prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — Då var det enkelt att ta sig ur. Men det fanns ändå något bra med det systemet. Hade säkerhetssituation ändrats hade man kunnat kalla in mig, under de år som fanns efter det att jag inte gjorde värnplikten. Jag tycker att man inte ska mäta produktivitet på så sätt att man bara ser det som negativt att en del av befolkningen gör värnplikt och därmed militär tjänstgöring. I min generation har en militär karriär inte haft så högt anseende som det hade i tidigare generationer. Det tror jag beror på att vi har tagit ur kärnan i den utbildning som tidigare bedrevs inom värnplikten. Om vi skulle införa en allmän värnplikt som omfattade både kvinnor och män, där alla fick mönstra, tror jag att det skulle innebära att vinningen i att ha gjort värnplikten skulle anses högre hos framtida arbetsgivare. Då tror jag också att man skulle få en större förståelse för försvarets behov och möjligheter och vad det innebär för en civil karriär efteråt. 154 (M) replik: Vissa frågor om Försvarsmaktens personal kan vi i många av de garnisonsstäder som kanske har fört en något mer tynande tillvaro tidigare se att man har positiva befolkningssiffror och har ett helt annat stadsliv . Det tror jag är en del av det positiva. Man har soldater som har ett riktigt jobb, har en bostad och har ett civilt liv vid sidan. Jag tycker inte att man ska sticka under stol med att det gamla värnpliktssystemet skapade problem. Många framför allt män tappade av produktivt liv, och det är klart att det syntes i siffrorna på ett eller annat sätt. Att säga något annat vore svårt, speciellt för en ledamot som sitter i finansutskottet. Men frågan kvarstår: Hur många av dessa ungdomar vill ni ta ut i utbildning? Vad skulle kostnaden för detta vara? Du kanske inte behöver ha en helt målande bild. Men säg i alla fall vad som är ambitionen för . Hur många av de svenska ungdomarna ska tas ut för att göra denna utbildning? 155 (V) replik: När vi hade det gamla värnpliktsförsvaret och jag fick frågan om jag ville göra lumpen en andra gång, när jag fick chansen på nytt, stod jag mellan min civila karriär och att rycka in i lumpen. Det val jag gjorde baserades på att jag trodde mer på min civila karriär än på att ta den militära banan. Alla i en årskull har, om man tycker att det behövs, möjlighet att lära sig om civil och militär värnplikt, att se vilken vikt som försvaret har i samhället och också förstå hur möter olika former av kriser. Då tror jag att man gör en nytta för alla samhällsmedborgare, för då tror jag att alla är mer förberedda när det händer något och kan hjälpa till. Jag tänker inte slänga mig med några siffror och säga: Så här många ska det vara. Det som är viktigt att se är att vi har ett förändrat säkerhetspolitiskt läge i , och därför behöver vi satsa mer resurser på försvaret för att möta upp. Då behöver vi också återgå till den gamla värnpliktsmodellen, i en lite annan form, för att få den ökade folkliga förankringen och också få en större stabilitet som inte är konjunkturkänslig och inte heller är lika känslig för svängningar i det säkerhetspolitiska läget. deltar i budgetförhandlingarna med regeringen, bestående av och Socialdemokraterna. Vi lägger ingen egen budget, ingen skuggbudget, där vi behöver räkna fram vad vårt förslag kostar. Detta är ett förslag som vi lägger under den allmänna motionstiden därför att vi tycker att fler borde ställa sig bakom vårt förslag. Flera av er ledamöter från andra partier tycker ju att det inte känns jättebra, utifrån den utredning som försvarsutskottet nu har fått på sitt bord. Jag tycker att man ska ta sig en allvarlig funderare: Är det inte dags att gå tillbaka till ett värnpliktsförsvar, bredda rekryteringsbasen och se till att vi får en större folklig förankring? 156 (KD): Vissa frågor om Försvarsmaktens personal debatterar vi vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Det säger sig självt att det är väldigt viktigt med en fungerande personalförsörjning. Förenklat kan man säga att vad som behövs i en försvarsmakt är mannar, män och kvinnor, materiel och övningar. Utan övningar har man ingen effekt. Därför är det viktigt att vi har en diskussion om personalförsörjningen. fattade vi i den här kammaren ett beslut om att inrätta en insatsorganisation och att vi skulle gå ifrån värnplikten och ha anställd personal. Det var kanske i Försvarsmakten den största förändringen som hade gjorts . Hur har det då gått? Ja, om vi tittar nu när det har gått kan vi se att det när det gäller de heltidsanställda soldaterna i princip har gått enligt den plan som Försvarsmakten hade aviserat. Men när det gäller deltidssoldaterna, det som kallas GSS/T, följer det inte på något sätt den plan som var tänkt. Hur ska man få det att fungera? Ja, det handlar om en sak som föreslog. Som har sagts här förut är det en stor del av vår krigsorganisation som uppfylls av gamla värnpliktiga. Vi vet att de faller ut, så att de vi kan använda nu är de som gjorde värnplikten 2005 och . Vi vet att upp till hälften av vår krigsorganisation uppfylls av gamla värnpliktiga. Det är män och kvinnor som inte har kunnat övas. Därför föreslog vi det här. Vi är glada över att regeringen lyssnade på detta och fattade beslutet att öppna för Försvarsmakten att kunna ha repetitionsövningar för gamla värnpliktiga. Det är av yttersta vikt att de kommer igång skyndsamt och att det också blir fråga om veckor. Det här är ju soldater som har varit ur systemet, om man säger så. De har inte varit inne . De behöver uppdateras. Sedan är det en annan sak. Alla andra länder som har infört det här systemet har mycket noggrant infört och utbildningar. Man kombinerar detta särskilt under den senare delen av tiden, så att man är bättre förberedd när man slutar sin anställning i Försvarsmakten. Här har vi mycket att göra. Det är ju sagt att de här personerna ska stanna i sex till . Det, mina vänner, kan vi se i stjärnorna efter om vi inte kommer igång ordentligt med premiesystem som uppmuntrar dem att vara kvar. Har vi för stora avgångar har vi i princip samma problem som vi trodde att vi skulle bli av med – det var ett av grundargumenten för att vi gick ifrån värnplikten. Det är alltså av yttersta vikt att systemet förbättras. Vi ser ett mindre antal sökande. Jag tror då att det är viktigt att titta på omvärlden. Vi vet att man i och har en kombination. Man har frivilligheten. Man har också en plikt. Jag tycker att det skulle vara av stor vikt att titta på det här och jämföra. Vad kan vi lära från ? Vad kan vi lära från ? Vissa frågor om Försvarsmaktens personal I all politik, inte minst i försvarspolitiken, måste vi se hur det är. Om kartan och verkligheten skiljer sig åt måste verkligheten få råda. Vi måste se till att vi har en personalförsörjning som fungerar. Därför vore det vällovligt att titta på de norska och danska systemen. Som har påpekats förut är hemvärnet av yttersta vikt. Det är en organisation som fungerar. Där ska man ha 22 000 man, och där finns 22 000 man. Vi behöver fortsätta att utöka och satsa på den organisationen. Avslutningsvis, fru talman, har det varit en hjärtefråga för oss kristdemokrater att värna veteranerna. Psykiska eller fysiska problem hos veteraner som varit i krigshärjade områden är ett problem som vi behöver rusta oss inför. Många soldater och anhöriga har tidigare upplevt att de har fått bristfällig hjälp när soldaterna har kommit tillbaka hem till . Det har skett förbättringar , men det finns fortfarande åtgärder kvar. En sak som är särskilt glädjande i betänkandet är att det finns tydliga skrivningar och ställningstaganden för att inrätta ett svenskt veterancentrum. Vid ett svenskt veterancentrum skulle svenska soldater kunna få kostnadsfri hjälp i form av stödsamtal. Vård efter avslutad militärtjänst skulle kunna ges med speciell kompetens kring de problem som rör soldaternas tjänst. Ytterligare viktiga komponenter vore att initiera forskning om de svårigheter som utlandsveteraner ofta drabbas av vid hemkomst, att bistå soldater vid karriärväxling mellan den militära och civila arbetsmarknaden och att fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner, som , Invidzonen, Fredsbaskrarna och . På så vis skulle bli en mötesplats för såväl soldater och anhöriga som frivilliga. 157 (S) replik: Det är väldigt roligt att höra att är nöjda med det beslut som regeringen fattade . Jag kan bara inte låta bli att fundera lite. Under i regeringen var man med och avskaffade värnplikten. Man var också med och formade det försvar som vi har . Trots det valde man att inte prioritera att återinföra repetitionsövningar för värnpliktiga. Det krävdes att Socialdemokraterna och kom till regeringsmakten för att det beslutet skulle fattas. Hur kommer det sig att man inte prioriterade den här frågan tidigare, om man nu lyfter den som en så viktig fråga? 158 (KD) replik: Tack, , för frågan! Vi måste få Försvarsmakten att fungera. Vi var faktiskt första partiet ut med förslaget om att införa repetitionsövningar, som sedan bör utvecklas till riktiga beredskapskontroller. Det är vi lite stolta över. väljer regeringen att lyssna på detta och ta intryck av detta. Jag tycker att det är någonting som ska ta till sig. Det här är någonting som jag berömmer er för. Jag tror också att det är viktigt att se att vi inte hade kunnat fortsätta som förut med tanke på utvecklingen i vår omvärld. Med tanke på det allt tuffare omvärldsläget blir det orimligt att Försvarsmakten inte har möjlighet att öva. Det här beslutet fattades 2009. Som jag sa i mitt anförande har det gått bra när det gäller de heltidsanställda soldaterna. När det gäller de deltidsanställda har det inte gått bra. Och när det inte går bra är man som ansvarsfull politiker öppen för att förändra och förbättra. Det är precis så som är. 159 (S) replik: Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Vi är överens om att man ska öka den operativa förmågan. Det är väldigt positivt. Det var också därför som regeringen valde att fatta det här beslutet, faktiskt endast efter att man kommit till regeringsmakten. Men jag tycker att det blir lite magstarkt att säga att det är Socialdemokraterna som har lyssnat på . Vi lyssnar jättegärna på goda förslag. Men faktum är att satt vid regeringsmakten och valde inte att fatta den här typen av beslut, trots att vi är överens om att man ska öka den operativa förmågan. Det krävdes som sagt var en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering för att det här beslutet skulle fattas. 160 (KD) replik: Jag förstår inte riktigt kritiken. Om vi har lyft fram förslaget och sedan till vår glädje erfar att det blivit regeringens politik ser jag inte det som ett problem. Angående detta med att ändra sig tänker jag på att Socialdemokraterna historiskt sett varit ansvariga för att helt avmilitarisera . är man vad jag förstår beredd att ändra på den hållningen, och det är jättebra. Det beror förmodligen på att omvärlden har förändrats. Det är väl det som är det viktiga – att vi som ansvarsfulla politiker ser det allt tuffare läget som det är och ser till att vi har en försvarsmakt som fungerar och kan ta ansvar för att skapa säkerhet i vår omvärld. På samma sätt som Socialdemokraterna var beredda att ta till sig information om och dess betydelse – den som kontrollerar kontrollerar – borde man också faktiskt göra sig av med beröringsskräcken inför Nato. Men den frågan hinner vi inte med i det här replikskiftet. 161 (MP): Den viktigaste komponenten i Försvarsmakten är dess personal. har Försvarsmakten genomgått stora förändringar när det gäller personalförsörjningen i syfte att ha ett helt frivilligt försvar. sympatiserar i grunden med detta mål, men det är uppenbart att resan mot målet har inneburit stora utmaningar som vi än så länge inte fullt har löst. En väldigt viktig sak att titta vidare på för att lösa den här frågan är hur vi får personalen att stanna i tjänst, vilket skulle stärka kompetensen hos försvarets personal men också minska kostnaderna för att utbilda ny personal. Försvarsmakten ska vara en god arbetsgivare, dels när det gäller själva verksamheten, dels när det gäller arbetsmiljön. Detta ska inte bara gälla under själva tjänstgöringen utan också efteråt. Därför måste vi bli bättre på att hantera hur vi ger stöd till dem som har tjänstgjort i försvaret liksom deras anhöriga. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Därför välkomnar vi att tog ett brett grepp på dessa frågor. Men när vi nu ska hantera slutbetänkande vore det rimligare att låta det vara ute på remiss i sin helhet i stället för att hasta igenom ärendet när det gäller den viktiga frågan om veterancentrumet och förbigå remissrundan, som Alliansen och gör. Detta tycker vi gröna är fel. Därför yrkar vi bifall till reservation 6. 162 (SD): Ordet ”omvärldsanalys” har nämnts här. Jag måste kort beröra detta. Den omvärldsanalys som vi hörde och som tog upp kan tolkas på det sättet att man lägger ned försvaret när det är lite lugnare i . vaknar man till igen. Man har konsekvent motarbetat det svenska försvaret. Det finns hur mycket som helst som tyder på detta. Man motarbetar naturligtvis också veterancentrumet. omvärldsanalys fluktuerar inte på grund av att det är lite lugnare i någon . Vi anser att det ska vara en hög nivå. Jag vill tala om värnpliktssystemet kopplat till personalfrågor. Vi tycker att vi ska återinföra värnpliktssystemet. Det har vi sagt sedan vi kom in i , och vi säger det fortfarande. Det kan vara i storleksordningen 10 000 män och kvinnor. Vi vill ha en sådan rekryteringsbas. Vi tror att det är helt nödvändigt för att få tillbaka den kvalitet som det gamla värnpliktssystemet hade. I FN-tjänster och på andra ställen är det helt oslagbart med svenska soldater. Det vill jag påstå. Det fanns elektriker och rörmokare. Det fanns hur mycket som helst som man kunde utnyttja i utlandstjänstgöringar. I tog det inte innan elen fungerade efter att vi övertagit engelsmännens camp, där det varit totalt kaos. Det bara dammade till så var det klart. Det är duktiga soldater och kvinnor överallt. Jag vill nog säga att det förutom detta kan vara en kvalitetshöjning i detta stycke. Därmed inte sagt att de arbetare som är anställda är dåliga i kvaliteten på något sätt. Jag tror också att en rekryteringsbas krävs för att få personal och soldater in i organisationerna. flyttar man runt inom organisationer för att skapa någon form av operativ rörlighet. Då pratar man om förband och kompanier. Vad är det för någonting? Vi måste upp på bataljons- och brigadnivå för att få en effekt i krigsorganisationen. Vi måste ha en operativ rörlighet på den nivån. Det känner många av er till. Vi måste prata om rätt saker. Och för att kunna nå dithän, vilket ni alla verkar tycka att vi ska, måste det tillföras pengar. pratade om att det finns luckor här och var. Det är rent förfall på vissa ställen! Vi har inget försvar! Läser inte vad överbefälhavaren har skrivit? I förhållande till omvärlden går vi ned kontinuerligt. Även om vi höjer den operativa rörligheten lite grann kommer vi med dagens satsningar relativt sett att sjunka med hänsyn tagen till omvärldens utveckling – jag tänker på . Det är inte luckor, utan stora hål. , säger man ofta, hade vi det så och så. Jag vill nog, fru talman, påpeka att vi hade förband med 24 timmars mobiliseringstid. På vartenda regemente fanns det insatsstyrkor av beredskapsplutoner. På varenda stab i jobbade dygnet runt officerare i beredskap. Det fanns beredskapspoliser som man hade direktlinje till och som man testade när man gick som vakthavande officer. Det fanns försvarsområden som man testade. Och man övade. Det gällde olika mobiliseringsförråd och andra ställen. Man tryckte på knappen i . var de på väg, fullt stridsberedda. När ni säger att det inte fanns någonting , påpeka då gärna att det gäller tiden lite – längre bak i tiden var det mycket bättre. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Hemvärnet är en framgångssaga, säger man. Så är det i vissa stycken. Men när vi pratar om att lägga andra uppgifter på hemvärnet, glöm då inte bort att vi pratar om timmar som man är skyldig att göra . I diskussionen om huruvida man ska lägga på andra uppgifter och hantering av andra vapensystem måste vi också föra in frågan hur vi ska göra med utbildningstiden. Vi jobbar med de frågorna med. Ska hemvärnet på åka till för stridsvagnsutbildning? Hur gör man det? Det finns många frågor att diskutera. Kan vi gå fram den vägen? Det kan vi göra tillsammans. Vi har inga färdiga förslag i det stycket, men vi delar uppfattningen att vi ska se på hur vi kan merutnyttja det här, framför allt på känsliga ställen och . Omvärldsläget ska avgöra, anser . Om och gör en likadan analys kan vi väl i så fall förvänta oss en 40–50 miljarder. Eller gör ni någon annan form av omvärldsanalys som gör att ni ska fortsätta att dra ned? Var är pengarna? I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle betänkande 2014/15:SkU12 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle (prop. 2014/15:40) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:SkU16 Inkomstskatt (skr. 2014/15:3) 163 PER ÅSLING (C): Vi ska nu diskutera skatteutskottets betänkande nr 16 om inkomstskatter. står inför många viktiga vägval, och vi måste här i kammaren fortsätta arbetet med att förbättra villkoren och konkurrenskraften för en hållbar tillväxt. En växande ekonomi är den mest grundläggande förutsättningen för att få det bättre framför allt inom vård, skola och omsorg. I har vi i internationell jämförelse haft en god ekonomisk tillväxt efter krisåren 2008 och därefter. Det har inneburit att vi har kunnat fortsätta att satsa på jobben och därmed öka skatteintäkterna. Ökade skatteintäkter är inget som kommer av sig självt. De är ett resultat av att företag kan och vill anställa, det vill säga att fler får ett arbete. Hållbar ekonomisk tillväxt går hand i hand med ambitiösa miljömål. Tillväxten är ett resultat av människors drivkraft. Den ska uppmuntras. Ett samhälle utan hållbar tillväxt kommer att se konsekvenser för miljön, välfärden och jobben. Vi vet att navet i en fungerande arbetsmarknad är små och växande företag i hela landet. Det är fråga om små företag som lyckas anställa. Fyra av fem nya arbetstillfällen har skapats i små företag. De utvecklar nya metoder för att producera. På så sätt kan fler och bättre produkter produceras med mindre onödig miljöpåverkan. Jobben skapas inte i kammaren, men vi kan här i kammaren förbättra den jordmån ur vilken nya jobb växer fram. Vi kan välja att ge jobbskaparna uppskattning eller straffskattning. Skatter är det mest effektiva styrmedel vi har. Från sida är vi klara över att vi styr det vi vill ha mer av respektive det vi vill ha mindre av med hjälp av skatter. Det är av största vikt att vi väljer rätt. Annars kan konsekvenserna bli stora. Vi har från sida en reservation under punkt 1 i betänkandet, där vi konstaterar att grön skatteväxling är en strategisk metod att höja skatter på sådant som är dåligt för miljön för att minska utsläppen och människors miljöpåverkan. skapas utrymme för satsningar på fler framtidsjobb. Låt mig lyfta upp två exempel på reformer som vi gärna vill genomföra. För det första vill vi införa en skatt på farliga kemikalier. Här är jag övertygad om att den skatten kommer att mottas väl av medborgarna eftersom medvetenheten växer med nya rön om flamskyddsmedel, ftalater och dioxiner och deras farliga effekter. För det andra vill vi reformera EU:s utsläppshandelssystem för koldioxid så att det blir lönsammare att klimatinvestera. Den skattereduktion på förnybar el som vi under Alliansens regeringstid arbetade med har inneburit att andelen förnybar energi har stärkts och att konsumenter som också producerar förnybart har fått möjlighet till en skattereduktion. Lokalsamhället bidrar såtillvida till en produktion som i grunden är värdefull. Hushåll får därmed också genom den mikroskattereduktionen på elproduktion möjlighet att bidra. Låt mig i det här sammanhanget också säga något om samhället och medmänsklighet. Samhället är större än det offentliga. Samhället byggs till stora delar av många människors ideella engagemang och idoga arbete. Allra mest imponerande är kanske civilsamhällets arbete med att hjälpa de mest utsatta. Det är ett arbete som pågår i hela landet. Där kan inte det offentliga tävla i någon klass alls vare sig det gäller innovation, resultat eller kostnadseffektivitet. Eldsjälar – om jag får kalla dem så – är de som vet hur slipstenen ska dras. Därför är det för mig helt obegripligt att regeringen vill göra det dyrare för människor att ge till mer behövande; först med den trångsynta inställningen till moms vid second hand-försäljningen, där regeringen gudskelov har svängt, sedan genom att avskaffa avdragsrätten för gåvor till ideella föreningar. Att finansiera sin egen politik genom att försvåra för Röda Korset, och andra organisationer i civilsamhället är en märklig och dålig prioritering. Vi måste komma ihåg att dessa organisationer inte bara ser till de utsattas mest akuta behov. De ger också plats att växa. Otaliga utsatta och uppgivna människor har genom praktik och med värme och stort tålamod förts tillbaka till arbetsmarknaden och åter bidragit till samhället. Här utvecklas egenmakt, självförtroende, arbetsglädje och social uthållighet. Den vinst som detta ger samhället kan inte räknas i pengar. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till Alliansens reservation nr 4 med kravet att avdragsrätten för gåvor till ideella föreningar kvarstår. 164 (M): I dagens motionsbetänkande om inkomstskatt behandlar vi de motioner som väcktes under allmänna motionstiden rörande inkomstbeskattningen av fysiska personer. när den rödgröna regeringen lade fram sin första budgetproposition debatterades skatternas utformning och inriktning. Det var en rödgrön budgetproposition som inte fick gehör av oss i . Än så länge har vi en budget med en skatteutformning som stärker de offentliga finanserna, förstärker jobbtillväxten och säkrar att vår gemensamma välfärd har tillräckligt med resurser. Detta kan dock få ett abrupt slut om den rödgröna regeringen väljer en annan väg med 40 gånger så höga skattehöjningar på jobb som man faktiskt lägger på företagande. Vad är det som gör att ekonomin växer, att fler kommer i arbete och att fler jobbar längre? Jag tror inte att det är med en sådan politik. Efter fem jobbskatteavdrag som Socialdemokraterna har insett kanske inte är så himla dumt är det helt enkelt mer lönsamt att arbeta. Från det rödgröna hållet säger man att man ska behålla de fem avdragen, trots högbröstade toner när de infördes, med argumentet att folk har vant sig. Vi säger att det gör skillnad för polisen, för läraren, för busschauffören, att få en extra månadslön att leva på. Oron för att pengarna inte ska räcka till månadens slut är borta och makten över den egna vardagen har ökat, som det större konsumtionsutrymmet har lett till att hålla ekonomi på fötter. Med den ekonomiska politik som alliansregeringen har drivit, där jobb står i fokus, säger både och Arbetsförmedlingen att sysselsättningen kommer att öka framöver. Läget är dock inte stabilt. För ett litet, exportberoende land som vårt är det viktigt vad som händer runt omkring oss. Att i det läget genomföra skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster som är 40 gånger mer än vad man satsar på företagande är minst sagt oroande. Får den rödgröna regeringen som den vill blir det dyrare att anställa både äldre och yngre, som de rödgrönas inkomstskattehöjningar drabbar över 1 miljon löntagare. De rödgröna säger att vi ska ha den lägsta arbetslösheten i . Men det lär inte ske genom att fler människor har ett arbete att gå till utan snarare genom åtgärder. Vad den rödgröna regeringen föreslår är nämligen att det ska löna sig sämre att arbeta. Drivkrafter för fler arbetade timmar och högre utbildning minskar. har en av västvärldens högsta marginalskatter.