prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Det här är en fråga som vi kommer att behöva bevaka på olika sätt, och vi kommer troligen att behöva flera olika lösningar. Kommuner och landsting behöver fortsätta att se över hur verksamheter kan effektiviseras på olika sätt. Det kommer även framöver att behövas en prioriteringsdiskussion. Även svåra frågor om vad som är det allmännas ansvar respektive det personliga ansvaret måste fortsätta att föras. En annan viktig fråga i betänkandet rör sociala investeringar och tidiga insatser. Det pågår ett samarbete mellan SKL och regeringen för att utveckla detta. Vi vet att förebyggande insatser är billigare än att åtgärda missförhållanden som uppstår. Förutom det ekonomiska värdet är det av stort värde för den enskilde. Många kommuner bedriver ett gott utvecklingsarbete med tidiga insatser och sociala investeringar. Ett exempel är i min hemkommun, som lade fram sin slutrapport om hur sociala investeringar kan göras för att åstadkomma en social hållbarhet och mer likvärdiga förutsättningar för medborgarna. ska jag nämna något om förutsättningarna för offentligt finansierade välfärdsverksamheter som är fristående. lämnades till regeringen , och det har tillsatts en utredning om vinster i välfärden, den så kallade . Utgångspunkten för denna utredning är att skattemedel ska användas för de verksamheter de är avsedda för. är det viktigt att betona att det är väsentligt att de aktörer som finns i välfärdssektorerna som har skapat mångfald, valfrihet och kvalitetsförbättring får sunda och långsiktiga villkor. Jag känner mig trygg med att utredaren kommer att landa i väl avvägda förslag som gör att man kan komma till rätta med de problem som finns och att man också ser till att fristående aktörer får fortsätta att utveckla de positiva saker som de har bidragit och bidrar med. Det är viktigt att vi följer detta arbete under utredningens gång så att vi kan hitta en balans i dessa avvägningar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (C). 147 (C) replik: Ni ser att jag både vågar berömma och vågar begära ordet. Om det var ett misstag eller inte får ni väl fundera på. Det var modigt att ta upp detta med olika lösningar för välfärdens framtida finansiering. Jag har ett kort inlägg. Rymmer din idé om denna alternativa utförare och privata utförare i välfärden, ? 148 (MP) replik: Kan du upprepa frågan, ? ((C): Du talar om välfärdens framtida finansiering. Jag undrar om den rymmer alternativa utförare och privata utförare i välfärden.) I mitt anförande sa jag att det behövs en mångfald inom olika välfärdssektorer och att det inrymmer såväl offentligt drivna som privat drivna verksamheter. 149 (C) replik: Låt mig då återkomma till några av de frågor som jag ställde till och inte fick svar på. I ett tidigare liv var också en stor förespråkare för ett fritt näringsliv. Du representerar ett av regeringspartierna, , och i utredningsdirektivet pekar ni på att överskott som huvudregel ska återinvesteras och att nya regler starkt ska begränsa möjligheterna att dela ut vinst eller på annat sätt föra ut medel från verksamheten, även i samband med försäljning. Det ska även utredas att det inte ska bli möjligt att dra ned på personaltäthet eller personalkostnader för att göra vinst. Det framgår av utredningsdirektivet att ni uttrycker er på precis detta sätt. Ska dessa regler gälla för nya välfärdsföretag eller retroaktivt för dem som är verksamma ? Varför får den som bygger huset för kommunala pengar och den som städar skollokalen för kommunala pengar göra vinst enligt ert förslag medan det för den som utför en utbildningsinsats i skolan blir den begränsning jag redogjorde för? Vad är det för skillnad på det? Finns det två olika typer av skatteintäkter i era kommuner, eller vad handlar det om? Förklara, för jag begriper inte hur ni menar. Avslutningsvis: Vilka vill ni ska vara framtidens välfärdsföretag med dessa begränsningar? 150 (MP) replik: Vi har gått från en diskussion om ett vinstförbud till ett utredningsdirektiv där vi säger att en vinst huvudsakligen ska återinvesteras. Det är trots allt skilda saker. När den utsedda utredaren fick en fråga om vad detta innebär var åtminstone hans mening att det är självklart att den som har investerat kapital ska kunna få en rimlig avkastning på det. Men det är inte sagt något om var exakt en sådan nivå ska landa. Andra frågor som du tar upp, , är just sådant som utredningen ska titta på, till exempel vilket regelverk som ska gälla för nyetableringar respektive befintliga verksamheter. Det är viktigt att följa utredningen och se till att vi landar rätt mellan olika avvägningar. Vi ska dock inte föregå utredningen. 151 FINN (M): Jag ska ta upp tråden från anförande och fästa kammarens uppmärksamhet på en motion som finns med i betänkandet, nämligen 2404. Där oroar jag mig för välfärdens framtida finansiering på samma sätt som gjorde. Det är förvånande att man ägnar ett helt avsnitt i betänkandet åt att argumentera för att avslå denna motion. Å ena sidan säger man att man inser att de offentliga finanserna sannolikt kommer att utsättas för stor press framöver, inte minst på grund av en demografi med många äldre människor. Det är visserligen glädjande, men det kommer också att sätta de offentliga finanserna under press. Å andra sidan säger man att bedömare anser att den svenska finanspolitiken är långsiktigt hållbar, och därmed skulle de offentliga finanserna av sig självt klara ut detta. Låt mig betvivla att det är så enkelt. Det är naivt och lite grann att sticka huvudet i sanden att inte vilja se framtiden på ett lite mer allvarligt och seriöst sätt. gjorde några namnkunniga nationalekonomer en intressant simuleringsövning där man tittade på den demografiska utvecklingen och sjukvårdens kostnader för att kunna möta behoven . Det visade sig att med den rimliga prognos man kan göra för befolkningsutvecklingen kommer kostnaden för att bedriva en sjukvård med den kvalitet vi har , alltså utan kvalitetshöjning, att tredubbla utgifterna för det offentliga. Då måste vi givetvis fundera lite grann på varför man slår sig till ro med att detta kommer att lösas sig inom ramen för den finanspolitik vi bedriver . På vänstersidan är det tyvärr ganska enkelt att ropa på skattehöjningar, gärna på , som vi hade under pomperipossadebatten för ett antal decennier sedan. Men om vi ser lite mer seriöst på det och att vi faktiskt måste bedriva en politik som är expansiv och tillväxtfrämjande där vi inte kan brandskatta folk upp över ett tak som fortfarande ligger som ett av de högsta i världen, hur ska detta då kunna bli långsiktigt hållbart? Man kan fundera på varför man inte kan resonera och, som nationalekonomen sa, titta på hur man kan blanda in enskildas ansvar, till exempel genom att de får behålla mer i plånboken för att bekosta en del av sin välfärd. Mot detta står det rödgröna och det framför allt riktigt vänsterpartistiska inslaget. Jag tar bara ett exempel, eftersom tiden är kort. har banerfört en populistisk idé om att man ska ge gratis läkemedel till barn. Det låter ju väldigt vackert när man säger så, . Men de läkemedel som är gratis är bara gratis för de barn som har läkemedel som bekostas av läkemedelsförmånen, det vill säga där staten skjuter till. Det finns till exempel ett antal barn som har reumatisk värk och som kanske har insjuknat i tidig ålder. Där har vi läkemedel som är fantastiskt välgörande men som inte är godkända för läkemedelsförmånen. Dem ska alltså barnens föräldrar själva bekosta. Förstår inte att gratis läkemedel till barn, som låter väldigt bra, egentligen sliter isär samhället i stället för att, som ni tror, föra det samman. En del barn – kanske inte de som behöver det allra mest – kommer att få gratis läkemedel, medan andra barn måste betala allt själva via sina föräldrar, utan hänsyn till deras ekonomiska situation. Så är det, fru talman, när man sticker huvudet i sanden och avslår en motion som just bekymrar sig över framtidens välfärdsfinansiering. använder sitt populistiska inspel att ge gratis läkemedel till barn utan att tänka över finansieringen. Dessutom dras samhället isär genom att vissa barn kommer att få förmånen medan andra kommer att få betala allt själva. Detta är inte en trovärdig politik, utan här avslöjas att och de rödgröna inte har en sund inställning . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2014/15:SkU19 152 (SD): Gällande mervärdesskatt dyker det, precis som på många andra områden, emellanåt upp hot från EU. Ena stunden hotar med att stämma den svenska staten för att moms på porto kan vara ett brott mot EU-reglerna. I nästa stund kommer ett stämningshot från EU på grund av våra regler om moms för ideella föreningar. Dessa båda exempel är förhållandevis färska. Hoten verkställs dock inte alltid, men problemet är i högsta grad principiellt. bör vara suveränt i skattefrågor, och all skattelagstiftning ska naturligtvis stiftas i , utan överstatlig inverkan. Dessvärre har vi som EU-land gått i motsatt riktning: Överstatligheten och konsekvenserna av den ökar successivt. Men det finns ingen anledning att måla allt i nattsvart. riksdag har i flera fall enhälligt verkat för att bromsa utvecklingen mot överstatlighet på skatteområdet. överlämnade en enhällig riksdag ett motiverat yttrande till , och där vi menade att EU-förslaget om en gemensam bolagsskattebas inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. I det nu mest aktuella fallet tycks vi vara eniga i utskottet i synen på moms för ideella föreningar. Jag var med utskottet i under förra mandatperioden, och vi samtalade då med dåvarande EU-kommissionären Šemeta om momsplikt för idrottsföreningar. Även den förre finansministern har i EU-sammanhang hänvisat till det svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta. Det finns alltså ljuspunkter i tillvaron, och det finns fler exempel. reservation i betänkandet är i det stora sammanhanget ganska försiktig. Förslaget handlar om att utreda förutsättningarna att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar har på många håll uppfattats som problematisk därför att den leder till onaturliga konkurrensfördelar respektive ‑nackdelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, som främst återfinns på landsbygden. Vi ger i vår motion ett antal exempel och konstaterar att landsbygden är förfördelad i sammanhanget och att småskalighet missgynnas. har genomfört en undersökning där man kom fram till att ”dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna”. Vi menar därför att det behövs en översyn av systemet. En översyn av systemet i EU:s regi lär pågå, men som jag inledde anförandet: ska inte vara beroende av EU i dessa frågor, utan det behövs en nationell översyn. Jag yrkar bifall till reservation 1. 153 (V): Frågan om höjd moms på ideell verksamhet har debatterats mycket i medierna, och det finns många anledningar att ifrågasätta höjningen av momsen. Vi står bland annat inför en rad kriser i våra ekosystem. Det handlar om klimatet, och där ser vi nu att klimatet är känsligare än vad forskare trodde. Vi ser tecken på att naturens naturliga kolsänkor alltmer håller på att förlora förmågan att ta upp kol. Det handlar om haven, skogsmarkerna och tundran. Detta kan leda till att vi får eskalerande klimatförändringar som vi inte kan rå på. Vi måste därför snabbt vända trenden med de ökande växthusgasutsläppen. Det infinner sig i alla fall ett hopp när statistik nu visar att utsläppen globalt sett planade ut , trots en ökad tillväxt i ekonomin. Men för att vi ska kunna se en ordentlig frikoppling och få minskade utsläpp i den takt att vi klarar klimatet måste vi agera effektivt och vara resurssnåla. Vi tar ut alltför mycket från ekosystemen, som är överbelastade på många sätt. Det handlar om de stora mängder kemikalier som vi använder och råvaror till de material som vi använder i och med vår höga konsumtionstakt. Konsumtionen riskerar att orsaka så stor miljöpåverkan att vi får svårt att upprätthålla biosfären, och det hotar vår egen civilisations överlevnad. Det är därför mycket viktigt att vi bygger upp grunden till ett nytt sätt att se på hur vi använder våra resurser – att vi bygger upp ett kretsloppssamhälle. En grund för att åstadkomma detta är att gynna verksamhet som redan har ett kretsloppstänkande. Där kommer den ideella second hand-verksamheten in. Den är både miljövänlig och socialt viktig. Den ideella second hand-verksamheten ger till verksamheter som stöder socialt utsatta, erbjuder 7 000 människor arbetsträning och samlar in textilier som annars skulle hamna i soporna. Det är mycket olyckligt att momsen på den ideella verksamheten nu har höjts. Det drabbar många viktiga verksamheter, såsom den ideella second hand-verksamheten. Det är viktigt att inte slå undan fötterna för en så pass viktig verksamhet, och det är positivt att vi nu ser att regeringen äntligen tänker agera i frågan om höjd moms för ideell verksamhet och att ska se över momsreglerna. Vi i är väldigt glada för detta. Vi var beredda att annars ta ett utskottsinitiativ i frågan. Vi anser att detta är en av de viktigaste frågorna på agendan just , för den drabbar många människor. Tyvärr har beslutet att göra ett omtag kommit . Röda Korset i och i överväger om de över huvud taget kan fortsätta sin verksamhet. Risken är att de är tvungna att lägga ned . Vi är därför mycket angelägna om att detta skyndsamt rättas till och att vi återgår till en modell där vi har en momssats som de kan betala. Anledningen till att momsen på ideell verksamhet höjdes var att EU ifrågasatte vårt regelverk och menade att det inte var konkurrensneutralt. Här kan man återigen se hur EU vill gå in och konkurrensutsätta viktiga samhällsfunktioner. Vi ser allt fler problem med konkurrensreglerna. De slår hårt mot sociala värden och andra viktiga värden. Vi ser det inom arbetsmarknaden, där det inom många branscher nu råder mycket tuffa villkor med otrygga anställningsförhållanden och mycket dåliga arbetsmiljöer och lönevillkor. Man har låtit den fria marknaden gå i första hand så att det har drabbat offentlig välfärd, social jämlikhet och viktiga miljövärden. Det marknadsexperiment som vi har sett har gått så långt att ingen nu kan blunda för avarterna. Det är verkligen dags att ifrågasätta när EU vill lägga hinder för viktig samhällsnyttig och miljönyttig verksamhet, som i det här fallet ideell second hand-försäljning. har lagt ett särskilt yttrande, där vi påtalar vikten av att agera fortast möjligt. Vi vill också trycka extra på att lösningen ska innefatta återbetalning retroaktivt till verksamheterna. Det lyfts också fram i betänkandet. Vi vill verkligen se att detta blir av. Vi vill att ett förslag kommer fram så fort som möjligt och allra senast . kommer att bevaka frågan och trycka på för att se att åtgärder vidtas, så att vi räddar den ideella second hand-verksamheten i . Jag vill också yrka bifall till vår reservation 2 om moms på e‑böcker. 154 PER ÅSLING (C): Momsbeskattningen står nu på agendan. Det är en stor fråga, där vi ska förhålla oss till EU-ländernas gemensamma momsdirektiv och till den svenska lagstiftningen. Momsfrågan präglas av en rad olika lagstiftningar och tillämpningar som ibland kan upplevas som motsägelsefulla. har efter den stora skattereformen fattat beslut om förändringar av momslagstiftningen. tillsatte dåvarande regeringen en utredning om översyn av tillämpningen av momsskattesatserna. Utredningen kom 2006 fram till ett förslag som innebar att nuvarande tre olika momssatser borde ersättas med en enhetlig. uttalade att det fanns ett behov av ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som kan anpassas till den inre marknaden. I kommissionens meddelande gjordes bedömningen att en minskning av skillnaderna mellan medlemsstaternas mervärdesskattesatser skulle kunna leda till en ökning av EU:s interna handel och en ökning av bnp med . Ett närmande skulle alltså öka handelsutbytet. Momsfrågan är en ytterst angelägen fråga och är central på många olika plan. Bedömningarna av vad en harmonisering kan innebära i siffror och procent för ekonomisk tillväxt är givetvis osäkra. Sammantaget är det dock helt klart att ett förenklat system kan bidra till en starkare ekonomisk tillväxt. skatteutskott har tidigare anfört att det finns goda skäl att sträva efter system med få undantag, som det måste finnas stor flexibilitet för medlemsstaterna. Det är viktigt att hänsyn tas till politiska önskemål i respektive medlemsstat om att kunna tillämpa låga och reducerade skattesatser av bland annat sociala skäl. , när vardagsköp pågår för fullt i mobiler och vid datorskärmar, framstår det som mer än tydligt att det formella mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Ökad användning av ny teknik och globala tjänster driver fram behov av att förenkla för både konsumenter och näringsidkare. Vi måste följa med i det digitala samhället. Lagstiftningen och tillämpningen måste följa med i verkligheten. Framtidens momsregler måste hantera gränsöverskridande transaktioner via mobil och internet. Det måste ske på ett enkelt och effektivt sätt. Med ett enklare system främjar vi tillväxt och främjar framtidens jobb. som den insikten sjunker in kan vi begrunda det beslut som tog så sent som om att e‑böcker inte ska omfattas av låg moms. Det framstår som inkonsekvent. Beskattningen av ideella föreningar, framför allt de som driver second hand-försäljning, har uppmärksammats i medier och upprop. Det har sin grund i ställningstagande. Efter en dom i kräver att dessa ideella organisationer ska gå från att betala i moms till att betala i moms. Det betyder att det överskott som dras in genom second hand-försäljning i stället ska gå till att betala skatt. Det innebär i praktiken att organisationer som Röda Korset, Läkarmissionen och Myrorna kommer att få stänga ned eller radikalt dra ned på verksamhet som hjälper vårt samhälles mest utsatta. Ideella organisationer över hela landet gör ett ovärderligt socialt arbete, bland annat med att hjälpa hemlösa, ekonomiskt utsatta, offer för människohandel, utsatta barn och nyanlända flyktingar. För att finansiera stöd och projekt som hjälper dessa människor säljer många av de ideella organisationerna skänkta varor i sina second hand-butiker. Tyvärr hotas nu den verksamheten. Det är inte bara de svagaste i samhället som drabbas av de nya momsreglerna. Det är många som gärna gör en insats, antingen genom att engagera sig som volontär eller genom något så enkelt som att skänka gamla kläder, som kan komma någon annan till del. Även för människor i behov av arbetsträning kommer detta att få effekter. Över 7 000 personer arbetstränar i den ideella second hand-sektorn . Det finns bara förlorare med de nya momsreglerna. Statskassan kanske drar in några från dessa organisationer. Men när resultatet är att verksamheter inriktade på att hjälpa samhällets allra svagaste måste stänga ned blir detta snarare en kostnad för statskassan. De uppgifter som utförs av Stadsmissioner, Röda Korset och andra organisationer försvinner ju inte. Med stor säkerhet måste det offentliga, stat och kommuner, träda in i stället och göra samma uppgifter, troligtvis inte lika bra och till en högre kostnad. Efter starka protester både från allmänheten och från oss i oppositionen har finansminister , efter att först ha vägrat ändra på regelverket, nu svängt, vilket är positivt. Hos skatteutskottet lovade hon att komma med en lösning. Det är angeläget att finansministern återkommer med konkreta åtgärder som gäller hela den ideella second hand-branschen och ett tydligt besked om vad som händer med de organisationer som redan har påbörjat en avveckling. Dessutom har vi i utskottet uttalat att vi vill att regeringen ska återkomma med ett beslut som gäller retroaktivt från , så att ingen organisation behöver bidra till att fylla några lador bara för att är senfärdigt med att komma med en lösning. Ju längre regeringen drar ut på detta, desto fler blir varslen och nedläggningarna hos de ideella second hand-organisationerna. De kan inte vänta så mycket längre. De som till syvende och sist drabbas av detta är trots allt de hemlösa, EU-migranter, utsatta kvinnor och barn, narkomaner och andra som blir hjälpta av det goda arbete som organisationerna genomför. Jag är övertygad om att de ideella second hand-organisationerna har en stor och betydelsefull uppgift för att bygga ett starkare . när medierapporteringen var som störst om flyktingförläggningen i Grytan, som ligger strax utanför i mitt eget hemlän , gjorde exempelvis Röda Korset stor skillnad för att bygga broar och skapa förståelse. De kunde bidra där myndigheterna inte alls räckte till. Avslutningsvis vill jag säga att vi från Alliansens sida tycker att regeringen tar en onödigt stor risk för väldigt lite pengar om man inte skyndsamt kommer med konkreta förslag och ser till att den ideella sektorn hålls ekonomiskt skadefri. Det är inte motiverat att lägga upp hinder för civilsamhällets engagemang och därmed för de mest utsatta i vårt samhälle. Socialdemokraternas och agerande rimmar mycket illa med deras retoriska budskap om solidaritet. är det för regeringen, med i spetsen, att leva upp till de löften som har getts. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 19. 155 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 19, där ett stort antal motioner från den allmänna motionstiden behandlas. Mervärdesskatten, eller momsen som vi ofta säger, står för omkring 350 miljarder av våra skatteintäkter. Det är cirka en femtedel av den gemensamma sektorns totala skatteinkomster. Momsintäkterna är dubbelt så stora som inkomsterna av kapital, och även relativt inkomstskatterna har momsens betydelse ökat. Detta beror på de borgerliga partiernas skattesänkningar. Ur fördelningssynvinkel är det inte bra att momsens betydelse ökar relativt kapital- och inkomstskatterna. När skattesystemet baseras på moms ökar den relativa skattebördan för inkomsttagare med lägre inkomster, som de som har högre inkomster och kapital relativt sett minskar sitt ansvar för skatteinbetalningarna. Vi behöver dock givetvis momsen, och den tillkom för att ytterligare utveckla den gemensamma välfärdsstaten. Detta är vi överens om brett i . Höger‑, vänster- och mittenväljare ser detta som en självklarhet. Skatterna och välfärdsstaten har blivit en sådan självklarhet att många företag och hela branscher vill jobba inom den skattefinansierade sektorn. Exempelvis skattefinansierad skolpeng, barnomsorgspeng och så vidare är så pass attraktiva att fler och fler företag trängs för att komma in på dessa marknader. Som bekant styrs momsen av EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv, vilket många har varit inne på. Mervärdesskattedirektivet utformades före medlemskap, och i detta finns ett problem eftersom våra folkrörelser och vårt ideella föreningsliv inte riktigt har sin motsvarighet utanför . Vi ser momsbefrielse för den ideella sektorn som en självklarhet för oss här hemma i . Det är vi brett överens om. EU och många andra europeiska länder ser inte detta som en självklarhet, där föreningslivet bedrivs mer i bolags- och stiftelseformer. I fråga om idrottsrörelsen är detta som tydligast. Socialdemokraterna är av den uppfattningen att skattesystemet bör vara neutralt och likformigt. Olikartade momssatser går egentligen emot detta. Vi har i hamnat i ett system där vi har tre momssatser, eller enklare uttryckt: Vi har en normal momssats på och två lägre momssatser på . Det är rätt uppenbart att detta har lett till olika gränsdragnings- och avgränsningsdiskussioner. Likaså blir det en ständig jakt på att försöka få någon av de lägre momssatserna för just sin verksamhet. En lägre moms blir egentligen ett statsstöd och snedvrider konkurrensen.