter för de små företagen att växa sig större och anställa fler. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet ”Principen om att hela skall leva är mycket viktigt för .” Jag citerar ur vårt principprogram. I slutändan är regionalpolitik en ideologisk fråga, för som ett socialkonservativt och nationalistiskt parti betonar vi vikten av en solidarisk fördelningspolitik mellan regioner såväl som mellan grupper i samhället. Nationell solidaritet ur olika aspekter bidrar till en sammanhållning kring gemensamma värden som i slutändan skapar goda normer och värderingar i nationen. Vi vill motverka rotlöshet. Vi vill ge människorna redskap för att kunna bo kvar i sin hembygd, där generation efter generation har levt och verkat. Graden av samhörighet är högre i mindre orter, anser vi, vilket är positivt, för dagens extrema fokus på individen och mångkulturen leder endast till ensamhet, splittring och normupplösning. 5 (MP): Vi är här för att på initiativ debattera nedmonteringen av statlig service. Jag välkomnar debatten – den är välbehövlig – men hade kanske föredragit konstruktiva samtal i stället. Jag måste också säga att det är modigt av att efterfråga en sådan här debatt, då facit för landsbygden , när de här suttit med och styrt, är minst sagt dystert. Vi får väl säga att ledamoten var lite mer försiktig. Redan i landsbygdsdebatten , , erkände han att kanske inte hade världens bästa landsbygdspolitik men att de var på uppsving. Det är inte så konstigt att den här landsbygdsdebatten och frågan om statliga jobb har kommit upp. Under de åtta borgerliga åren centraliserades tusentals statliga jobb bort från landsbygden till förmån för staden. Vi hörde tidigare hur statsrådet redogjorde för att drygt 800 jobb från och hemlän har försvunnit, medan vi har fått över 2 400 jobb i . Lägg därtill att var sjätte landsbygdsskola och var tionde biblioteksfilial har stängts ned i landet och att flera regionala högskolor har fått minska eller helt enkelt stänga. Det finns högskolor i , och efter Alliansen politik. Det får inte bli mer av detta. Den borgerliga politiken har varit ganska förödande för landsbygden. Den nedmonterade infrastrukturen kan bli svår att reparera. Även om jobben kommer ute i landet – vi satsar stort på gröna jobb i hela landet – ska det mycket till för att en familj ska flytta ut till en bygd där skolan redan är stängd, affären ligger och organiserade fritidsaktiviteter är en utopi. Därför välkomnar jag den här debatten och hoppas att vi alla tillsammans kommer att jobba aktivt för att landsbygdspolitiken ska bli hållbar och att vi får en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar landsbygdspolitik. Och vi måste göra det . I och för sig är vi här för att prata om statlig service i landet, och vi får skilja på frågor om myndigheternas service och frågor som rör sysselsättning eller antalet arbetstillfällen på en ort. Men jag tror inte att det ena utesluter det andra, och även om det är statlig service som vi ska diskutera måste vi få komma in på landsbygdsfrågor. Utan aktiv landsbygdspolitik blir det inga fler invånare kvar som kan nyttja den statliga servicen. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet , med allianspolitik och till råga på allt en regering som regerar på en alliansbudget, har vi problem. Under den förra regeringen har det inte funnits en samlad bild vad gäller den statliga närvaron i hela landet. Det har inte funnits ett helhetstänk. Myndigheterna har inte fått några tydliga signaler om att de ska ha närvaro i hela landet. Men det får de . Som ministern sa kommer vi att ge Statskontoret ett uppdrag. Det kommer att innebära en förändring. har varit duktig på att rada upp problemen. Men jag ser inga förslag. Ledamoten skrev i en debattartikel att de ”vill stoppa nedmonteringen av offentlig service, sänka kostnaderna för företagen på landsbygden och satsa på att bygga ut vägar och järnvägar. Och inte minst vill vi förbättra mobil- och surftäckningen i hela landet.” Vem vill inte det? Har bra förslag är inte jag den som säger nej. Men jag ser ingenting, hur ni vill göra detta. Men det har vi. Vi vill stoppa nedmonteringen av statlig service, och därför kommer Statskontoret att få i uppdrag att titta över hur lokalisering påverkar, hur myndigheter kan utlokaliseras. Vi gör också satsningar i budgeten på det som räknar upp. Vi satsar till exempel 3,25 miljarder inom ramen för landsbygdsprogrammet för en bredbandsutbyggnad till 2020. Lägg därtill de 1,2 miljarderna från regionalfondsprogrammen i norra . Ni ville satsa på järnväg. Det gör vi redan nu i vårbudgeten. Det är och 1,24 miljarder därefter. Det är klimatsmart, ger jobb och är bra för hela . Om vi fortsätter på det kommer det också i hela landet att finnas pengar att söka till lokala klimatinvesteringar. kommer det att vara 125 miljoner och därefter 600 miljoner . Det kommer att kunna användas till ökad kollektivtrafik, cykelbanor, laddinfrastruktur för elfordon, utbyggnad av fjärrvärme, biogasanläggningar och andra innovativa tekniska lösningar. Det ger klimatsmarta jobb i hela . Metanreduceringsstödet skapar också både jobb och en hållbar framtid. Något som också kommer att gynna landsbygden är hårdsatsningen på skötsel och skydd av svensk natur. Det är 430 miljoner till , bara , och sedan fortsätter vi. Lägg därtill andra satsningar, 2 miljarder på fler lärare i skolan. Det ger jobb till hela . Anledningen till att man bor där man bor är lika många som det finns människor som bor där de bor. Det behövs vissa förutsättningar för att man ska kunna bo, leva och verka i ett modernt samhälle. Där har vi politiker en roll att spela. Vi i den här regeringen tar ansvar för att vi ska kunna göra det. Vi får dock inte stoppa vårt arbete där, utan vi kommer att behöva sätta på landsbygdsglasögonen och se hur våra beslut påverkar samhället inte bara fördelningspolitiskt utan också regionalfördelningsmässigt. Jag är glad över att ingå i en regering som har parollen ”ett som håller ihop”. För att lyckas kommer vi också att ha en landsbygdspolitik. 6 (C): Till att börja med kan jag meddela både och Socialdemokraterna att till landsbygdsprogrammet på ungefär 36 miljarder och regionalfondsprogrammet på drygt 20 miljarder har och jag förhandlat vartenda öre. Det är viktigt för jobb, tillväxt och utveckling i hela landet, inte minst i gles- och landsbygder. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Sedan vill jag meddela och Socialdemokraterna att en av de enskilt viktigast anledningarna till centraliseringen av myndigheter i är den proposition om omorganisering av som Socialdemokraterna och lade fram när de satt i regering förra gången och som de röstade ja till. röstade vid det tillfället nej. Allt börjar med jobben. Oavsett om vi pratar om , eller är svaret detsamma: Utan jobben stannar orten. Fler jobb och nya jobb är vad som behövs, för det är i växande företag som jobben växer fram. Det kan låta som världens mest självklara sak och något som alla skriver under på. Vi har tidigare i debatten hört civilministern och inte landsbygdsministern prata om hur viktigt detta är. Men om vi alla i den här kammaren kan enas om att det är jobben som skapar livskraftiga samhällen oavsett storlek har vi också en måttstock på vad som skapar jobb och vad som inte skapar jobb. Regeringen gillar att prata om jobben och gillar att prata om landsbygden. Men det är inte socialdemokratiska nyord, strategier, kommissioner, presskonferenser och Powerpointpresentationer som skapar jobben och företagen och därmed ser till att upprätthålla servicen i hela landet. När dagen är slut och industrikansler har gått hem från kommer flitens lampa att lysa över alla de småföretagare i hela landet som håller landsbygden levande. Det är där tillväxten skapas. Det är där de nya idéerna växer fram. Det är där jobben skapas. Därför handlar det om en politisk vilja att ge dem rätt förutsättningar. Låt oss gå igenom vilken politisk vilja regeringen har visat prov på under sitt första halvår, för det är det och inget annat som påverkar om det blir plus eller minus på jobbskaparens konto. Regeringen vill höja löneskatten på ungas arbete med . För en av landsbygdens viktigaste näringar, besök och turism, innebär det en kostnad på att ha en ung anställd. Skapar det jobb på landsbygden? Regeringen undersöker om det går att lägga ned , navet i regionalflyg. Skapar det jobb på landsbygden? ROT-avdraget är en reform som har ungefär dubbelt så stort folkligt stöd som den sittande regeringen fick i valresultatet. Det ska nu nästan halveras. Reformen har skapat 44 000 jobb.