prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Integration fungerar inte. Och idrotten kan inte ta på sig hela ansvaret för integrationen. På vilket sätt ska idrotten ta på sig hela ansvaret för integrationen? Här får ge svar på tal. Vad menar med att anföra att idrotten ska ta på sig hela ansvaret för integrationen? Och varför vill inte att idrottsrörelsen ska hjälpa till i det arbetet när idrottsrörelsen själv talar om att man faktiskt kan fylla en värdefull roll här? 202 (SD) replik: Vad gäller att stänga våra gränser har vi varit ganska tydliga. Det gäller att kvotflyktingar ska komma hit och att hjälpen ska vara på plats. Det är där de allra flesta flyktingar finns. Det är där hjälpen behövs. Det är där våra pengar gör allra mest nytta. Sedan gällde det idrott och integration. Som jag sa i mitt anförande: Det är helt fantastiskt om idrotten kan göra att fler integreras. Men det är omöjligt att idrotten tar hela ansvaret. Integrationsarbetet är mycket större än idrottandet. Det handlar om att man ska lära sig svenska språket. Det handlar om att man ska lära sig de seder som vi har i . Det handlar om att assimileras i det nya landet man kommer till. Att bara idrotta ger inte svaren. Att idrotta gör inte att man integreras per automatik. Jag tror att har lite att arbeta med där. Vi föreslår en assimilationspolitik. Det har fungerat . Det kommer att fungera . Integrationspolitiken har inte fungerat. Den har inte visat något resultat. Där är vi tydliga med våra anslag. 203 (MP) replik: Först är det bra att nu bekräftar den bild av politik som tidigare försökte fjärma sig från. Det handlar om att stänga gränserna, helt och fullt, och inte ta ansvar för flyktingar över huvud taget. Men sedan är jag fortsatt förbryllad när talar om att det är idrotten som ska ta hela ansvaret för integrationspolitiken. Naturligtvis är idrottsrörelsen en pusselbit i en total politik som förs. På vilket sätt kan hävda att regeringens politik är att det är idrottsrörelsen som ska ta ansvaret för integrationspolitiken? Det är fullständigt felaktigt. Kultur, medier, trossamfund och fritid Min avslutande fråga är: Varför säger nej till satsningar som handlar om att förstärka idrottsrörelsen så att den får de resurser som den själv efterfrågar för att kunna vara en del i detta viktiga arbete? 204 (SD) replik: Jag tackar för frågorna. Det handlar om att ta ansvar för flyktingar. Vi tar inte ansvar genom att de ska ta en lång och farlig väg till . Vi hjälper flest i deras närområden. Det är vi väldigt tydliga med. Allt handlar om att prioritera. Politik handlar om att prioritera. Vi prioriterar att de som tar sig hit till landet faktiskt kommer att integreras och assimileras i vårt land. Vår prioritering är att man ska lära sig språket i första hand. Därefter kan man börja idrotta. 205 (S): Jag fick upp pulsen nu när jag lyssnade till och hörde om synen på vad idrotten kan bidra till. Idrott och friluftsliv ingår som sagt i det här betänkandet. Det är någonting som alla vi människor har något förhållande till. Många av oss kanske själva utövar idrott och ägnar oss åt friluftsliv. Vi är publik. Vi hejar fram i simning och i fotboll. Vi har barn som är aktiva och deltar i olika idrottsaktiviteter, och vi följer med och hejar på. Vi kanske älskar vissa idrotter mer än andra, eller vi kanske tycker väldigt illa om idrott på grund av att vår partner sitter vid tv:n och inte lämnar idrottsevenemanget. Vi har alla en relation till idrott – jag är säker på det. Oavsett vilka vi är har vi det. För mig är idrott och friluftsliv kopplat till gemenskap, laganda och tävlingsmoment, till möjligheten att lära sig språket, till friskvård och till hälsa. Jag ser här i vårt land en jättestor möjlighet för våra nyanlända vänner att få chansen att ingå i den här gemenskapen, att få vara med i ett lag eller i en förening och i olika idrottssammanhang, komma in i det svenska samhället och få vänner som de kan lära sig det svenska språket av, tillsammans med skolan de går i. Det är en otrolig möjlighet. Om vi har ett gäng ungdomar, ge dem möjlighet att utöva idrott! Ge dem en boll och de sätter igång. När jag har varit på resa runt om i världen, bland annat i , så har jag alltid köpt med mig några presenter. En av presenterna är alltid en fotboll, och det sätter genast igång en gemenskap och glädje över att spela. Idrottsrörelsen erbjuder en fantastisk plattform för integration. Det gäller alla åldrar – oavsett kön är det så. Idrottsrörelsen har också erbjudit sig och är beredd att ta detta ansvar, men det krävs mer resurser om de ska klara uppdraget. Det vill jag verkligen säga till alla partier här i kammaren: För att klara detta uppdrag krävs det mer resurser! Det är därför som vi socialdemokrater och , med stöd från , i regeringen och här inne, vill tilldela idrottsrörelsen och friluftslivet mer resurser. ger staten ett utökat stöd till idrotten på 197 miljoner. Av dessa ska 64 miljoner gå till just integrationssatsningen, möjligheten till gemenskap, möjligheten att få svenska vänner och möjligheten att få lära sig det svenska språket. Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringen har en pågående dialog med idrottsrörelsen om hur Idrottslyftet kan utvecklas med de nya pengar som vi nu tillskjuter. Vi kan se många bra projekt runt om i landet. och Smålandsidrotten har startat integrationsprojekt som ska ge hjälp till övriga idrottsföreningar. Jag vill passa på att rikta vårt tack till alla förbund, föreningar, ledare och alla som är aktiva ute i idrottsrörelsen som har gjort och gör ett fantastiskt arbete inom Idrottssverige för integration, för våra ungdomar, för bredden och för eliten. Ett stort tack! är också mycket viktiga i sin roll att få fram nya utbildade ledare. Vi måste förutom alla integrationsprojekt utbilda i hbtq-frågor och genusfrågor inom idrotten. Idrottsrörelsen måste jobba på att bli mer jämställd så att flickor och pojkar, tjejer och killar, damer och herrar, ska ha samma möjlighet till bra träningstider, samma ekonomiska förutsättningar och samma möjlighet till framgång. har här en stor och viktig uppgift att tillgodose detta. Därför är det med stolthet som jag ser att vi tillskjuter medel för att se till det. Statsbidraget till idrotten uppgår med vårt förslag till drygt 1,9 miljarder. Alla partier gillar inte vårt förslag om utökning av anslaget. Det gör mig ont att se att man har så stora neddragningar eller att man inte satsar. leder ligan, för de vill dra ned mest. Vi hörde tidigare att man lägger pengarna på civilsamhället, men idrottsrörelsen kanske inte får samma summa och inte heller Svenskt Friluftsliv, av de 20 miljoner som vi föreslår. Varifrån ska idrotten få sina pengar till bra integrationsprojekt när vi är överens om vikten av detta och vi är överens i den överenskommelse vi har slutit om integrationen? Civilsamhället är viktigt, och vi har hört många som har pratat gott om detta. Men vi kan inte se det i budgeten. När vi granskar siffrorna ser vi nämligen att det inte är någon satsning, utan det är bara ord – tomma ord därtill. Friluftslivet ingår också i detta betänkande. Vi utövar alla friluftsliv. Det kan vara cykel, promenader och så. Det gör vi också för att det är gott för folkhälsan. Vi är överens om att satsa. Regeringen har lagt 20 miljoner till på Svenskt Friluftsliv. Politik gör skillnad! Vi kan se att det gör skillnad, för när vi tittar på hur man har satsat ser vi att inte alla partier stöder detta. Men vi är överens i vissa frågor. har från och jag ett seminarium om matchfixning. Det finns stora frågor inom idrottsrörelsen som vi verkligen måste sätta fokus på och jobba tillsammans med. Idrott och friluftsliv är viktiga ingredienser i vårt dagliga liv. Det är glädje, det är gemenskap och det är framtid. Jag är glad och nöjd över att vi har en klok regering och att vi lagt fram en så bra och satsande budget på dessa två områden. 206 (KD) replik: Jag ska inte dra detta så långt, men jag vill gärna passa på att fråga om gåvoskatteavdraget. De ger av medkänsla och empati. Man gläds över att få vara med och ge. Det är ju saligare att giva än att taga. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag har jättesvårt att förstå varför man är så emot detta och därför tar bort gåvoskatteavdraget, som betyder att 250 miljoner mindre kommer in till dessa viktiga organisationer. Kan ge mig ett svar på det? 207 (S) replik: Tack så hjärtligt för möjligheten att få svara på den frågan! Jag tror att när jag, mina kollegor och min omgivning ger så ger vi av hjärtat för att vi vill hjälpa, inte för att vi ska få ett skatteavdrag. Vi ger av solidaritet med andra människor. Vi ger till Röda Korset, vi ger till eller till den organisation som vi känner att vi vill stödja. Det gör vi av solidariska skäl, inte för att ta del av en skattesubvention. Jag tror inte på att det bara är sänkta skatter som ska leda till allting. Jag tror att vi kommer att vara lika givmilda även utan möjlighet att få sänkt skatt för gåvan. Jag tror att vi kommer att se samma generositet även efter det. 208 (KD) replik: Jag hade förväntat mig ett liknande svar, för jag har hört något liknande förut från regeringen. Man ger inte mindre med hjärtat om man har ett skatteavdrag. ska inte jag förhäva mig, men under har man ju ändå gett med hjärtat till olika organisationer. När avdraget kom gav man inte mindre med hjärtat för det, utan det som händer är att det tillförs mer medel. Det har ökat markant. I var ökningen , och jag tror att det var något liknande här. Det tillförs alltså mer medel till de organisationer som hjälper fler nödställda, och då förstår jag inte varför man inte kan tänka sig att tillåta det. Jag tänker på organisationer som , Erikshjälpen och andra som naturligtvis kan hjälpa fler enskilda barn och utsatta människor genom att de får mer medel som kan användas. Det är ganska enkel matematik. Därför har jag lite svårt att förstå varför man inte vill hjälpa fler genom detta gåvoskatteavdrag som finns i hela . Vi var faktiskt ensamma i om att inte ha det. Alliansregeringen införde det, och tas det bort. Varför kan ni inte låta fler få del av mer pengar? 209 (S) replik: Vi har hört det förr! Alltid är det en sak som löser alla problem, nämligen skattesänkningar, att få en reduktion på något. Vi hörde kulturministern i den tidigare alliansregeringen säga att den största kultursatsningen var jobbskatteavdraget. Här ska utsatta människor få stöd tack vare en skattereduktion för gåvor. Jag tror inte på det. Jag tror att vi kommer att vara lika generösa även om det sker en ändring. Jag tror att de skatteintäkter som vi kan få in kan ges till idrottsrörelsen och friluftslivet. Det genererar arbete och aktiviteter för nyanlända och utsatta i samhället. Det är helt klart så att vi omfördelar, men vi omfördelar på ett bra och solidariskt sätt så att fler kan få ta del av pengarna. 210 (SD): Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturarv kan vara en stor del av en människas identitet. Kulturarv och naturarv går ofta hand i hand, och därför är friluftslivet något som bör lyftas fram och uppmärksammas eftersom detta utgör en stor del av naturarv. Naturen som del i kulturarvet är viktig att bevara, vårda och förvalta av många anledningar. Friluftslivet har en betydande roll för folkhälsan och är ett verktyg för att förvalta vårt naturarv. hade jag den stora förmånen att få lyssna till några av naturfilmare som berättade om sitt engagemang och brinnande intresse för vår fantastiska natur. Den vackra gestaltningen och återspeglingen av rikedomen som finns i vårt naturarv var en viktig påminnelse och inspirationskälla för mig som brinner för detta. naturfilmare jobbar även med barn och unga och med att väcka deras intresse och engagemang för naturen. Naturfilmarna genomför ett natur- och miljöprojekt baserat på film tillsammans med Studiefrämjandet och Allmänna arvsfonden, och det bygger på ett nätverk av skolor och filmgrupper bestående av ungdomar över hela . I projektet får man lära sig att använda filmen som verktyg för att berätta och påverka i natur- och miljöfrågor. Att ge kunskap till barn och unga om naturarvet och aktuella utmaningar som det står inför är viktigt för framtidens förvaltande av kulturarv och miljö. Det svenska friluftslivet har otroliga tillgångar att erbjuda om man tar dem till vara på bästa sätt. Men trots de möjligheter som friluftslivet erbjuder genom bland annat allemansrätten ökar stillasittandet, inte minst bland barn och unga. Allt fler skolor erbjuder en friluftsprofil för sina elever. Att kunna välja en friluftsprofil under sin utbildning är positivt på många olika sätt och kan bland annat bidra till en mer varierad undervisning, utomhuspedagogik och bättre inlärning. Det bidrar även till bättre hälsa hos våra barn och unga genom ökad rörelse och frisk luft, som ett komplement till idrotten i skolan. Det kan handla om lättillgängliga aktiviteter som att bara vara tillsammans ute i naturen, det vill säga aktiviteter som inte kräver dyr utrustning, stora förkunskaper eller krav på prestation. Med anledning av detta är det önskvärt att ännu fler skolor ska ges möjlighet att erbjuda detta till sina elever. verkar för ett friluftsliv tillgängligt för alla, med en tydlig agenda i frågor som rör bland annat barns hälsa, friluftsmiljö och allemansrätten. Barnverksamheten är bred och varierad, för alla åldrar och med olika erfarenhetsgrad. Syftet är att barnen i sin egen takt och på sina egna villkor ska få upptäcka naturen och alla dess äventyr. En annan organisation som fyller en viktig funktion är med sina drygt 255 000 medlemmar. STF grundades och har sedan början verkat för natur, miljö, turism och att ge människor upplevelser som utgår från natur- och kulturturism från nordligaste nord till sydligaste syd. Vår natur är något av det finaste vi har, och det är vår skyldighet att bevara, vårda och förvalta den för kommande generationer. Vårt natur- och kulturarv är inte bara något vi ärvt av tidigare generationer, utan det är också något vi lånat av våra barn. Kultur, medier, trossamfund och fritid Med anledning av detta föreslår en anslagshöjning om , varav avsätts med intentionen att ge friluftsorganisationerna utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och deras förståelse och omsorg för svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. 211 (S): Det har sagts många saker från talarstolen som jag frestas att opponera mot. Jag ska försöka låta bli att göra det och i stället inleda mitt anförande med att sammanfatta några saker som har sagts av mina partikamrater . Samarbetsregeringens budget prioriterar de tre viktiga delarna jobben, skolan och klimatet. I tillägg till det prioriterar också samarbetsregeringen att öka människors frihet genom att investera starkt i det vi känner som ”välfärden”. Budgeten innehåller också breda satsningar på att påskynda och effektivisera nyanländas etablering i det svenska samhället. En viktig del i regeringens budget är folkbildningen, och jag tänkte därför uppehålla mig vid folkbildningsfrågor. Folkbildningen i är en bred arena för bildning, utbildning och delaktighet. På det viset är den en mycket viktig byggsten i den svenska demokratin. Folkbildningen inrymmer och stimulerar till demokratiska samtal och delaktighet i demokratin, men den är också en viktig arena för kulturen. deltar miljoner människor i aktiviteter som folkbildningen anordnar. får tusentals människor nya möjligheter att ta sig vidare i livet tack vare folkbildningen – från i norr till och till mitten av . Folkbildningen är viktig för kulturen. Människor får genom studieförbund och folkhögskolor både ta del av kultur och utöva kultur. Inom de flesta av studieförbunden är kulturverksamheten den största. Folkhögskolornas estetiska kurser gör att 5 000 människor kan förkovra sig i kultur. Vi socialdemokrater har förstått att folkbildningen är unikt viktig för att överbrygga klyftor i samhället, och det är mot den fonden, herr talman, som Socialdemokraterna och den samarbetsregering vi leder investerar just i folkbildningen när vi vill göra ett kunskapslyft i hela landet. Det är mot den fonden vi vill att just folkbildningen ska involveras i arbetet med att stödja och påskynda nyanländas etablering i det svenska samhället. Det är därför folkbildningen tillförs redan i den extra ändringsbudget som regeringen lagt fram . För att stärka varje enskild människas frihet, för att möta de arbetskraftsbehov som näringslivet och det offentliga har, för att föra grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden närmare densamma och för att förbättra nyanländas möjligheter till snabb etablering är regeringen på väg att föra in i ett nytt kunskapslyft. En aldrig så viktig del av det nya är folkhögskolorna. En del av folkhögskolornas uppdrag är att ge en större mångfald av människor tillgång till utbildning och bildning och därigenom utjämna utbildningsklyftor. Folkhögskolornas metodik kan ge stöd och stimulans som många av de utbildningssvaga grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden behöver. Vid folkhögskolorna finns en lång erfarenhet av att möta de behov som människor som inte har fullföljt sin utbildning i det reguljära utbildningssystemet har, men det finns också erfarenhet av att möta människor med annan språkbakgrund och människor med funktionsnedsättningar. Kultur, medier, trossamfund och fritid För att möta de behov som individer och samhället har av utbildningsinsatser föreslår vi att folkhögskolornas resurser utökas med en bit . Huvuddelen av satsningen handlar om att bygga ut antalet platser på allmän kurs, men medlen ska också disponeras för platser på särskild kurs, studiemotiverande och yrkesinriktade kurser, det vill säga de nya utbildningsvägar till arbete som talade om . Dessutom ser regeringen det växande behovet av kontakttolkar. Man långt mer än fördubblar folkbildningens medel för att anordna utbildning av just kontakttolkar. Denna satsning kommer att kunna medföra att folkhögskolorna kan erbjuda 7 000 nya utbildningsplatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är över 7 000 fler som får möjlighet att skaffa sig den utbildning de behöver för att komma ur passivitet, känna större frihet och påverka sina egna liv. Det är helt nödvändigt att de människor som kommer till får de allra bästa förutsättningarna att snabbt etablera sig i samhället och bygga ett liv i . Då är språket det allra viktigaste. Därför ser regeringen till att de nyanländas andraspråksinlärning och samhällsorientering kan starta på asylboendet. Det handlar om 40 000 deltagare före den extra ändringsbudgeten. Enligt siffror som man lyfte fram har ABF redan 27 000 deltagare i introduktionsinsatser för nyanlända. Prognosen som gjorde var att över 40 000 nyanlända kommer att ha deltagit i den här verksamheten före årets utgång. Det är 40 000 människor som får dramatiskt bättre förutsättningar att etablera sig och inkluderas i det svenska samhället. Det här är insatser som ratar. Det må väl vara väntat. Mer överraskande är att också och är emot denna form av snabbare etablering. Motståndet är särskilt förvånande eftersom vi lever i tider då det är mer angeläget än någonsin att påskynda nyanländas etablering. Men det ska tilläggas att och ska ha all heder för att de stöder de 75 miljonerna i den extra ändringsbudgeten som jag talade om . All heder för det! Att snabbast möjligt lära sig svenska är helt avgörande för möjligheterna att utbilda sig och få jobb i . Den ordning som har rått fram till , där nyanlända förvägrats möjligheter till språkinlärning för att de ännu inte fått besked om sin asylansökan, kan vi inte låta fortsätta råda. Därför permanentar vi satsningen från vårändringsbudgeten och avsätter 2016 för att studieförbunden ska kunna ordna så att andraspråksinlärningen och kunskapsinhämtningen om det svenska samhällslivet kan starta redan på asylboendet, i . Det är att investera i människor, det är att ta till vara humana resurser och det, fru talman, är att bygga starkt. Överläggningen var härmed avslutad. Kultur, medier, trossamfund och fritid (Beslut skulle fattas .) § 5 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism betänkande 2015/16:JuU7 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146) 212 ARHE HAMEDNACA (S): ska vi debattera betänkandet JuU7 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Efter de senaste hemska händelserna i , , och och med allt det som händer nästan i , , , , och har vi återigen blivit medvetna om vilka fasansfulla planer som terroristerna kan sjösätta. De mördar oskyldiga människor – barn som kvinnor, muslimer som icke-muslimer. De spränger kyrkor och moskéer. De våldtar kvinnor för att de anser att det är deras rätt att göra det. De använder barn som självmordsbombare. Men till skillnad från många andra mördare slår terroristerna även mot vår demokrati, och de hatar det öppna och fria samhället. Därför måste vi värna om våra demokratiska värderingar och slå tillbaka mot terrorismen, fascismen och rasismen genom att arbeta på bred front. Grunden till all extremism och terrorism, liksom till nästan all annan brottslighet, handlar för det mesta om sociala orsaker. Det är därför viktigt att vi både nationellt och internationellt arbetar för att förebygga att extremism uppstår och frodas. Brist på demokrati, på respekt för mänskliga rättigheter, på välfärd och på likhet inför lagen och känslan av maktlöshet kan vara en grogrund för radikalisering. Detta är i så fall ingenting som är unikt för länder som styrs av diktaturer med medeltida normer och värderingar. Diskriminering, ras-ism och stora sociala klyftor är en realitet även i västvärldens demokratier. Vi lever i då religiösa extremistgrupper som Daish, Boko Haram och andra extrema grupper växer i och . Men vi ser också en växande rasism och fascism på frammarsch i . Extremismen är farlig oavsett om den har religiös eller nationalistisk och rasistisk grund. Radikaliseringen vi ser i vårt samhälle, framför allt den växande främlingsfientligheten och rasismen, är i grunden densamma. Det som har hänt i vårt land är väldigt oroande. från var inte medlem i . Han gick runt i och sköt oskyldiga människor med invandrarbakgrund. Han erkände att motivet var rasistiskt. Den 21-årige från var inte anhängare till IS. Han dödade en ung elev och två lärare. Han valde sina offer efter deras hudfärg. Även hans motiv var rasistiskt. Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism För mig har terrorismen inga nationer eller identiteter. Den grundas i religioner och etniska grupper. Oavsett om de bygger på religiös övertygelse eller rasistiska ideologier är grunden densamma. Det är väldigt oroande. En viktig del i det förebyggande arbetet mot radikalisering måste vara att minska enskildas eller gruppers vilja att begå eller stödja terroristverksamhet. Min grunduppfattning är att väldigt få människor under normala omständigheter väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från det på olika sätt. har utvecklingen i vårt samhälle för alltför många grupper gått åt fel håll. Jag kan bara nämna de ökade klyftor i samhället där ojämlikheten har ökat. I den nya strategin mot terrorism skriver regeringen tydligt hur terrorism och våldsbejakande extremism ska bekämpas. Det handlar om att förebygga, förhindra och försvåra. Syftet med strategin är att hitta och utveckla kunskapsbaserade metoder och åtgärder som kan förebygga radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism. Nyckeln till ett framgångsrikt förebyggande arbete är en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter och organisationer.