prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — vill jag att följer upp detta genom att bifalla Alliansens yrkande om att regeringen bör verka för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi. Det är helt orimligt att den svenska modellen ska kunna förhindras av . Det är viktigt att tillsammans med länder som har liknande erfarenheter och förutsättningar agerar gentemot kommissionen för att omgående förändra regelverket för miljö- och energistöd. Med dessa ord yrkar jag bifall till Alliansens reservation 1 i betänkandet och i övrigt till utskottets förslag. 153 (S): Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 5, Anläggningsbesked för biodrivmedel, har sin bakgrund i det statsstödsgodkännande för skattebefrielse för biodrivmedel som har fram till . Arbetet med att ta fram generella styrmedel för bränslen inom transportsektorn på ett sätt som är långsiktigt hållbart utifrån pågår just nu för fullt. Men tills ett sådant system är på plats behöver kunna fortsätta med det befintliga systemet även efter 2015. För att det ska vara möjligt måste vi justera systemet så att vi uppfyller kommissionens statsstödsregler. Det innebär att anläggningar som producerar biodrivmedel från grödor bara kan få stöd om de har tagits i drift före och inte är helt avskrivna. Ändringarna i lagen om skatt på energi och lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen syftar till att säkerställa just detta. Regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda för klimat- och energiområdet. Ambitionen är förnybar energi . Användningen av fossila bränslen ska minska och investeringarna i klimatomställningen öka. Arbetet med att nå detta inom transportsektorn är en utmaning. Just transportsektorn står för en tredjedel av klimatutsläpp, och de måste minska. Här har bland annat biodrivmedel en viktig roll att spela. Arbetet med att ta fram långsiktiga styrmedel omges av ett antal restriktioner där kanske är det främsta. Den förra regeringens förslag om kvotplikt och till den hörande skatteförändringar för biodrivmedel stötte på problem och fick dras tillbaka. Det är viktigt inte minst av hänsyn till branschen att kommande förslag inte råkar ut för samma öde. Jag är övertygad om att biodrivmedel har en viktig roll att spela, och i denna roll finns det även en potential i form av jobb och tillväxt lokalt liksom exportändamål. Bekymret är att det inte är enkelt. Hade det varit enkelt hade den förra regeringen förmodligen redan gjort det. Detta är komplicerat, och vi måste göra det ordentligt – gärna med samsyn. I grund och botten råder det egentligen ingen åsiktsskillnad oss emellan om vad vi borde åstadkomma, utan det gäller hur det ska göras. Det har visat sig mer komplicerat än man har trott. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 154 (M) replik: Jag har egentligen bara några frågor till . Anser Socialdemokraterna att det är viktigt att få fram långsiktiga teknikneutrala styrmedel? Det gäller alltså det vi skriver i vår reservation om att regeringen bör arbeta fram dessa styrmedel, påverka och återkomma till med regler i den här riktningen. Det är precis som sa, nämligen att vi väl som så ofta inom politik har en stor samsyn men att det gäller hur-frågan. Vi har gemensamma mål, men i frågan om hur man ska nå dit skiljer vi oss lite åt. Det är alltså bara en kort fråga. Är Socialdemokraterna villiga att låta regeringen verka för de slutsatser vi skriver i vår reservation? 155 (S) replik: På den första frågan du hade skulle jag svara ja, . Sedan lindar du in det i ert förslag, och då blir svaret nej. Så kan det vara . Men det är klart att vi har en samsyn. Vi tycker att det ska vara långsiktigt och att spelregler måste gälla . Tyvärr är vi inte där, och det har ju hållits på – faktiskt sedan före nuvarande regering. 156 (M) replik: Min fråga var ju om ni vill verka för att regeringen ska jobba fram långsiktiga regler. Vi är inte där , och vi är överens om att vi inte är där . Men är ni beredda att verka för att regeringen ska arbeta fram detta och påverka EU så att vi kan komma tillbaka till och få ett antal effektiva, långsiktiga spelregler och styrmedel? Det var det som var min fråga. 157 (S) replik: På den frågan är svaret att det arbetet ju pågår här och . 158 (C) replik: arrangerades ett riksdagsseminarium om vägen fram till en fossiloberoende fordonsflotta. Där kunde vi konstatera att det precis som du nämnde i ditt anförande, , verkligen finns väldigt stora önskemål från branschen om att hitta de långsiktiga spelreglerna. Det finns en stor osäkerhet. Detta arbete upplever många i branschen har avstannat. Det var svårt , och det är definitivt komplicerade frågor. Det som upplevs , och som vi upplever, är dock att det inte riktigt finns något ledarskap i frågan. Det är ingen som riktigt håller i frågan om hur vi samlat kan ta oss fram. Då tycker jag och att det är väldigt beklagligt att man från regeringens sida tillsätter en som ska ta ett samlat grepp kring energifrågorna men inte tar med transportfrågorna. Min fråga är därför: Hur tänker Socialdemokraterna kring aspekten att man har plockat bort transportfrågorna från när man faktiskt skulle behöva ha ett samlat grepp? 159 (S) replik: Min stilla undran är varför vi bråkar om någonting vi egentligen är överens om, men det kanske är så i det här huset. Regeringen jobbar på så fort det bara går. Det ska dock inte bara gå fort, utan det måste bli rätt också. Flera departement berörs av den här frågan just , och de jobbar tillsammans för att lösa den. Även om är ledande är det inte nog, och vi kan bli ledande och få med oss på det här. Det arbetet pågår alltså för fullt. Det är dock som gäller, och vi måste försöka finna en lösning på det. När det gäller finns det en FFF-utredning som ligger till grund och där den förra regeringen tog fram ett underlag. Det är därför den frågan inte utreds igen. I slutsatserna kommer sedan all energianvändning att behöva vara med, och det är vi ju också överens om. 160 (C) replik: Jag upplever och hör även från branschen att det ändå finns ganska mycket som man kanske inte är helt överens om och som man skulle behöva ha en samling kring. Kvotplikt har varit en fråga man har varit överens om, men utifrån vad jag uppfattar från regeringssidan finns det nu lite osäkerhet i hur man faktiskt ställer sig till detta. Det kanske hade varit bra att ha en gemensam plattform kring hur man ska kunna arbeta framåt med de här frågorna. Vi står absolut på samma sida när det gäller att komma framåt till en fossiloberoende fordonsflotta, men det måste också finnas ett ledarskap i frågan. Det saknas, som sagt. har tagit beslut om att vi vill ha en långsiktig, klimatneutral och ambitiös kvotplikt, och min fråga är hur Socialdemokraterna ser på den frågan. 161 (S) replik: Det är och har varit komplicerat. Den förra regeringen, som ledamotens parti tillhörde, har ju försökt. Först försökte man i en proposition som man har försökt justera två gånger, och sedan kom det slutligen en fjärde proposition som man fick dra tillbaka. Det var just för att man inte klarade av detta utifrån . Då handlar det om kvotplikten. Fyra propositioner har ni alltså tagit fram, allt för att främja biodrivmedel, men det har inte lyckats. Jag tror att det var ett gott syfte, och regeringen har ett gott syfte i att få fram det som kommer att hålla och i längden. Just på grund av att man inte har lyckats hitta ett system som tekniskt håller är det väl viktigare nu att det faktiskt funkar än att det är bråttom och ska göras . 162 (MP): Vi är här för att debattera betänkandet om anläggningsbesked för biodrivmedel, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Just nu pågår ett av vår tids viktigaste möten, COP 21, nere i . Klimatutmaningen är vår ödesfråga. Vi måste ställa om vårt samhälle och gå från fossila bränslen och drivmedel till förnybart. Jag tror inte att det har undgått någon att den här regeringen menar allvar med det. Vi vill nå dit fort och på ett bra sätt, och vi har sagt att vi ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit måste det vara lätt att göra rätt. Som ett led i det jobbar regeringen för att det ska finnas en prisskillnad. Det ska vara billigare och enklare att tanka förnybart och köra på el, och det ska vara dyrare att tanka på fossil bensin och diesel eftersom det är dåligt för klimatet. Detta är miljöskatternas styrande effekt, och det är det vi försöker verka för. Tyvärr finns det en hel del hinder för att kunna genomföra detta, och det är därför vi står här . ställer till det när det kommer till biodrivmedel. Det fick den före detta borgerliga regeringen uppleva, och det har den här regeringen fått ärva och håller på att tröska sig igenom. Regeringen har försökt få till långsiktiga spelregler och jobbar väldigt hårt för detta. ansökte regeringen om att få förlängning av statsstödsgodkännandet av skattebefrielse för biodrivmedel. Då det dröjt med besked har regeringen kontinuerligt försökt föra diskussioner och skynda på processen. För att verkligen visa att vi menar allvar med det här och andra statsstödsregler som har att göra med biodrivmedlen och energiskatter på förnybart skickades ett brev till kommissionen underskrivet av tre ministrar. De skriver: Snälla, ni måste se till situation och hur den är! Så arbetet pågår. Sedan går det tyvärr lite långsamt, men jag tror att det beror på mottagaren. Jag hoppas att vi verkligen kommer till skott med detta och får de långsiktiga regler som jag tror att vi alla härinne efterfrågar. Men medan regeringen förhandlar med EU för att få till stånd de långsiktiga reglerna måste vi se till att det funkar för de företag som redan finns på marknaden. Dagens betänkande och propositionen är en del i detta. Det är inte den slutgiltiga lösningen, utan det är en del av arbetet för att få till långsiktiga lösningar. Jag hoppas att vi lyckas. Fram till dess får vi laga efter läge, och då är det här en del av detta. 163 (V): Som flera har nämnt är klimattoppmötet COP 21 i i full gång. Vi här inne förstår nog vikten av att det blir bra beslut där nere. Att förhindra att den globala uppvärmningen passerar en gräns där den blir okontrollerad och direkt farlig är en fråga som borde överskugga allt annat. Även om det låter uttjatat är klimatfrågan vår tids ödesfråga. Ska vi komma någonvart kan vi inte bara förlita oss på bra möten eller beslut på toppmöten som det i , utan till syvende och sist är det vad vi gör här på hemmaplan som avgör. debatterar vi transportsektorns utsläpp och hur vi med biodrivmedel kan se till att vi minskar utsläppen. Totalt sett måste vi minska våra transporter med bilar, lastbilar och så vidare. Men biodrivmedlen är helt avgörande för att vi ska få ned utsläppen från transportsektorn. Etanol minskar utsläppen med hälften, RME likaså. Svensk biogas minskar utsläppen med , och kör vi våra fordon på el som är producerad på ett förnybart sätt blir utsläppen noll. I förslaget från regeringen handlar det om att säkerställa att biodrivmedel inte konkurrerar med livsmedelsproduktion. Jag tycker att det är rimligt att vi ställer krav på biodrivmedel. Det är något som vi stimulerar genom politiska beslut som beslut om skattebefrielse. Då har vi också rätt att ställa krav. Men de krav som EU ställer nu är helt oproportionerliga. EU påstår att vi inte längre ska få subventionera biodrivmedel genom skattebefrielse. EU påstår att det är att betrakta som ett statsstöd, och statsstöd är enligt byråkraterna på tydligen något av det värsta som finns. Att EU självt subventionerar kött, mjölk, fiske, fossila energikällor och en massa annat är tydligen något som är helt i sin ordning, i alla fall enligt byråkraterna i . I det här betänkandet vill de borgerliga partierna, om jag förstått saken rätt, att ska verka för ändringar på EU-nivå så att vi kan fortsätta att stödja biodrivmedel. Jag håller helt med. Men jag har inte riktigt förstått den stora skillnaden mellan de borgerliga partiernas reservation och det som regeringen redan driver. Det finns även en annan sak som vi borde diskutera, och det är att vi borde göra om i grunden. Vi borde ha tydliga kriterier för att medlemsstaterna alltid ska kunna gå före på miljöområdet – ja, även på andra viktiga politikområden för den delen, för det behövs verkligen. Ena dagen säger att vi ska bekämpa klimatförändringen, att vi ska minska utsläppen och främja förnybar energi. Vad händer då när medlemsländer försöker att göra just detta? Jo, beslutar om ännu en begränsning på miljöområdet. Det finns ett ord för detta. Det stavas marknadsfundamentalism. Marknadsfundamentalism kan definieras som att den fria konkurrensen och företagens investeringar ska överordnas allt annat. Det är tyvärr denna dogm av marknadsfundamentalism som styr EU just . Att vi i inte ska kunna stimulera biobränsle på det sätt som vi önskar är bara ett av många exempel på hur marknaden överordnas allt annat på EU-nivå. Jag kan ta några exempel: EU förhindrar oss att införa ett system med nettodebitering för småskalig förnybar energi. Det är tydligen i strid med EU:s energiskattedirektiv. Vi får inte premiera sol- och vindenergi genom att ta bort skatten på det. Nej, det är att särbehandla energiproducenter, säger . När skolor vill köpa lokalproducerad mat stöter de på patrull på grund av . Sänka momsen på ekomat – nej, glöm det! Det är tydligen i strid med EU:s momsdirektiv. Eller som i det här fallet som vi pratar om just , där EU har satt upp en lång lista med svårbegripliga och motsägelsefulla kriterier för biobränslen utan hänsyn till lokala omständigheter. Jag tycker att det här är helt orimligt och oproportionerligt. Vi borde ta strid för att medlemsländerna alltid ska kunna gå före på miljöområdet. stjälper EU mer än vad man hjälper på miljöområdet. Marknaden är överordnad allt annat. Det här skulle jag som sagt önska att vi kunde bekämpa i bred enighet. Då kan vi börja med att se till att vi i ska kunna få stimulera biobränslen på det sätt vi vill. Planetens överlevnad är trots allt lite viktigare än att vi ska ha exakt samma konkurrensvillkor i EU:s 28 medlemsstater. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2. res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 19 M, 24 MP, 9 C, 19 V, 2 L Avstod: 59 M, 10 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 9 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 1 - , , , och (alla M), , och (alla C) samt (L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Målen för utgiftsområde 1) 2. res. 1 (M) 80 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 39 SD, 24 MP, 8 C, 19 V, 2 L 1: 78 M, 2 C Avstod: 9 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 9 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 1 - , Per Lodenius och (alla C) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Anslag m.m. inom utgiftsområde 1) 2. res. 2 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 11 M, 24 MP, 5 C, 19 V, 1 L 2: 39 SD Avstod: 67 M, 14 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 9 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) samt och (båda C) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. MJU5 Anläggningsbesked för biodrivmedel Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Långsiktiga åtgärder m.m.) 2. res. 1 (C, M, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 39 SD, 24 MP, 19 V 1: 78 M, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 9 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 3 (Bioetanol och andra biobränslen) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 17 L, 14 KD 2: 1 M, 39 SD Frånvarande: 9 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 2 KD, 1 - § 11 Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt betänkande 2015/16:SkU7 Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt (prop. 2015/16:14) 164 (SD): Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt I detta betänkande behandlas regeringens proposition 2015/16:14, Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt, samt en följdmotion av . Jag ber att få yrka bifall till reservation i betänkandet. Regeringens förslag innebär lagar om ändringar i kupongskattelagen, lagen om förhandsbesked i skattefrågor samt inkomstskattelagen. är positivt inställda till regeringens ambition. Det vi ifrågasätter är regeringens förslag om skattefrihet för utdelning på andelar – att skattefrihet inte ska beviljas för utdelning på andel om den lämnas av ett utländskt företag till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen. Huvudanledningen till vårt ifrågasättande är helt enkelt synpunkterna som inkommit från remissinstanserna. menar att det är omöjligt att på förhand veta hur alla länder klassificerar ränta och vad som är annat än ränta men ändå får dras av. Den invändningen delas även av vid samt , som menar att bör precisera vad som menas. Än mer i klartext uttrycker sig Näringslivets Skattedelegation, NSD, liksom föreningarna och Svensk Försäkring, som alla menar att förslaget är så pass bristfälligt utrett att det inte kan ligga till grund för lagstiftning. Dessutom pågår redan arbete på detta område inom , base erosion and profit shifting, som är ett försök att se till att företag inte utnyttjar kryphål som uppstår i olika länders skattelagstiftningar och därmed eroderar ländernas skattebaser samt att se till att nationell lagstiftning i syfte att åtgärda problemen inte leder till överbeskattning. Inom detta samarbete pågår även utredningar som avser att uppnå samma syfte som regeringen vill uppnå med denna proposition, vilket innebär att vi kan tvingas ändra lagstiftning igen inom en ganska nära framtid. Både och Näringslivets Skattedelegation menar att frekvent återkommande ändringar i svensk skattelagstiftning bör undvikas, eftersom näringslivet efterfrågar stabil lagstiftning och förutsägbara regler och investeringsviljan i därmed kan påverkas negativt. Hela propositionen fick ursprungligen ganska svidande kritik av remissinstanserna. Man har tagit till sig av det mesta av kritiken, men inte just på den här punkten. Därav mitt yrkande, herr talman. 165 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. Detta ärende handlar om den så kallade kupongskatten, den skatt som utomlands bosatta ska betala på vinster och utdelningar från . Det är en skatt som motsvarar den som man hade fått betala på motsvarande kapitalinkomster om man vore bosatt i . Denna skatt ger den svenska staten i inkomster. Det kan tyckas lite med tanke på att de totala skatteintäkterna i beräknas till 952 miljarder. Men det kan även uppfattas som mycket med tanke på att högskolorna där jag bor får knappt 1 miljard i anslag. Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt Kupongskatteintäkterna motsvarar också ungefär de 3,8 miljarderna till folkbildningen. Kupongskatten visar lite hur viktigt det är med en likformig beskattning på breda skattebaser för att klara framtidsinvesteringar och välfärd. Propositionen syftar till att minska möjligheten till skatteundandraganden. Regeringen föreslår att en vinstutdelning från ett utländskt företag ska tas upp till beskattning till den del utdelningen får dras av i det företag som lämnar utdelningen. Vidare föreslås att det uttryckligen regleras att skatteflyktsregeln i kupongskattelagen, den så kallade bulvanregeln, även kan tillämpas när den utdelningsberättigade under vissa förutsättningar är undantagen från skattskyldighet. En bulvan är alltså en person som anlitas för att skenbart utge sig för att vara huvudman, ägare och skattskyldig. Propositionen har sin bakgrund i nya EU-direktiv . En särskild utredare har 2013 utrett hur även förhandsbesked ska kunna ges om kupongskatten. Detta föreslås även i propositionen. Det finns en bred enighet i utskottet i fråga om propositionen med ett enda undantag, . är, som vi alla vet, partiet för oreda i . Det är ett parti som springer ifrån sina egna löften till väljarna och i stället kastar sig om halsen på andra partiers förslag. Det gör det bara för att skapa oreda. Ett sådant förslag är pensionärsskatten. är tydligen uppdraget att i stället motionera på allting för att framstå som det stora oppositionspartiet även om invändningarna är både krystade och konstlade. I sak har egentligen SD inget att komma med i detta ärende. SD vill avslå ett av tre yrkanden i propositionen, det som handlar om ändring av inkomstskattelagen, eftersom de tycker att begreppet ränta inte har definierats tillräckligt noga. Man kan fråga sig hur svårt man kan göra detta. Om man är som och rätt ovilliga att bekämpa skattefusk är det en svår fråga. Sammanfattningsvis är denna propositions utgångspunkt ändrade EU-direktiv. Inom EU har det dessutom pågått ett arbete med att samordna regler vid beskattning av gränsöverskridande transaktioner. Ärendet har beretts av både den tidigare borgerliga regeringen och den nuvarande samarbetsregeringen. I beredningen har man tagit vara på det mesta av remissinstansernas synpunkter. är i stort sett enigt, förutom de som vill leka lekstuga i . Jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton betänkande 2015/16:SkU9 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2015/16:29) 166 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i punkt 1 samt till vår reservation i punkt 2 i utskottets betänkande SkU9 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. I den snabba globaliseringsprocessen söker olika aktörer efter de förhållanden som är mest förmånliga för sina finansiella placeringar. Tillgångar sprids över världen och flyttas mellan länder i allt snabbare takt till där de ger bäst avkastning eller genererar lägst skatter. Det får konsekvenser för sysselsättning, ekonomi och teknisk utveckling. Det får också effekter för hur skatter taxeras ut. Detta har successivt lett till synliga effekter på skattebasen i olika länder, vilket i sin tur gjort att de skattedrivna placeringsstrategierna har börjat intressera ländernas skattemyndigheter alltmer. Under de senare decennierna har vi sett en ökad internationell aktivitet mellan länder med upprättande av skatteavtal, informationsutbytesavtal och andra aktiviteter, bland annat med syftet att komma till rätta med dessa problem. har där varit en av de mest pådrivande aktörerna. Det har bland annat resulterat i krav från gentemot andra länders finansiella aktörer att lämna information om amerikanska medborgares finansiella tillgångar i utlandet. Det resulterade i det så kallade , med efterföljande lagstiftning som reglerar hur sådan information ska levereras in till skatteadministration.