prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — Syftet med dessa interparlamentariska möten är att öka demokratin i fråga om och insatser i olika utvecklingsländer. Precis som argumenterade när det gäller detta finns det ett värde i att få en legitimitet och ökad transparens för verksamheterna i utvecklingsländerna. Problemet är dock att enligt resonemang skulle denna legitimitet snarare befästa regeringarnas möjligheter att agera i utvecklingsländerna och kanske inte i lika stor utsträckning få en större demokratisering och förankring i parlamenten. Därför tycker jag att det kan vara bra att åtminstone informera om den verksamhet som finns i det interparlamentariska nätverket. Deltagandet från utvecklingsländerna var rätt dominant och stort under det möte som vi hade . Som kuriosa kan jag också nämna att det var rätt många kvinnor från till exempel många . De hade en mycket stark förankring ute hos sina väljare i respektive länder. Det var väl om något en mycket positiv upplevelse. Det är också positivt att man från parlamentens sida tar tillfället i akt att få någon form av bättre balans när det gäller transparens och legitimitet gentemot de egna regeringarna och att man faktiskt tar tillfället i akt att öka sin kompetens och förstå anledningarna till att det föreslås vissa reformer och att man verkligen jobbar för att öka inflytandet. I grund och botten har vi nog egentligen samma inställning, även om jag personligen kanske inte står bakom ideologiska bevekelsegrund. Med det sagt skulle jag också vilja passa på att göra lite reklam. I detta interparlamentariska nätverk har man också möjlighet att skapa local chapters ute i varje parlament. Dessa local chapters ska verka ännu mer för en demokratisk förankring av olika beslut. Även vi i har möjlighet att sätta upp ett local chapter, vilket vi har försökt att göra. Dessvärre har intresset inte varit så jättestort. Därför vill jag passa på, herr ålderspresident, att göra reklam för local chapters och bjuda in, kanske särskilt , till deltagande i diskussioner om hur vi kan utveckla och öka förståelsen för olika länders möjligheter att få en starkare legitimitet och en bättre demokratisk förankring för goda och nyttiga reformer i utvecklingsländerna. Med detta sagt vill jag också passa på att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 16 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång betänkande 2014/15:UbU6 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15:45) 93 (M): gjorde jag ett studiebesök på en skola i . Syftet var att möta lärare och skolledare för att lyssna in hur de arbetar med mottagandet av nyanlända elever. Just det här besöket var särskilt intressant, eftersom detta var en skola som var känd för att vara duktig på området – man var duktig på att snabbt kunna få nyanlända elever att delta i ordinarie undervisning. Som svar på frågan om varför de var så duktiga berättade lärarna att det inte alltid hade varit så. Det hade blivit en vändning. Vändningen hade kommit då de själva hade insett att de inte kunde fortsätta att tycka synd om eleverna. hade de tänkt: De här eleverna har fått hela sin tillvaro uppochnedvänd. Av något slags missriktad hänsyn hade lärarna kompenserat detta med att ge eleverna kortare dagar. Men mindre undervisningstid var självklart inte vad eleverna behövde för att få sin tid att lära sig språket, lyckas i sina studier, få klasskompisar och lägga grund för en ny framtid. Tänk så fel det kan bli! Men, som sagt, lärarna hade själva kommit på att deras arbetssätt inte funkade. De gjorde en förändring. Det är detta det handlar om: Lärarna återtog där sin professionella roll för att rusta eleverna rätt. På samma sätt menar jag att det i betänkandet finns en missriktad hänsyn i regeringens förslag när det gäller hur och när nyanlända elever ska bedömas. Nya och övriga allianspartier vill att detta ska vara möjligt att göra redan från förskoleklass. Men regeringen ihop med både och menar att ”det i viss mån anses som stötande att skilja ut utlandsfödda barn och låta dem genomgå bedömning enbart av det skälet att de är utlandsfödda”. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Tänk då på den synvända som lärarna gjorde och vad som skedde vid skolan i ! Jag är övertygad, både som förälder och utbildningspolitiker, om att de tänker rätt. Flera remissinstanser, däribland och , stämmer in i detta och skriver i sina remissvar att det finns elever som kommer och som har behov av bedömning. I propositionen hänvisas till en forskare vid namn . Han för i en studie fram att det för elevernas framtida prestationer – han har analyserat deras resultat i – finns en kritisk tidpunkt, och det är . Men vissa skillnader uppstår , redan . Han finner dessutom att det skulle kunna skilja uppemot ett helt skolår i läsförståelse mellan elever som anländer innan de har fyllt fem och dem som anländer efter det att de har fyllt . Obligatorisk bedömning av nyanlända måste därför ske från och med förskoleklassen. Det är alltså vad Alliansen vill. Det är både viktigt och riktigt. Flera remissinstanser och forskare visar detta, och elevernas resultat har visat att det här är rätt väg att gå. Jag vill tala särskilt om Nya och allianspartiernas reservation nr 3. Den handlar om hur länge en elev maximalt kan vara placerad i förberedelseklass. När denna fråga remissbehandlades var förslaget att tiden skulle vara . Sedan hade man en trappa upp; om det fanns särskilda skäl kunde man utsträcka tiden till . Om det fanns synnerliga skäl, som det heter i juridiskt perspektiv, kunde man utsträcka tiden till . Huvudbudskapet var alltså att normaltiden för undervisning i förberedelseklass skulle vara max . Om man tittar på vad remissinstanserna har tyckt om detta ser man att ingen direkt hade invändningar. Eftersom det även i detta förslag fanns en maxtid satt till uttalar sig och säger att de är tveksamma till att skolgång i förberedelseklass bör pågå . Det skulle inte vara gynnsamt för flertalet elever, menar de. Detta struntar regeringen i. Det förslag som vi får på vårt bord i detta betänkande säger helt sonika att man sätter en maxgräns vid – punkt. Det tycker regeringen ihop med både och är det rätta. Det finns därför en stor risk för att just blir normaltid för alla elever. Professionen och skolläkarna använde orden att detta sannolikt inte är gynnsamt för flertalet elever. Målet måste vara att de nyanlända eleverna följs successivt och kontinuerligt och att de sedan så snabbt som möjligt ska kunna gå vidare till den ordinarie undervisningen. Vi moderater står självklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2 och 3. 94 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Vi i ser mycket positivt på att en definition av begreppet nyanländ införs i skollagen och därmed också krav på kunskapsbedömning och särskilda åtgärder för den nyanlände. Rättigheter och skyldigheter måste följa varandra. Svenskundervisningen är grundbulten för en lyckad integration och assimilering. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Det i det här fallet vänder sig emot är så kallade papperslösa, eller i tydligare ordalag illegala personer, som ska få rätt till samma sak. Landets lagar ska följas. Att de som inte, efter oftast långa processer där man har prövats och omprövats, har getts uppehållstillstånd ska ges samma möjligheter är helt fel, enligt . Det kan inte vara så att vi omyndigförklarar en instans. Signalerna som vi sänder är att vi totalt omyndigförklarar och dess personal samt underminerar deras verksamhet. Hur motiverande tror min talman att det är att arbeta på när vi har en sjuklöver som totalt omyndigförklarar dem? Vi sänder även signaler till alla de nyanlända och de tidigare anlända: Du behöver inte uppfylla alla krav som ställs på dig, utan du kan bara välja att gå under jord. På så sätt har du tillgång till hela vårt välfärdssystem samt dess fördelar utan att på något sätt bidra till det. Här inne sitter det många lärare och föräldrar. Tror ni på fullaste allvar, mitt herrskap, att så inkonsekventa signaler till barn och ungdomar fungerar? Det tror inte . Vi kan inte ha myndigheter i som ska arbeta på olika sätt. lagar måste följas, och personer som inte uppfyller de väldigt liberala krav som finns för att få asyl eller bli anhöriginvandrare ska absolut inte omfattas av detta system. Återigen vill jag lyfta fram punkten att det är bra att vi inför en definition av nyanländ. Men mot den bakgrunden anser att de barn och ungdomar som ska vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning inte heller ska omfattas av definitionen nyanländ. 95 (M) replik: Jag vet inte riktigt hur jag ska angripa det här. I hela FN-systemet och i hela världen har vi någonting som vi talar om som heter mänskliga rättigheter. En sådan rättighet, som är oerhört central och väsentlig för alla, är just barnens rättigheter – barnens rättigheter till skolgång. Om vi ska göra förändringar i världen är det genom barn som får tillgång till utbildning. Det är det fundamentala för att vi ska kunna få en bättre värld. Om detta är nog de flesta individer och världsinvånare överens. Det smärtar mig därför att höra exkludera en del av de unga människor som finns i vårt land. Det smärtar mig att vi ska behöva definiera människor som kanske inte av egen kraft har hamnat i vårt land utan faktiskt är medföljare till sina familjer. Är det deras fel att deras föräldrar har valt att flytta till ett land någon annanstans i världen? Självklart måste dessa barn inkluderas. Jag är tacksam och glad för det beslut som tidigare finns. Självklart ska vi se till att också dessa barn, de må kallas nyanlända eller annat, har rätt till sin utbildning för att kunna vara med och förbättra världen. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång 96 (SD) replik: Självklart ska mänskliga rättigheter gälla. Mänskliga rättigheter gäller för att söka asyl. Om man har blivit nekad en, två, tre eller till och med fyra gånger i vissa fall har man uppenbarligen ingen rätt att vistas här, enligt asylpolitiken vi för och som är väldigt liberal, vilket jag upprepar. Det är signalpolitik vi talar om, . Nej, självklart är det inte deras fel. Min talman, det här är personer som är medföljande för att komma till . Men om vi börjar glida på reglerna, om vi sätter de olika myndigheterna emot varandra så att den ena ska göra en sak och den andra ska göra en annan sak, kommer vi att få stora problem i . Vi har lagar som finns till för att följas. 97 (M) replik: Myndigheter kan ha olika bevekelsegrunder, absolut, och de kan ha olika uppdrag. Men har fattat ett beslut som säger att alla barn som befinner sig i vårt land har rätt till utbildning. Det är det som jag pliktar till. Att dessa barn också ska ha sin rätt till utbildning är det viktiga för oss. Barnens rättigheter är mänskliga rättigheter, och där vet vi att utbildning är en nyckel och en framgångsfaktor. 98 (SD) replik: och jag är helt överens i frågan om att utbildning är grundstommen för att komma någonstans i ett samhälle. Där håller jag med mig. Problemet är fortfarande att om vi har en signalpolitik som låter folk ta sig till på illegala vägar och illegalt vistas i motiverar vi inte de personer som är nyanlända att ta tag i sitt liv och motiveras till att komma in i utbildningssystemet och i arbetslivet. Vi ger olika signaler. Det är här som jag vänder mig mot er som föräldrar och mot de som jobbat som lärare. Vi kan inte skicka olika signaler till barn och ungdomar eller till föräldrar som kommer hit. Det är ju inte barnens fel att föräldrarna har tagit sig hit. Det är faktiskt föräldrarnas fel att de har tagit sig hit och vistas här . De har blivit prövade och tyvärr inte fått rätt att stanna. 99 i (C): Först vill jag säga att jag är väldigt glad över att den här propositionen nu kommer, för det är oerhört centralt att de barn som definieras som och är nyanlända i vårt land också får rätt till en bra utbildning och ett bra mottagande, som man bör få i ett land som . Likt hade jag förmånen att få träffa engagerade och fantastiskt duktiga lärare som jobbade med många nyanlända barn. I mitt exempel handlade det om Helenaskolan i . På bara har man tagit emot närmare 200 nyanlända ungdomar i årskurserna 7–9. Behovet av struktur, de här barnens rätt till utbildning och en fungerande verksamhet är så centralt. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Efter att jag sagt att propositionen verkligen är välkommen vill jag peka på ett antal punkter där Alliansen har lämnat gemensamma reservationer, eftersom vi ser att det behöver göras ändringar i formuleringarna i propositionen för att stärka barnens rättigheter till en bra utbildning än mer. Precis som sagts i debatten är nyanlända en väldigt heterogen grupp. De är olika och kommer från olika länder, men de kommer också från helt olika skolsystem. Det är då så oerhört viktigt att de får sina kunskaper bedömda på ett bra sätt för att man ska veta vilken typ av stöd de behöver. Här vill jag lyfta fram den reservation som säger: Varför enbart begränsa sig till och inte också ge sexåringarna, som kommer in i förskoleklasser, möjlighet att få sina kunskaper bedömda för att veta på vilket sätt de skulle behöva ha stöd? Allianspartierna förslår också att denna rätt ska gälla upp till . Förmånen att få möta engagerade lärare ger energi också till det uppdrag vi har som lagstiftare. Behovet av att på olika sätt lyfta in olika kompetenser blir då väldigt viktigt. Något som inte preciseras i betänkandet är på vilket sätt språkstödjare ska göras tillgängliga för alla elever och alla de möjligheter som de behöver ha och på vilket sätt man kan få en anställning som språkstödjare kopplat till kravet på lärarlegitimation och så vidare. Vi har alltså några utmaningar framöver i att titta på hur vi ska kunna göra det här på ett bra sätt. Jag får inte glömma att yrka bifall till reservationerna 2 och 3, som bland annat handlar om förberedelseklassen. Varför sätta som något slags gräns och inte skriva in att man ska få tillgång till den ordinarie utbildningen? Alliansen lyfter också fram att starkt fokus ska sättas på att snabbt och effektivt ge de nyanlända eleverna grundläggande kunskaper i det svenska språket. Möjligheten att genomföra en nationell satsning på förberedelseklasser i språk på intensivnivå för nyanlända elever bör därför ses över. Vi ska ge alla barn och ungdomar som kommer till möjligheter att utifrån sin förmåga nå sin potential så att de får rätt sorts utmaningar. I reservation 2, som jag yrkat bifall till, skriver allianspartierna att gemensamt för nyanlända elever och svenskfödda elever är att de har rätt till kunskap och undervisning. Här skulle jag vilja markera mot den syn på barns rättigheter som framfördes av . Det kan låta väldigt positivt när man läser reservation, men att man därefter börjar kalla barn för illegala personer och vill frånta dem rätten till utbildning ser jag som oerhört stötande. Jag är glad över det massiva stöd som framfördes tidigare i replikväxlingen för att barn har sina egna rättigheter och att dessa har vi ingen som helst rätt att ta ifrån dem. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja ge en eloge till alla de lärare som gör ett fantastiskt jobb ute på skolor. Jag hoppas att de upplever att dagens proposition och förslag ytterligare ska stärka möjligheten att ge nyanlända barn deras rätt till kunskap men också en god struktur för att nå målet i den svenska skollagen, nämligen att alla barn ska få chansen att nå så långt som möjligt utifrån sin potential. Och de här barnen behöver stöd på olika sätt. Därför är jag än en gång glad att den här propositionen nu läggs fram för , som jag beklagar att man inte fullt ut förstärker den på det sätt som allianspartiernas reservationer visar på. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång 100 (V): Alla barn har lika stor rätt till kunskap och utbildning. fungerar dock inte skolornas mottagande av och stöd till nyanlända elever tillräckligt bra. Detta leder till att nyanlända elever inte ges rätt till kunskap på samma villkor som andra elever. Vi är därför positiva till propositionens förslag om en tydligare reglering av vem som ska definieras som nyanländ, att elevens kunskaper ska bedömas och hur inplacering i årskurs och undervisningsgrupp ska gå till. Det är också positivt att användandet av förberedelseklass lagregleras. Regeringen har avvägt och tagit hänsyn till remissinstansernas synpunkter på ett bra sätt. Vi har inga avvikande förslag på dessa punkter. Propositionens förslag förbättrar förutsättningarna för att nyanlända barn ska få en bra start i den svenska skolan. Det är dock fortfarande upp till skolorna och kommunerna att tillämpa bestämmelserna på ett bra sätt, vilket oroar . Många elever som kommer till får gå alldeles för länge i förberedelseklass. I dessa klasser samlas elever med olika förkunskaper och förutsättningar. Vi ser en risk för att förberedelseklass överanvänds på bekostnad av elevers möjlighet att delta i den ordinarie undervisningen med studiehandledning på modersmålet. Studiehandledningen är mycket eftersatt. långsiktiga ambition är att samtliga elever i och gymnasieskolan som kommer till ska få tillgång till studiehandledning på sitt modersmål. Vi har tidigare presenterat satsningar på att förbättra situationen vad gäller studiehandledningen. förslag om statligt huvudansvar för den svenska skolan kan också knytas till detta. Staten får då ett större ansvar för att reda ut den ohållbara situation som finns . Även möjligheten att använda prioriterade timplaner där studietid omfördelas från andra ämnen till svenska eller svenska som andra språk riskerar tyvärr att överanvändas så länge man inte förbättrar situationen gällande studiehandledning. Det är framför allt med anledning av dessa farhågor, men även för att propositionens förslag i övrigt ska tillämpas på det sätt som det är tänkt, som vi anser att det är mycket angeläget att de föreslagna förändringarna i skollagen tidigt följs upp. En uppföljning bör göras . Jag yrkar bifall till reservation. Låt mig avslutningsvis gå över till ett ämne som kom upp tidigare. Jag vill tacka föregående talare som på ett tydligt sätt tog ställning mot de idéer som strider mot de demokratiska värderingar vi ska ha i vårt land. Jag är själv ett av de barn som det talades om i talarstolen. Jag blir illa berörd när representanter för högsta beslutande organ så tydligt markerar att de är fientliga till de demokratiska värderingar vi har kommit överens om. De människor som talar om är mina systrar och bröder, mina vänner och kamrater. Ingen människa är illegal. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång 101 (M) replik: Tack för ditt anförande, ! Det var intressant att ta del av. Jag begärde replik för att det finns en samsyn i våra reservationer vad gäller oron för att tiden i förberedelseklass kommer att bli för lång. Det är också något vi har sett tidigare, och i propositionen talas det om detta. Man ser det som ett problem som måste lösas. Jag försökte beskriva hur vi har sett på det och att vi i det ursprungliga förslaget hade en trappa där man följer den enskilda individen. Det handlar om att låta elever få visa sin potential och snabbt komma in i ordinarie undervisning. Varför kan inte se att denna del i våra reservationer inte kan stämma bättre överens? 102 (V) replik: Jag tackar för en bra fråga. anser också att det finns en risk för detta, men vi menar att propositionen i sin helhet är väl uppbyggd och väl genomtänkt. Vi anser dock att det måste utvärderas för att se om våra farhågor infrias. Vi tycker dock inte att det behöver göras några större förändringar i propositionen. Satsas det tillräckligt på studiehandledningen i kombination med detta kan det bli en mycket bättre situation för de nyanlända eleverna. har också tidigare lagt fram förslag på hur det ska finansieras. driver även frågan på kommunnivå. Som jag nämnde tidigare föreslår dessutom att staten ska ha huvudansvaret för den svenska skolan för att garantera detta. Det är mitt svar på frågan. 103 (M) replik: Jag tackar för svaret. fick i uppdrag att plocka fram råd och stöd för hur man skulle förbättra och ha bättre koll på mottagandet av nyanlända elever. Jag vet inte vilket genomslag det har fått. Vi ser båda risken för att detta inte gynnar eleverna. Vi delar uppfattningen att det handlar om att ge nyanlända elever det mest optimala mottagandet och se till att de får en sjyst chans att komma in i det svenska utbildningsväsendet. Det är olyckligt att och inte kan jämka i denna fråga. Vi delar problembeskrivning och fokus på lösning, men ni vill att uppföljningen ska ske före. Vi får hoppas att elever inte straffas ut på grund av att uppföljningen inte har hunnit ske. 104 (V) replik: Jag tackar åter . Precis som sa är vi överens om fokus i denna fråga. anser dock att propositionen kommer att förbättra dagens situation på skolorna. Enligt förslaget ska inte alla elever gå maxtiden, utan tvärtom kommer många elever som har gått att kunna komma in i ordinarie undervisning snabbare. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång Därför anser vi att förslaget är bra, och vi tror att det kan bli ännu bättre framöver om fler partier ansluter sig till våra förslag om statligt huvudansvar för skolan och om att ge resurser till studiehandledning på modersmål, något som är mycket eftersatt. 105 (FP): En fascinerande övning som jag brukar göra är att fråga en människa vad hon har för drömmar om framtiden. Det kan bli lite skrämmande ibland när jag ställer nästa fråga: Hur tror du att framtiden blir? är det nämligen stor skillnad mellan den dröm hon har och den mer realistiska bilden. Detta kan säga något om människan i sig, att hon antingen är optimist eller pessimist. Det kan också säga en del om hur samhället ser ut. Har en människa en dröm som hon vill nå och en realistisk bild som ligger långt därifrån kan det bero på att hon ser att samhället inte ger henne en chans. Då är hon i en situation som är rätt besvärlig för henne som individ. Det är också ganska besvärligt för ett samhälle som helhet att människor ser på sina möjligheter på det sättet. Det är tre saker som avgör vad det blir av oss. Det ena är vilken drivkraft och vilka drömmar vi har. Det andra är hur samhället ser ut och vilka förutsättningar som finns. Det tredje är vilka sociala strukturer och vilken kultur vi föds in i. Det här kan vi som politiker göra en del åt. Vi kan uppmuntra drömmar. Vi kan utforma system som gör att människor kan växa och utvecklas. Vi kan påverka värderingar. Den proposition vi hanterar handlar ganska mycket om just detta, om vilka förutsättningar vi ger de människor som har fått sämst start här i livet. Det handlar om att se till att skolan är bra, att mottagandet fungerar bättre än vad det gör och att företagsklimatet gör att man lättare kommer in på arbetsmarknaden men kanske framför allt om det vi behandlar , nämligen hur mottagandet blir för nyanlända elever. Detta är centralt och hänger samman med vilka värderingar och signaler vi sänder ut och vilka förväntningar vi har på eleverna. Man tar på sig ett väldigt stort ansvar, , när man medvetet försöker sänka människors drömmar och underminera deras tro på sin egen framtid. Därför är det allvarligt, , att hålla ett sådant anförande som du just gjorde. Då motsätter man sig inte bara förbättringar i mottagningssystemet utan bidrar också till värderingar som gör att människor slutar att drömma. De kanske har kvar sina drömmar innerst inne men vågar inte tro på dem. Diskrepansen mellan de drömmar människor skulle vilja ha och har och de förväntningar de har gör att många far väldigt illa. Det är ett stort ansvar man tar på sig.