prot · H3096 · 2015-09-22 00:00:00 — § 1 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Utgiftsområde 2 och 25–27 till finansutskottet Utgiftsområde 3 till skatteutskottet Utgiftsområde 4 till justitieutskottet Utgiftsområde 5 och 7 till utrikesutskottet Utgiftsområde 6 till försvarsutskottet Utgiftsområde 8 och 10–12 till socialförsäkringsutskottet Utgiftsområde 9 till socialutskottet Utgiftsområde 13 och 14 till arbetsmarknadsutskottet Utgiftsområde 15 och 16 till utbildningsutskottet Utgiftsområde 17 till kulturutskottet Utgiftsområde 18 till civilutskottet Utgiftsområde 19, 21 och 24 till näringsutskottet Utgiftsområde 20 och 23 till miljö- och jordbruksutskottet Utgiftsområde 22 till trafikutskottet Propositionen i övrigt till finansutskottet 2015/16:2 till finansutskottet § 2 Svar på interpellation 2014/15:763 om långsiktig bekämpning av stickmyggor 1 Klimat- och miljöminister (MP): Herr talman, åhörare, interpellanter och riksdagsledamöter! har frågat mig om jag avser att ge erforderligt stöd för att ska kunna delta i forskningen kring SIT-metoden samt om jag avser att ompröva beslutet om den statliga sänkningen av stödet för bekämpningen. menar att BTI inte är en lösning som fungerar långsiktigt. Jag kan konstatera att problem med lokala koncentrationer av översvämningsmygg återkommer trots BTI-användning. Det är en anledning till att det är angeläget att arbeta vidare med andra metoder inklusive förebyggande åtgärder. i har i ett regeringsuppdrag som redovisades 2013 utrett behovet av åtgärdskombinationer och en plan för genomförandet. En del i detta är att anpassa vattenregleringen för att minska sommaröversvämningarna. En annan del handlar om att möjliggöra bete och slåtter. uppger att återupptagande av hävd i delområden har lett till att boende upplever att myggproblemen har minskat. Jag har även fått information om lovande resultat av liknande insatser i kommun. Jag välkomnar forskning och utveckling som kan leda till långsiktigt hållbara metoder för myggbekämpning, inklusive forskning kring SIT-metoden. När det gäller medel för forskning inom exempelvis miljöområdet kan generellt sägas att sådana kan sökas via forskningsfinansiärerna. Det är de som står för bedömningen av vilken forskning som bör få ta del av forskningsmedel. Regeringen beslöt att skjuta till extra pengar för bekämpning, efter en ansökan från i . Det berodde på sommarens akuta situation med osedvanligt gynnsamma förutsättningar för utveckling av översvämningsmygg. Regeringen avser inte att minska stödet jämfört med den bedömning som ursprungligen gjordes när det gäller ekonomiska medel till bekämpning. Jag konstaterar att stöd därutöver kan sökas från landsbygdsprogrammet . har möjlighet att prioritera medel för att begränsa höga koncentrationer av översvämningsmyggor. Årets regeringsbeslut avseende myggbekämpning inom berörda Natura 2000-områden har förenats med nya villkor om att redovisa samtliga alternativa bekämpningsåtgärder som genomförts , men också att redovisa en plan för minskning av användandet av bekämpningsmedel till förmån för andra metoder. Jag ser fram emot den redovisningen liksom redovisningen av nya underlag som rör bekämpningen av översvämningsmygg. 2 (KD): Det har blivit väldigt tydligt för alla att det behövs bekämpning av översvämningsmygg. Den nu fungerande metoden är Vectobac från helikopter. Det har använts , och det är det började användas i . Det används nu runt om i världen. När man har använt det i olika områden i har folk varit mycket nöjda, till skillnad från folk i de områden i som inte har fått bekämpningen med Vectobac. Det är dock alltid riskfyllt att bara ha ett verktyg. har vi – om vi använder den bilden – en hammare i form av Vectobac, men det skulle också vara bra med en skruvmejsel. Lyckligtvis finns det en väl dokumenterad metod. Den är helt miljövänlig, långsiktigt hållbar och väl fungerande mot insekter. Det handlar om att släppa ut steriliserade mygghanar och därmed förhindra fortplantning av arten i området. Metoden är väl etablerad mot en parasitfluga, som med hjälp av SIT-metoden har utrotats i hela Nord- och . SIT används regelbundet och i stor omfattning mot fruktflugor i fruktodlingar i , och , och det har gjort att man har kunnat minska användningen av bekämpningsmedel. Förutsättningarna att utveckla metoden för bekämpning av Aedes sticticus, alltså den översvämningsmygga vi talar om, är enligt experter hos i och andra internationella experter som tillfrågats mycket goda. Det är alltså ingen forskning som behövs, herr talman, utan det som behövs är att staten lägger till pengar för att bygga upp en fabrik. Man behöver ingen forskning för att bygga en fabrik. Det jag vill ha svar på med den här interpellationen är om regeringen kan tänka sig att fortsätta stödja Vectobac. Historien är så att det var den tidigare miljöministern som satte igång projektet 2001, och satsade man 4 miljoner från staten. Man lade till ytterligare 1 miljon för forskning vid , men det sänktes sedan till 4 miljoner. har regeringen minskat detta till 3 miljoner, och precis som jag skrev i min interpellation ser vi att man får lägga till pengar. Det räcker inte. Det vi kan se framför oss är att problemen kommer att öka. Vi har sett detta växa på olika ställen, och då går det inte att bara titta åt ett annat håll och tycka att det väl bara gäller en liten grupp. Det här är en viktig åtgärd, och det är helt nödvändigt för att man ska kunna bo vid nedre . De flesta år är det stora problem, så det går inte att – som ministern gjorde i något tv-inslag – säga att man får hoppas på naturen innan pengarna kommer. Det går liksom inte. Det finns metoder. Det finns en hammare i form av Vectobac, men det behövs också en mejsel. Min fråga, som ställs från hela befolkningen i området, är: Vad kommer regeringen att göra i de här områdena? 3 (MP): Miljöministern nämnde i sitt svar det arbete som görs i kommun för att bekämpa myggen. Eftersom ligger i mitt hemlän tycker jag att det vore på sin plats att berätta lite om det arbetet. Jag har följt kommunens arbete . anställde kommunen en kommunekolog vars huvudsakliga uppgift är att på olika sätt minska myggornas framfart och antal. var jag inbjuden att följa med henne ut i fält, tillsammans med andra riksdagsledamöter och representanter för andra kommuner längs . I är det nämligen längs översvämningsområden den värmländska stickmyggan har sin barnkammare och livsmiljö. Vi besökte bland annat området Pannkakan, som är ett Natura 2000-område med ett mycket rikt fågelliv. Där häckar bland annat den vitryggiga hackspetten. Vi besökte också andra strandängar och områden där myggan trivs och ställer till med stora problem för dem som bor där. I jobbar man dock med hela skalan av åtgärder. Bland annat har man totalt 29 gasolfällor utplacerade som kommunekologen sköter, tömmer och flyttar runt. har 8,15 miljoner mygg mött sitt öde i de fällorna, men det ska jämföras med då det var så många mygg som hamnade i dem. har det nämligen varit ovanligt lite mygg i kommun – så lite att kommunen inte nådde upp till den gräns som krävs för att få använda BTI. Jag hoppas och tror att det är det förebyggande arbetet som lett till minskningen av antalet mygg. Man har bland annat röjt strandängar och släppt ut betesdjur i de drabbade områdena. Det är kor, som inte bara själva försvårar för mygglarverna att bli myggor utan också underlättar för gäddor och abborrar att komma åt att kalasa på ägg och larver. Kommunen håller nu på att sammanställa ett resultat för att kunna dra slutsatser av de olika åtgärdernas effekt. sätt att arbeta känns som ett hållbart sätt att arbeta på. Man använder sig av en palett av olika åtgärder. Att låta helikoptern lyfta med det bekämpningsmedel som kommunen köpt in, och fått tillstånd att sprida om myggorna blir tillräckligt många, ser man som den sista åtgärden. Och jag är glad över att kommunen aldrig har behövt ta till den åtgärden, för i nedre har man sprutat utan att myggornas antal har minskat, och det med ett medel som vi inte vet vilka varaktiga effekter det har på växt- och djurliv eller människor. Regeringen har gett i uppdrag att utreda BTI:s påverkan på ekosystemet. Resultatet av utredningen kommer att presenteras , bland annat vid en konferens i . I har man tagit fasta på att regeringen framhållit att metoden för bekämpning av stickmyggor genom spridning av BTI inte är en långsiktigt hållbar lösning och att användandet av medlet har minskat. Man arbetar med en lång rad åtgärder, men man får göra det med egna pengar. Jag vill fråga ministern hur regeringen tänker kring stöd till kommuner som arbetar på det här sättet. Om jag har förstått saken rätt kan man få statligt stöd för att använda bekämpningsmedel men inte för att använda kossor, röja strandängar eller köpa in fällor. 4 Klimat- och miljöminister (MP): Det är inget tvivel om att översvämningsmygg är ett stort problem på de platser i där utbrotten sker på grund av hur vår natur är ordnad och hur väder och vind spelar. Vi har under i jobbat med flera olika metoder och på flera olika platser för att stävja översvämningsmygg men också för att försöka förstå mer om bakgrunden och hur man kan förebygga utbrott som blir outhärdliga för lokalbefolkning, besökande människor och vistande djur. Jag är glad att och jag är överens om ett par saker. Det ena är att det är bra med fler åtgärder och att man inte ska tro att det bara finns en lösning. Det är uppenbart att det finns en metod som är effektiv i vissa situationer, den som kallas för BTI. Men med den finns en följdproblematik, och det är att en långvarig minskning av översvämningsmyggornas invasion inte är säkrad. Ja, vi behöver fler metoder. Det är just därför som och kommun har aktiverat sitt arbete att tänka runt fler metoder och fler åtgärder. Det är något som regeringen understöder, och i beslutet om att tillåta användning av BTI säger vi att man aktivt bör söka en breddning av analysen för att se hur olika verktyg kan samverka på ett bättre sätt, så att vi får en mer effektiv bekämpning av översvämningsmyggen. Ja till fler åtgärder, men de underlag som vi har för fler åtgärder från de aktörer som är närmast berörda, och som också planerar för de här verksamheterna, har tittat mer på förebyggande åtgärder. Precis som riksdagsledamoten nämnde har det då handlat om att titta på inte bara översvämningssituationen som sådan, vattenregleringen, utan också på hur man kan hålla landskapen öppna på ett sätt som gör det mer kontrollerbart, att man kan få bort slyområden genom till exempel mer bete. Det här är något som regeringen understöder, och vi hänvisar till hur länsstyrelser eller kommuner ska kunna få medel till detta. Den typen av åtgärd är inte bara en åtgärd för att skapa en mer hanterbar situation, kanske förebygga vissa invasioner av översvämningsmygg, utan det är också en åtgärd som stöder biologisk mångfald i bredare mening. En del av områdena vid nedre är ju områden som har ett oerhört högt naturvärde och som är skyddade på olika sätt. Därför är det bra om man hittar metoder som ökar värdet och attraktiviteten i områdena på flera sätt. För detta finns det medel till hands, inte minst inom landsbygdsprogrammet men också med de stora ökningar som sker till skötsel av naturskyddad mark. Regeringen avser att ha ett tydligt program för att öka attraktiviteten och värdet av den fina natur som allt fler borde ha möjlighet att upptäcka. Men man måste också jobba med attraktiviteten i form av att minska risken för översvämningsmygg. Slutligen något om metoden SIT, som jag förstår att fäster en otroligt stor förhoppning till som den nya stora lösningen. Som jag sa i interpellationssvaret inledningsvis är det definitivt något som är intressant och bör tittas på. Det är en metod som det behöver forskas mer på. Därför hänvisar vi till de stora forskningsanslag som finns för att kunna göra det på ett tryggt och bra sätt. Jag kan konstatera att har vi inte kunskap om ifall metoden ens fungerar på översvämningsmygg – den är prövad på flugor runt om i världen. Därför tror jag att det är lite tidigt att säga att den är den nya stora lösningen. 5 (KD): SIT-metoden är en väl dokumenterad och väl beprövad metod som används mot olika insekter. Jag nämnde parasitflugan, men den används även mot de små fruktflugorna. Det är alltså en beprövad metod. Den behöver nu anpassas till Aedes sticticus, den myggtyp som finns i enorma mängder särskilt vid nedre . Det är alltså inte forskning som behövs – man vet att metoden fungerar – utan det är en anpassning som behövs och pengar till att starta en fabrik. Det finns redan beräkningar gjorda, och det handlar om att det skulle behövas 10 miljoner för att förverkliga det här. Det är naturligtvis mycket pengar. vet vi att det nu har budgeterats för stängsel för beten runt nedre , och då pratar vi om 1 700–. Då ska man komma ihåg att det är mindre än en femtedel av det område där man behöver bekämpa myggen som ligger . Det är svårt i det här läget att mäta betydelsen av kossor. Jag är väldigt mycket för kossor. Jag tycker att man ska ha så många kor man kan och stödja mjölkproduktionen i allmänhet. Men jag tror att man ska vara försiktig med att fästa för stor tilltro till dessa. Det har ju visat sig att det i dagens läge inte finns några referensområden. Det kan bero på korna, men det kan också bero på naturliga svängningar. Det vi vet är, för att återknyta till mitt förra inlägg, att BTI, Vectobac, fungerar. Det fungerar i . Använde man det inte skulle man i princip få lägga ned alla attraktioner i och förlora turister på och i . Det fungerar inte om man inte använder Vectobac. Det är det som vi säkert vet. Det finns ett väldigt starkt stöd i området för att användningen av det måste få fortsätta. Däremot finns det en stor oro för att regeringen i allmänhet och miljöministern i synnerhet tycks vara inne på att fasa ut Vectobac – den enda fungerande metod som vi nu har. Faktum är att det skulle behövas en budget på drygt 12 miljoner . Den tidigare miljöministern och socialdemokraten lade fast att staten skulle stå för hälften av kostnaderna och de berörda kommunerna för hälften. Och som jag sa tidigare satsade man 4 miljoner på det här och 1 miljon till forskning. Sedan minskades det till totalt 4 miljoner från staten, och minskar man det till 3 miljoner. Det blir en ohållbar situation som leder till panikåtgärder, som . Det är inte bra att sköta en sådan här viktig fråga på ett panikartat sätt. Vi vet ju, och som påpekat, att det kommer att bli mer översvämningar och mer av klimatförändringar. Då måste vi se till att stärka och inte försvaga den metod som fungerar. 6 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Det låter hoppfullt att det kan finnas pengar i bland annat landsbygdsprogrammet och i de ökade anslagen till skötsel av skyddade områden till sådana här insatser som man jobbar med i . Kommunen för också en dialog med kraftbolaget . Ett effektivt sätt att minska myggproblematiken är nämligen att släppa ut vatten ur kraftdammarna, i detta fall Höljesdammen, tidigt när vattnet är så kallt att mygglarverna inte kan kläckas i de översvämmade områdena. Man kan uttrycka det så att om vi låter naturen bestämma när det mesta av vattnet ska komma till översvämningsområdena, det vill säga tidigt , missgynnar det myggen. Men att kraftbolagen vill ha en annan ordning handlar förstås om elpriset. De vill släppa på vattnet när de får mest betalt för elen. Jag förstår att detta kan vara svårt att styra politiskt. Jag vill ändå fråga ministern om regeringen på något sätt jobbar med denna fråga och om ministern vet om man någon annanstans i landet är på väg att hitta en bra modell för att kunna kombinera kraftbolagens intressen med de myggdrabbade människornas intressen. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är inte säker på att detta är den sista interpellationsdebatten om myggbekämpning i som vi har. Det har redan varit ett antal, och jag ska försöka att inte upprepa alltför mycket så att det finns lite nyhetsvärde också. Jag uppskattar debatten, och jag märker också att många av ledamöter är aktiva ute i samhället med att försöka hitta nya och moderna svar på den problematik vi har. Det är inte minst ett problem för de människor som vill och väljer att vistas mycket ute i naturen, så det är angeläget för att vi ska kunna hålla ihop och få en acceptans för en naturvårdspolitik som gör att man gillar att vara ute i naturen. Jag skulle önska att vi i framtida debatter kunde lyfta nivån lite i riksdag vad gäller styrning och möjligheter för regioner och kommuner att fullt ut använda det spektrum av åtgärder som de ser är lämpliga. De ska också kunna jobba med de dubbla värdena i att öka biologisk mångfald och attraktivitet i områden som de förebygger och minskar förekomsten av översvämningsmyggor. Då är det viktigt att se att fler öronmärkta små budgetposter i statens budget till särskilda bekämpningsmedelsåtgärder kanske inte alltid är den teknik med vilken staten ska styra hur detta arbete sköts på bästa sätt. Jag tror att det är viktigt att vi från staten är aktiva i att efterfråga ett bredare tänk för att kartlägga metoder tillsammans. Det betyder inte att vi ska utesluta befintliga åtgärder. Jag tror att det är ett missförstånd hos riksdagsledamoten när han säger att han misstänker att regeringen inte vill ha BTI-användning. Det har vi aldrig sagt eller avsett. Snarare har vi aktivt budgeterat för en fortsättning och gett tillstånd, eftersom det ligger på regeringens bord att ge tillstånd till den typen av bekämpning i naturskyddade områden. Det ska göras med hänsyn till områdets karaktär och metodens angelägenhet. Varje gång dessa beslut har tagits har regeringen stått upp för att detta behövs. Det finns inget sådant i politiken annat än en angelägenhet om att dessa områden ska kunna skötas på bästa sätt så att så många människor som möjligt ska kunna vistas i områdena fullt ut. Naturligtvis handlar det om att säkerställa en dräglig livssituation för lokalbefolkning och de djur som vistas där. Som minister på området måste jag dock vara lite vaksam när det poppar upp förslag på nya mirakellösningar som sägs fungera perfekt. Det är inte första gången jag i debatterar den metod som kallas SIT. Den låter fantastisk när man hör hur den fungerar på fruktflugor, men jag måste vara lite tråkig och säga att det inte är säkert innan det är mer forskat på och utprövat att det fungerar riktigt som man vill på översvämningsmyggor. Detta måste vi låta vetenskapsmännen jobba vidare med. Vi kan inte bara ta det som en ny grandios lösning på ett svårt problem. Då gör vi saken lite väl enkel och sätter oss över de möjligheter och ramar vi har. Regeringen välkomnar tydligt att man tittar på fler åtgärder, inklusive SIT-metoden. Vi tror helt enkelt att det kommer att behövas fler metoder, och de behöver finnas i ett sammanhang. Vi vill möjliggöra för lokala aktörer att se detta i ett sammanhang, och ska vi kanske inte dela upp stöden mellan när man använder vilken metod och när man sköter vilket förberedelsearbete. 8 (KD): Jag tackar för debatten. Det som är viktigt för miljöministern att ta med sig är att detta är en beprövad metod. Det är inte bara någon som tänker en tanke, utan metoden är beprövad och används runt om i världen. Det behövs dock en anpassning för översvämningsmyggan. satsar man 25 miljoner på stängsel, och sedan kostar det miljonbelopp i ersättning. Vi har en hammare med Vectobac, som måste säkras. Men vi måste också satsa på en skruvmejsel, och detta skulle verkligen kunna hjälpa till i bekämpningen. Vi kan se framför oss att dessa problem tyvärr inte kommer att minska utan att öka. Som jag sa inledningsvis är det helt tydligt en fråga för alla och envar att det är helt nödvändigt med bekämpning av översvämningsmyggen. Det finns en berättigad oro hos befolkningen när man ser att regeringen minskar anslaget och har i tanken att fasa ut. Då är det bra med ministerns besked. Det är dock viktigt att överge tanken på att minska anslagen. Behovet ligger på runt 12 miljoner, så regeringen borde gå från 3 miljoner till 6 miljoner för att täcka upp behovet – om man ska följa det som den tidigare miljöministern lade fast. Det är rätta vägen att gå i stället för att dra ned på anslagen och tvingas göra sådana brandkårsutryckningar och panikåtgärder som man fick göra . Det kommer att komma fler tillfällen då man måste göra omfattande bekämpning – kanske . 9 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar interpellanten för debatten. Regeringen har tillfört 8 miljoner till detta område. Det hade inte blivit billigare om vi hade tillfört 8 miljoner , för vi måste tillföra vid behov. Så ska en regering som hanterar en verklighet fungera. Vi kan inte alltid ta höjd för allt, och och somras blev det mer regn än väntat. Då är det bra att kunna gå in med särskilda åtgärder när det behövs. På lång sikt behöver vi hitta en bra finansiering där länsstyrelser och kommuner känner att de har en bra backning för att jobba med hela den palett av åtgärder som behövs för att bekämpa översvämningsmyggen och stickmyggen. Då måste vi stärka dem och finnas med i både finansieringen och efterfrågan att ta till sig nya metoder. Om forskare i och länsstyrelser och kommuner vill jobba aktivt med fler metoder är regeringen helt öppen för att pröva dem. Vi är med kommuner och länsstyrelser i arbetet mot stickmyggor, och jag är glad över att många riksdagsledamöter också är det. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Svar på interpellation 2014/15:650 om strategi för 10 Utrikesminister (S): har frågat mig om mina prioriteringar och min strategi för att skydda den miljön i , om jag delar uppfattning vad gäller behovet av ett bindande internationellt avtal för säkra fartygsvägar samt om jag avser att ta fram en handlingsplan för . arbete med styrs alltjämt av den svenska strategi som togs fram 2011 för den arktiska regionen. Jag delar frågeställarens oro för hur ökad mänsklig närvaro och aktivitet kan påverka denna känsliga region. All framtida utveckling i bör ske på ett hållbart sätt. , med sin rika forskningstradition och djupa kunskap om , bör bidra till att skydda regionens unika värden från kortsiktig exploatering och negativ mänsklig påverkan. Regeringen för en aktiv politik för , i synnerhet rörande skyddet av den känsliga miljön och den unika biologiska mångfalden. Inom ramen för driver en målmedveten och långsiktig linje där klimat- och miljöfrågor tydligt står i centrum. På ministermötet i nåddes en överenskommelse för att minska sot- och metannivåerna samt ett avtal för samarbete kring förebyggande av oljeutsläpp. Under , som hölls i och som sammanföll med president , visade en ambitionshöjning vad gäller och klimatfrågan. Regeringen ser också över arbetet med miljö och klimat i . är ett område som måste skyddas, och vi fördjupar forskningssamarbetet tillsammans med andra länder. Detta manifesteras bland annat i det bilaterala avtal som undertecknades mellan och avseende forskningsisbrytaren . Arktiska rådets arbetsgrupp för havsfrågor, Pame, har tagit fram en strategisk plan för perioden –2025 för att bland annat skydda den miljön från negativ påverkan från fartygstrafik samt arbetar med ett ramverk för skydd av områden. , tillsammans med bland andra , har arbetat för att såväl den strategiska planen som ramverket även ska tillämpas i områden utanför nationell jurisdiktion. har, som en del av sitt ordförandeskap i , tagit initiativ till en förstudie om möjligheten till ett förstärkt regionalt samarbete för de arktiska haven. kommer att delta aktivt i förstudien för att säkra en inriktning mot skydd och hållbart nyttjande. Inom ramen för Arktiska rådets arbetsgrupp för biologisk mångfald har en omfattande rapport, , tagits fram under svensk ledning. Implementeringen av de 17 rekommendationer som rapporten resulterat i pågår, bland annat ett projekt om kartläggning av havsisbaserad biologisk mångfald.