prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — visar utvärderingen att det även har tillkommit ett stort antal trygghetsbostäder utan hjälp av investeringsstödet. 142 (M): Tack, ministern, för svaret! Trygghetsboende är, som jag ser det, en del av bostadspolitiken. Det var därför jag ställde interpellationen till bostadsministern. Att bostäderna är tillgängliga för och anpassade till äldre och funktionsnedsatta kan jämföras med att vi bygger specifika ungdomsbostäder som är anpassade till unga. Därför tycker jag att detta är en bostadspolitisk fråga snarare än en äldrepolitisk. De olika termerna för olika boendeformer är ganska trassliga för alla, även för oss politiker och inte minst för dem som står i begrepp att förändra sitt boende och kanske funderar på att sälja villan eller den alltför stora lägenheten. Trygghetsboende är till för pensionärer som är för friska för äldreboende men som vill ha mer trygghet och social samvaro än vad de kan få i sitt nuvarande hem. Termen trygghetsboende kom till 2008 – den är fortfarande ny. Utbudet är fortfarande begränsat, även om jag kommer att nämna exempel som är oerhört goda. Fler och fler omvandlas till trygghetsboenden. Det som är bra med trygghetsboende är att det inte krävs något biståndsbeslut. Det är dessutom en väldigt bra form för den kommunala ekonomin. Man hyr eller köper sin bostad på eget initiativ. Till skillnad från hur det är i ett särskilt boende ingår varken mat, service, omvårdnad eller sjukvård. Däremot är det ett krav att bostäderna ska vara funktionellt utformade och att boendet ska ha gemensamhetslokaler för måltider, samvaro, hobby och rekreation. Och det ska finnas personal, en bovärd eller bovärdinna på angivna tider. Det finns något som har varit oerhört bra med trygghetsboenden. På många håll i landet är byggnationen ganska marginell. Det byggs inte mycket. Jag kommer från , mitt i . Det är en kommun där det byggs väldigt lite, men vi har begåvats med två trygghetsboenden – det andra står snart färdigt. Jag tycker att detta också framgår väldigt väl i svaret från ministern: ”Investeringsstödet och dess effekter har utvärderats av 2013. Utvärderingen visar att av dem som beviljats stöd för nybyggnad av trygghetsbostäder ansåg att stödet hade stor eller avgörande betydelse för tillkomsten av bostäderna. visar utvärderingen att det även har tillkommit ett stort antal trygghetsbostäder utan hjälp av investeringsstödet.” Det skulle jag vilja kommentera. Först och främst är detta anmärkningsvärt. Om av dem som har fått stödet och som byggt trygghetsboenden anser att det var stödet som gjorde att man byggde är det väldigt dålig politik att upphöra med stödet – det upphörde . Detta har lagt en våt filt över hela byggnationen av trygghetsboenden. Byggherrar och fastighetsförvaltare är i vänteläge, för de vet inte vad ni kommer att komma med. Byggnation som skulle ha påbörjats har stannat av. Det är som anser att byggandet kom igång tack vare det här stödet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man inte lät det fortsätta. Varför fortsatte man inte? Detta är väl en av de få framgångsrika politiska reformer som har gjort ett tydligt avtryck i bostadspolitiken och i äldrepolitiken. Min fråga är: Varför rullar man inte på när det har varit en sådan succé? 143 Statsrådet (S): Vi i regeringen har aviserat att vi vill öka bostadsbyggandet – 250 000 bostäder fram . Den totala satsningen på 6,7 miljarder består av en stimulanssatsning på 3,2 miljarder. Inom ramen för den kommer även en satsning på äldreboenden att ske. Inom ramen för denna vill vi ge stimulans till kommuner för ett ökat byggande, en effektivare handläggning, en energieffektivisering av miljonprogrammen och också äldrebostäder. Vi tror att den satsningen kommer att vara väldigt viktig. Vi kommer också att motta en utredning om trygghetsboenden för att se vilka förslag som kan finnas ytterligare. Dessutom måste jag säga en sak: I går lade fram sin budgetmotion. I den pratar man ganska mycket om att bostadssubventioner är ett ineffektivt och kostsamt verktyg för att öka byggandet, som riskerar att öka pristrycket i bostadssektorn. Men det gäller då inte här. 144 (M): När det handlar om trygghetsboenden är det inte så konstigt att subvention stimulerar till byggnation. Där finns det nämligen gemensamhetsytor. Kostnaden för dem skulle annars ligga på hyran, och då skulle väldigt få vanliga pensionärer ha råd att bo där. Den hyran skulle nämligen bli väldigt hög. Det handlar inte om att subventionera vanliga bostäder utan specifik riktning mot en viss grupp. Jag tycker att det är fel att göra det när det gäller ungdomsbostäder också. Men håller vi oss till trygghetsboenden. Då blir det väldigt effektivt. För att man skulle kunna få de här bidragen, stimulansmedlen, för trygghetsboende krävdes det att man skulle ha gemensamhetsytor och dessutom personal. Det är klart att det krävs stimulansmedel för att det ska bli intressant för en eller privat hyresvärd eller fastighetsägare att bygga de här bostäderna. Tack vare stimulansmedel har byggnationer, som jag sa tidigare, kommit igång i orter och län där det inte byggs så mycket som i , till exempel. Jag nämnde min kommun , där vi faktiskt snart har två trygghetsboenden. Det finns en demografisk utmaning i många kommuner. Vi måste helt enkelt få till en bra och positiv flyttkarusell. Äldre människor kan sälja villor och lägenheter och sedan flytta in i detta trygghetsboende innan de kanske måste bo i ett särskilt boende. Det är en sorts mellanboende. Det är otroligt populärt bland dem som har flyttat in. Jag har besökt det som är färdigt i min kommun . Men jag har också besökt en privat fastighetsägare i , som jag gärna rekommenderar för ministern. Den fastighetsägaren håller nu på att starta sitt tredje bygge och undrar också: Hur kommer det att bli med detta? Det fanns 108 lägenheter i det trygghetsboende som jag besökte. Det är kö till dessa trygghetsboenden. Människor har frigjort villor. Man kan ju sälja sin villa och lägenhet och flytta till ett trygghetsboende. Det är precis den flyttkarusell som vi behöver i . Det är därför jag säger att trygghetsboenden är en viktig del i den bostadspolitiska debatten och i reformarbetet. Om man får till många fler av den här sortens boenden i kommunerna och i länen kan man frigöra villor och lägenheter för att på så sätt få bostäder till människor som kommer inflyttande. När man får en större familj behöver man kanske ha en villa i stället för den lägenhet man har haft. Men är det alldeles passivt. Det är ett vänteläge. Det finns många fastighetsintressenter som vill bygga trygghetsboenden. Men de vet inte om de vågar göra det. Det är viktigt att regeringen kommer med ett besked väldigt snart. Jag undrar: Varför ska man utreda detta när har gjort en utvärdering av reformen 2013 och funnit att av dem som beviljats stödet inte hade byggt trygghetsboenden utan stödet? Varför utreda igen? Vad är det ni inte vet utifrån utvärdering? 145 Statsrådet (S): Jag håller med om att frågan om äldres boenden är väldigt viktig. Det är en fråga som ofta kommer upp när jag träffar pensionärsorganisationer och äldre på äldreboenden ute i landet. Det är också väldigt viktigt att stimulera så att det finns boenden som äldre har råd med. Det finns en rad strukturfrågor som bland annat handlar om de pensioner vi har och det faktum att det finns stora skillnader i inkomster bland äldre. Kvinnor har till exempel av mäns pensioner, vilket påverkar deras möjlighet när det gäller bostäder. Därför har vi i regeringen sagt att vi ska återkomma med stimulans också när det gäller äldreboenden. Dessutom kommer vi att ta emot en utredning som handlar om den boendeform som finns mellan detta – innan man blir biståndsbedömd och behöver bo på äldreboende – för att se hur detta ytterligare kan stimuleras. Det har helt enkelt byggts väldigt lite, och det finns inte tillräckligt mycket hyresrätter som människor har råd att betala för. Vi har dock, tycker vi, ett bra paket med stimulans till byggande som vi kommer att sätta igång med och som vi har stora förhoppningar med. Där kommer äldreboenden att ingå. 146 (M): Jag får fortfarande inte riktigt svar på frågan varför man måste utreda igen. För som går håller man upp spaden i luften i stället för att sätta ned den i jorden och fortsätta att bygga trygghetsboenden. Den mellanform som ministern talar om är precis detta. Det handlar om mellanformen när man bor i den egna villan eller den alltför stora lägenheten och vill komma till ett boende som är enklare att sköta och hantera och där det finns gemensamhetsutrymmen. Så kan man vara en aktiv pensionär när man är årsrik, som så väl uttrycker det. Det finns också en samhällsekonomisk del för kommunerna. Detta är en kostnadseffektiv lösning. Det vi har sett i de trygghetsboenden som finns är att man dessutom skjuter upp tiden för när man behöver ha hemtjänst. Man behåller det friska mycket längre. Man bor kanske också på lagom många kvadratmeter i stället för att sitta kvar i sin villa. Det särskilda boendet blir nästa steg, efter trygghetsboendet. Detta är alltså en bra sak för kommunerna avseende just hemtjänst och särskilt boende, som ju kostar en hel del för kommunerna om vi nu ska prata i pengar när det gäller de äldre. Därför är jag förvånad över att man inte lät denna framgångsrika subvention fortsätta. visar att säger att de aldrig skulle ha byggt något trygghetsboende utan subventionen. Därmed skulle den flyttkarusellen ha stannat upp eftersom det skulle ha blivit färre villor och lägenheter lediga för dem som är i behov och befinner sig i de åldersgrupper där man kanske behöver bo på ett större utrymme, i större lägenheter eller större villor. Därför är min vädjan: Sätt fart snart, och ta fram subventionen igen! 147 Statsrådet (S): Som jag har sagt har vi satt igång, och vi har redan aviserat att vi återkommer i budgetpropositionen med förslag om hur man kan stärka stimulanssatsningar till detta. Vi jobbar vidare med denna angelägna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:517 om psykologiska beredskap 148 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag bedömer psykologiska beredskap för att möta underrättelsehotet och informationskrigföringen från sida. Regeringen ser allvarligt på det ökade underrättelsehotet mot . Flera länder bedriver olaglig underrättelseverksamhet i , bland dem . Regeringen delar bedömningen att den ryska statsmakten aktivt försöker påverka medierapportering, debatt och opinion gällande utvecklingen i närområde. Det gäller såväl inom som i andra länder. Som har sagts här i kammaren avser regeringen som ett svar på denna utveckling att bland annat öka bilaterala stöd till oberoende massmedier och ett fritt civilsamhälle i , liksom stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i . I den breda försvarsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och är vi överens om bilden av en påtaglig försämring av omvärldsläget . Vi är också överens om att detta ställer förändrade krav på totalförsvaret, det vill säga både på det militära försvaret och på det civila försvaret. Det försämrade läget aktualiserar behovet av ett psykologiskt försvar anpassat till dagens förhållanden. Psykologiskt försvar syftar fortsatt till att så långt det är möjligt under störda förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Detta är en del i det civila försvaret. Påverkanskampanjer pågår mot och andra länder. Påverkanskampanjer utgör ett brett spektrum av olika verksamheter som kan användas såväl i fredstid som i krig och som berör flera svenska myndigheters ansvar och roller. I försvarsöverenskommelsen anger vi att ska kunna identifiera och möta påverkanskampanjer och neutralisera propagandakampanjer. Dessa aktiviteter måste med respekt för den grundlagsskyddande tryck- och yttrandefriheten kunna hanteras av berörda myndigheter och aktörer såväl under fredstida förhållanden som vid höjd beredskap. Flera myndigheter, inklusive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), rättsvårdande myndigheter och försvarsmyndigheterna har i detta sammanhang viktiga uppgifter. För att på bästa sätt utnyttja redan existerande resurser hos myndigheterna måste bland annat samverkan mellan myndigheterna utvecklas. I MSB:s uppgifter ingår bland annat att stödja medieföretagens beredskapsplanering och att fördela medel för att säkerställa distribution av etermedier vid fredstida krissituationer och höjd beredskap. MSB upprätthåller dialog och samverkan med medieföretagen i forumet Mediernas beredskapsråd. Inom området bedrivs ett viktigt utvecklingsarbete. Jag och andra berörda statsråd avser att noga följa arbetet med att utveckla förmåga till psykologiskt försvar. 149 (M): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Starten på min fråga kom när jag läste i den svenska säkerhetspolisens årsbok under avsnittet Händelser 2014, där det bland annat helt öppet redogörs för ryska olagliga underrättelseoperationer mot vårt land. De har dessutom ökat i anslutning till krisen i . Tanken med frågan är också att ta pulsen på statusen på vår psykologiska beredskap. Enligt min bedömning, fru talman, är det så att ju bättre denna är och ju högre befolkningens försvarsvilja är, desto starkare är dess motståndskraft mot påtryckningar och psykologisk krigföring från motståndaren. Samordningen och planeringen för det psykologiska försvaret i vårt land har varit en civil myndighetsuppgift . Arbetet syftade till att så långt som möjligt under extrema förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle där upplysta medborgare fattar kloka beslut. Statsrådet redogör för hur han bedömer att psykologiska beredskap ser ut. Det är korrekt. Däremot säger inte statsrådet i sitt svar så mycket mer om hur han tänker gå till väga för att förbättra den. Statsrådet ger med andra ord inget svar i en sådan allvarlig fråga i en sådan allvarlig tid som den vi lever och verkar i. Det vore därför intressant att få lyssna på statsrådets tankar om hur han ämnar göra för att förbättra psykologiska beredskap. FOI har publicerat en initierad rapport med titeln non-military means – understanding Russian information warfare. Denna typ av cyberkrigföring är mycket aggressiv, enligt min bedömning. Mer konkret, fru talman, indelas en informationsattack eller informationschock i tre steg, enligt den ryske majoren general , en grå eminens inom området. informationspsykologiska attacker, desinformation i akt och mening att förvirra motståndaren psykotropiska attacker, det vill säga påverkan på motståndarens psyke med användning av speciella medel och dataattacker genom att infektera motståndarens datasystem, särskilt inom områdena kontroll och/eller ordergivning. Denna lilla exposé av de möjligheter som den tekniska utvecklingen globalt erbjuder skapar nya och mycket krävande utmaningar. I vårt globala informationssamhälle behöver man numera inte skicka en grupp specialiserade kommandosoldater för att skapa oreda i till exempel våra trafiksystem. På säkert avstånd och bakom ett tangentbord kan motståndaren stoppa snabbtåget som jag åker minst mellan och . Påverkanskampanjer, fru talman, är ett komplicerat område som kräver resurser. Såvitt jag vet har regeringen minskat anslaget till MSB. I statsrådets svar lyser också oviljan att informera om huruvida framöver kan tänka sig att samarbeta med EU i dessa synnerligen resurskrävande problemområden. Har regeringen blivit inbjuden till att samverka inom ramen för liknande EU-aktiviteter? Har regeringen accepterat inbjudan? Arbetar regeringen med att finna andra kompletterande fält med ambitionen att ska vara psykologiskt rustat när vi fullkomligt cyberbombarderas? Jag skulle välkomna statsrådets kommentarer om detta. I detta anförande instämde (M). 150 Statsrådet (S): Jag instämmer i mycket av det säger. måste vi göra en distinktion mellan det psykologiska försvaret – det vill säga förmåga att möta påverkanskampanjer med syfte att förvrida bilden av motståndaren eller av ett händelseförlopp, eller med syfte att minska vår försvarsvilja – och rena cyberattacker. Om sådana skulle göras av en främmande stat för att exempelvis försena, förhindra eller växla om tåg vore det en ren krigsattack. Det vore en attack med cyber som vapen, inte en del av någon psykologisk krigföring även om det naturligtvis – precis som en bomb, en terrorattack eller ett väpnat angrepp – skulle få även psykologiska effekter. Det var många frågor på slutet; låt mig börja med den om EU. Självklart ska vi samarbeta med EU i de här frågorna. har också uppmärksammat medlemsländerna på den här frågan och uppmanat dem att titta på den. Det är alltså självklart en del av vårt arbete. När det handlar om det civila samhällets förmåga att motstå cyberattacker har MSB ett uppdrag, nämligen det nationella CERT-uppdraget. FOI har en stor och bra övningsverksamhet när det gäller att motstå den här typen av attacker. Det kvarstår dock ganska mycket att göra. Den Riksrevisionsrapport vi har fått och som vi har kommit med en skrivelse om till visar att vi har brister i vår it-beredskap. Det kanske skulle kunna vara förlåtet, men problemet är att vi har samma brister i it-beredskapen som vi hade för sex . Det beror tyvärr på att den tidigare – moderatledda – regeringen negligerade de här frågorna, fru talman. Annars hade det inte varit möjligt för att senare lämna exakt samma kritik. Detta måste vi nu ta tag i. Vi måste bygga upp en obligatorisk incidentrapportering så att berörda myndigheter har tillgång till det. Vi måste klargöra myndighetsstrukturen och vidta ett antal andra åtgärder för att komma till rätta med detta. När det gäller själva det psykologiska försvaret är det delat mellan MSB, alltså Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och naturligtvis Säkerhetspolisen. Det finns självklart även en militär del. Det stämmer att MSB har fått minskade resurser, men inte i de här delarna. Det hade kanske varit klädsamt för att delge kammaren att neddragningen i precis lika hög grad kom i den alliansbudget som blev kammarens beslut. 151 (M): Till att börja med har regeringens företrädare satt i system att skylla allt som inte gjorts av den nuvarande regeringen på den tidigare regeringen. Jag vill informera statsrådet om att ni sitter vid makten . När det gäller EU kan jag konstatera att regeringen i sitt svar på en skriftlig fråga, 2014/15:181 om EU och rysk informationskrigföring, bland annat uttalade följande: ”EU:s svar på denna utveckling har varit otillräckligt. Regeringen har därför konsekvent verkat för att EU:s institutioner bör förstärka sina insatser och ta en tydlig, ledande roll för att – tillsammans med medlemsstaterna – proaktivt sprida korrekt information om EU:s politik och dess bevekelsegrunder samt korrigera felaktigheter.” finns det möjlighet för att aktivt delta i detta arbete. Enligt en artikel i nättidningen vill EU:s utrikestjänst anställa en handfull ryskspråkiga ”mythbusters” för att motverka rysk påverkan på och propaganda i medierna. På den frågan svarade statsrådet lite allmänt att man är positiv. Men det finns fakta – har fått en inbjudan. På en punkt är vi dock överens, nämligen att vår psykologiska beredskap är bristfällig och måste kompletteras väldigt snabbt inför de system som finns. Jag skulle dock hemskt gärna vilja höra statsrådet säga att han är beredd att delta i just det av EU:s utrikestjänst initierade projektet, för att bredda och komplettera initiativ när det gäller att förstärka psykologiska beredskap. 152 Statsrådet (S): När det gäller den frågan får jag faktiskt ta och återkomma, för jag känner inte till detaljerna om detta. Jag känner inte till om har gett ett svar på den frågan eller inte, så jag ber att få återkomma i en annan ordning. När det gäller vilka som sitter i regeringen lovar jag att han inte behöver upplysa mig om att det är vi som gör det och att det är jag som är minister. Anledningen till att jag tog upp det var naturligtvis att lämnade förödande kritik mot it-beredskap och vår förmåga att stå emot de attacker med rätta intresserar sig för, engagerar sig i och tycker att ska ha en bra kapacitet att bemöta. Sedan går det innan gör en förnyad granskning. Under alla har vi en moderatledd regering med moderata ministrar, och efter de sju åren kommer fram till exakt samma kritik. Ingenting har alltså hänt för att förbättra it-säkerhet. Då är det kanske ändå rimligt att man riktar kritiken mot den regering och det parti som under hela har suttit vid makten utan att vidta några åtgärder för att förbättra it-beredskap. har vi en ny regering, och vidtar vi de åtgärder den moderatledda regeringen skulle ha vidtagit för att stärka vår it-beredskap. kommer den obligatoriska incidentrapporteringen på plats. lever vi upp till EU:s NIS-direktiv. tydliggör vi myndigheternas ansvar för it-säkerhet och var gränserna ska gå. uppmanar vi de statliga myndigheterna att återkomma till regeringen med rapportering om hur de har byggt upp sin it-beredskap. går myndigheterna igenom kommun efter kommun för att kolla hur it-beredskapen är. sker revisioner av de mest säkerhetskritiska myndigheterna för att se hur it-beredskapen ser ut där. Det här är sådant nämnde för den borgerliga regeringen , men i stället för att leda till handling hamnade det längst ned i byrålådan. Jag ska även återkomma till frågan om den psykologiska beredskapen och det civila försvaret. De här frågorna kommer regeringen att återkomma till i inrikespropositionen och i det försvarspolitiska arbetet, och då är tanken att vi ska göra det i bred politisk enighet. De här frågorna fick ju faktiskt ganska bra uppmärksamhet i Försvarsberedningen, och jag vet att de har varit föremål för diskussioner inför försvarsbeslutet. Jag välkomnar att vi nu tillsammans ska kunna gå fram och stärka försvarsförmåga i det här viktiga avseendet, och jag är tacksam för att är en del av det arbetet. 153 (M): Jag vill också välkomna de initiativ statsrådet aviserar ska tas på just detta område. På en punkt delar jag dock inte statsrådets beskrivning. Det är nämligen så att regeringen har axlat ansvaret för framtid, och jag har i kammaren ofta hört att regeringen har en enkel förklaring så fort den misslyckas med att åstadkomma saker och ting på den ambitionsnivå regeringen har. Jag tycker inte att medborgarna förtjänar att regeringens representanter, statsråd, riksdagsmän och riksdagskvinnor gång på gång hänvisar till att Alliansen gjorde si, att Alliansen gjorde så och så vidare. Jag tycker inte att det är vare sig politiskt hedervärt eller lämpligt. När man sitter i regeringsställning tar man tvärtom fullt ut ansvar för det man har lovat svenska folket efter att ha axlat manteln att leda detta land. 154 Statsrådet (S): Jag delar uppfattning att statsråd har det fulla ansvaret för de beslut man fattar och inför den svenska befolkningen. Men det måste gälla även tidigare regeringar och inte bara nuvarande regeringar. Det är angelägna frågor som tar upp i sin interpellation. När inrikespropositionen har kommit och när våra partier och ett antal andra partier tillsammans har arbetat fram förslag och tagit ansvar för försvar är min förhoppning att vi kan stå starkare i de här frågorna. Jag välkomnar bidrag till den diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:530 om MSB och den civila krisberedskapen vid tågstopp 155 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har för avsikt att ge kompletterande uppdrag till MSB att granska den civila krisberedskapen utifrån de upprepade tågstopp som skett i – det ska för protokollets skull sägas att det var ett tag sedan interpellationen skrevs – och hur dessa hanterats av både drabbade passagerare och myndigheter. Den grundläggande strukturen för samhällets krisberedskap baseras på ansvarsprincipen, vilket innebär att den som bedriver en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar även under krissituationer.