prot · H3093 · 2015-09-17 00:00:00 — Det är ett steg som jag vet att regeringen har för avsikt att fullfölja – kanske inte så mycket, men i alla fall. Vad har ministern för åtgärder och reformer på gång som handlar om att höja kvaliteten? 59 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga. Det här är något som jag tror att vi alla brinner för, nämligen att det ska finnas en lärarutbildning av allra högsta kvalitet. Precis som säger finns en ny lärarutbildning på plats. Den har i sin helhet inte utvärderats. Vi vet ändå att det finns kvalitetsutmaningar i lärarutbildningen. En av dem handlar om de lärarledda undervisningstimmarna i utbildningen. Det är något som lärarutbildningen delar med de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Därför tillför vi miljoner, som kommer att öka till 250 miljoner. Vi vet också att det finns utmaningar när det gäller forskningsanknytningen och när det gäller den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. Där pågår ett försök med övningsskolor, som också håller på att utvärderas. Men det är fortfarande ett begränsat försök. 60 (M): Tack för svaret, statsrådet! Ett av syftena med de pengar som alliansregeringen tillförde var just att vi skulle kunna komma åt den här problematiken och få till fler lärarledda timmar. Det visade sig vara lite svårare än väntat. Vissa lärosäten säger också att med en ny pedagogik är det kanske inte det som explicit är det viktiga, och det är ju viktigt att lyssna in vad lärosätena säger. Forskningsanknytningen är också viktig och väsentlig i de här sammanhangen. Därför är det lite märkligt, tycker jag, att regeringen har flyttat bort studieplatser från ett av de lärosäten som tillhör topp 100 i världen, – och från ett av de ämnen som tillhör topp 100 i världen, utbildningsvetenskap – för att flytta runt dem till andra lärosäten. Detta är inte att stimulera kvaliteten. Studenterna efterfrågar också mer av pedagogisk meritering, alltså att det ska vara lönsamt för lärare att meritera sig pedagogiskt. Skulle något av detta kunna vara aktuellt? 61 Statsrådet (S): Det är klart att vi ska utveckla pedagogiken, men det går inte att överskatta hur viktigt det är att inte ha för stora undervisningsgrupper så att man som student kan ha nära kontakt med sin lärare. Det gäller i hela utbildningssystemet, och det gäller också högre utbildning. Vi är en regering som vill se till att vi klarar kompetensförsörjningen av alla, inte minst lärare, över hela landet. Därför bygger vi ut högre utbildning i hela landet. Vi ska också se till att forskningen hänger med i det så att vi har en nära forskningsanknytning till högre utbildning, inte minst till lärarutbildningen. När det gäller har inte platserna blivit färre, utan vi har utökat antalet platser även där – dock inte så mycket som föreslogs i den budget som antog eftersom vi ser att det finns andra bristyrken. Vi behövde bygga ut vårdutbildningarna, och vi behövde bygga ut ingenjörsutbildningarna. Men i som helhet blir det fler lärarutbildningsplatser, dock inte bara vid . 62 (FP): Jag vill fråga utrikesminister följande. Vi ser tårgas mot flyktingbarn. Vi ser undantagstillstånd, taggtrådsstängsel och hårdare gränslagar. Vi ser att flyktingar som olovligen tar sig in i landet kan få fängelse. Jag talar om . Mitt i den här enorma flyktingtragedin genomgår EU inte bara en akut solidaritetskris utan också en långvarig demokratikris i fallet . Oppositionen har försvagats, domstolarnas oberoende har urgröpts och pressfriheten har kringskurits. Man kan säga att förändringen av efter det högerpopulistiska partiet Fidesz valseger 2010 är den mest radikala samhällsförändringen i något EU-land sedan kommunistregimerna föll 1989. Jag menar att EU och dess medlemsstater har bäddat för statsminister i det som sker just . Hade man agerat hade flyktingarna kanske mötts av tak, inte av tårgas och taggtråd. Jag vill fråga dig, : Vad gör du som ansvarig minister i fråga om att kritisera för att landet urgröper sin egen demokrati, sviker EU-ideal och bidrar till flyktingtragedin? 63 Utrikesminister (S): – det var precis då blev minister i en borgerlig regering. Det var väl också från och med då man borde ha mer ordentligt tagit itu med den här frågan, så lite självinsikt kanske borde finnas i allt det här. I övrigt håller jag med. Jag tror att vi är inne på samma linje: agerande är inte acceptabelt. uttalar sig också institutioner för mänskliga rättigheter runt om i världen och protesterar mot behandlingen av flyktingarna, de hårda metoder som används mot dem och att man sätter upp staket. Jag förväntar mig att lever upp till de åtaganden som finns på asylområdet. Det är jätteviktigt att alla får sina asylskäl prövade. måste EU:s medlemsländer hjälpas åt. Det är alldeles tydligt vad vi tycker. Vi har framfört det i alla politiska kontakter och när vi träffar medierna, och vi försöker på alla sätt påverka för att få till en gemensam EU-linje. Det ska vi fortsätta att göra. Vi måste också lösa de praktiska problem som har, och vi måste hjälpas åt med detta. 64 (FP): Den här debatten sätter fingret på EU:s svaghet som vakthund för mänskliga rättigheter och även på att EU inte har lyckats få fram smarta sanktioner. Det är ingen hemlighet att vi hade stora debatter i den regering jag satt i om de här frågarna. Men man ska ändå vara tydlig med att tack vare fick EU fram tryck på medlemsstater som bryter mot mänskliga rättigheter. Under det år som du, , har varit utrikesminister har jag dock inte sett några initiativ från din sida, trots att det har varit det kanske viktigaste året för att se till att det här blir verklighet. Jag undrar nu om du på nästa möte med allmänna rådet kommer att ta upp vad som sker i just nu och om du kommer att driva på vad gäller sanktioner mot ett land som . 65 Utrikesminister (S): Som alla vet som har följt vad vi gör genom men också på våra möten, både utrikesministermöten och i allmänna rådet, är det här en fråga som vi driver. Jag har faktiskt inte alls någonting emot att säga tack till dig, , för jag anser att du var en av dem som verkligen drev på och såg till att diskussionen om en mekanism inom EU för att bevaka frågan om mänskliga rättigheter finns på plats. Detta har vi drivit och stött, konsekvent, också i vår politik. Vi kommer att fortsätta att göra det. Det här är ett inte alldeles enkelt arbete, men det måste göras. Jag hoppas att vi också i den här frågan kan hitta en politisk samsyn och ett samarbete för att driva den framöver. Men vi har fullföljt den linjen, och vi kommer att fortsätta att göra det. Den politiska utvecklingen i 66 (MP): För precis sedan kom jag och mina kollegor i socialförsäkringsutskottet hem från en resa till . Jag måste erkänna att jag blev ganska chockad av den utveckling som vi såg i landet. Jag visste inte att den var så pass allvarlig som den faktiskt är. var den blodigaste månaden , borgmästare i de östra delarna har arresterats, vi har sett att oppositionspartier har attackerats och så vidare. Jag vill fråga utrikesminister vad och den kan göra för att se till att inte blir ytterligare ett land, dessutom i en väldigt konfliktfylld region, där konflikten eskalerar och vi får ett nytt storskaligt krig. 67 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Som alla som har följt nyhetsrapporteringen har kunnat notera har vi varit mycket aktiva i fråga om kontakter med oppositionspartier – till exempel med Demirtaş, som är ledare för ett av oppositionspartierna – och förstås med min turkiske kollega. Vi har försökt följa utvecklingen och mana till eftertanke. Vi hoppas att vi ska kunna möta det eskalerande våldet. Det är djupt oroande, också för resten av världen. Vi har från början uppmanat parterna att återgå till fredssamtal och stoppa våldet. Nyval är annonserat till , och är inbjudet av att återigen sända en valövervakningsmission. kommer att bidra med valobservatörer till denna. Men vi har förstås protesterat mot utvecklingen. Vi följer den mycket noga, och vi påverkar – inklusive genom EU. 68 (MP): En av utmaningarna som står inför är den flyktingkris som inte minst det landet får uppleva. 2 miljoner syriska flyktingar befinner sig i landet tillsammans med några hundra tusen från andra länder. Bilden verkar vara att det finns risk att det här eskalerar ännu mer eftersom folk börjar känna att de ger upp i fråga om att det kommer att bli fred i och ännu fler grupper lämnar landet. är då en väg in i . Någon berättade att alla båtmotorer i landet är slutsålda eftersom människor helt enkelt i desperation väljer att sätta sig i en farlig båt på väg över . Här driver en linje som är tydlig, nämligen att vi måste öppna för fler lagliga vägar in i . Men man får väl vara krass och säga att det inte väcker samma gehör hos andra EU-stater. Vad ska göra för att få med sig fler länder på den här linjen så att vi kan få en säker situation för människor på flykt? 69 Utrikesminister (S): Ja, , jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Det är precis den beskrivning av verkligheten som vi har. börjar detta också vara en enorm påfrestning med närmare 2 miljoner flyktingar som har sökt sig till . Det är klart att det innebär en enorm ansträngning för landet. När jag talar med min ministerkollega betonar man detta, men man brukar också alltid säga: Vi ska klara av det. Vi ska fortsätta att hantera det. Vi ska inte klaga, utan vi ska se till att hantera det på ett värdigt sätt. De kämpar på med detta. Det är viktigt att vi fortsatt bidrar till humanitära insatser och hjälper dem så mycket vi kan, men också att vi fortsätter inom EU-kretsen att driva frågan om att öppna fler legala vägar in i EU. Det är en debatt som vi har ständigt, både i inför alla våra ställningstaganden i allmänna rådet och på utrikesministrarnas möten. Vi kommer att fortsätta kämpa för detta, för det är en del av vår humana flyktingpolitik, och den måste vi fullfölja. Avdragsrätten för gåvor till den ideella sektorn 70 (KD): Jag tror att vi är många som blir glada och känner framtidshopp när vi ser hur många som hjälper till och stöttar de människor som kommer till vårt land i den kris som råder i världen och som vi i får ta en liten del av. I regeringsförklaringen lyfter statsministern fram vikten av civilsamhället, men när det kommer till konkret handling var tyvärr det enda statsministern nämnde att man ska bjuda in civilsamhället för samtal. Det som regeringen i övrigt gör, med att ta bort möjligheten till skatteavdrag för gåvor till den ideella sektorn, drabbar den ideella sektorn väldigt hårt. I sin lagrådsremiss skriver regeringen att stöd till den verksamhet den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering av hur denna bidrar till samhällsnyttan. Man säger vidare att offentligt stöd snarare bör utgå från tydliga prioriteringar än via privatpersoners val. Men det är ju privatpersoners val som är det viktiga med det civila samhället! Min fråga går till statsrådet . Stämmer detta med regeringens fagra tal, att man faktiskt minskar resurserna? 71 Utbildningsminister (MP): Jag måste säga att jag är lite förvånad över vilka människor mött . Jag har mött människor som verkligen ställer upp med både tid och pengar, som volontärer i skolor, med läxhjälp, på asylboenden och i församlingar. Inte en enda av dem har sagt: går jag och skänker lite, för det får jag göra skatteavdrag för. Det är ju inte detta som är drivkraften för att man vill hjälpa till och vara en medmänniska. Det är något man gör för att man faktiskt vill stå upp som människa för de människor som flyr från andra länder. Det är sant att vi tar bort det ineffektiva avdraget för gåvor, som alliansregeringen införde. Men det är lika sant att vi kommer att tillföra mer resurser till civilsamhället i den budget som kommer än vad avdraget har kostat. De pengarna går bland annat till just de organisationer som gör ett jättestort och viktigt jobb med att ställa upp för flyktingar som kommer till . 72 (KD): Tack, statsrådet! Jag delar helt bilden av att många människor gör enorma insatser. Man satsar inte bara pengar utan också av sin tid, man öppnar upp sitt hem och delar med sig av det man har på alla möjliga olika sätt. Det är något vi ska främja. Men vi kan också se att skatteavdraget för gåvor har gjort att de ekonomiska resurserna till de organisationer som har berörts har ökat. Vi kan fråga Cancerfonden, , Röda Korset och Plan – alla dessa viktiga organisationer som också samlar in pengar och som kan bidra genom dessa ekonomiska resurser. Min följdfråga till statsrådet blir: Hur kommer det att bli bättre för det civila samhället att regeringen ser till att resurserna minskar med, enligt organisationernas egen beräkning, direkt ? Hur kommer detta att öka det civila samhällets förutsättningar att stå fritt från staten och självt kunna göra prioriteringar av de insatser som behövs? Det är ju detta som också gynnar det civila engagemanget. 73 Utbildningsminister (MP): Jag ska svara på frågan, men låt mig först bara ifrågasätta verklighetsbeskrivningen. Jag köper inte att det skulle vara så att anledningen till att människor skänker mer är att man har infört ett skatteavdrag. Jag har inte mött någon människa som sagt: äntligen ska jag skänka pengar till en civil organisation, för nu får jag dra av på skatten för det. Jag tror inte att detta är drivkraften. Anledningen till att vi nu skänker mer är att behoven är så mycket tydligare, större och uppenbarare för oss alla. Då vill vi göra det vi kan för att möta de behoven, precis som säger, med både pengar och tid. Den konkreta frågan var: Hur kan det bli bättre efter att vi tar bort avdragsrätten? Jo, därför att vi tillför så mycket mer pengar, både till civilsamhället – civilsamhället får i budgeten mer än vad avdraget har kostat – och till bistånd och direkt katastrofhjälp. Precis som utrikesminister här redovisade tillförs där över 400 miljoner , och det är, som alla vet, mer än 250 miljoner. 74 (M): Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . ordförande och utbildningsministern själv har tillsammans gjort en rad uttalanden som väckt ganska mycket oro hos elever och föräldrar angående det fria skolvalet. Kommer det att finnas kvar eller inte, är det många som undrar. Möjligheten att välja skola är väldigt viktig för många. Det handlar om att kunna välja inriktning och särskilda ämnen, att kunna välja bort tidigare klasskamrater och att kunna få en nystart. Skolvalet är också en möjlighet att bryta segregation och utanförskap. vet jag att ministern vill att 16-åringar ska kunna få rösta och välja regering. Hur tänker då ministern när han inte vill låta 15-åringar välja gymnasieskola medan 16-åringar ska få välja regering? 75 Utbildningsminister (MP): Rätten att välja skola efter pedagogisk inriktning och efter möjligheten att växa som människa slår vi vakt om. Men vi måste se den forskning som förs fram, till exempel i djupgranskning av , att sticker ut. Vi sticker ut genom att vi har denna rätt och möjlighet som vi slår vakt om men saknar mekanismer som utjämnar de skillnader som då uppstår mellan skolor. Vi har en ökad segregation i skolsystemet, och då tror vi, vilket också gör, att vi måste titta på vad vi kan göra för att utjämna skillnaderna mellan skolor så att skolvalet får bli just ett skolval mellan olika pedagogiska inriktningar och inte ett lotteri där man kan råka välja rätt eller fel skola. Skolval bygger på att alla skolor är bra, och det måste vi kunna säkerställa. Denna typ av system byggs upp i en del kommuner. Jag vet att kommuner som styrs av i flera fall har infört system där alla föräldrar ska välja, och det är ett system för att hantera de skillnader som uppstår om valfriheten inte kombineras med starka system för att inte bara de barn som har engagerade föräldrar ska välja skola. 76 (M): Om utgångspunkten i de uttalanden som gjorts hade varit att man ville utöka det fria skolvalet och inte avveckla det hade oron inte varit så stor. De största skillnaderna vi ser i svensk skola är mellan klassrum på samma skola, inte främst mellan skolor. Utgångspunkten för lösningen har inte, oavsett vad ministern säger här , varit att man ska göra som i eller , där man är tydlig med att alla barn och elever behöver välja. Det är vad jag skulle kalla att utveckla det fria skolvalet. Men i stället har man fokuserat på att utöka det lotteri som ministern nu själv ifrågasätter. Vad kommer att ske ? Kommer vi att få se en utveckling av det fria skolvalet eller en avveckling av det? 77 Utbildningsminister (MP): Jag tror att jag var ganska tydlig. Det fria skolvalet är viktigt men måste kombineras med en trygghet i att alla skolor är bra. Annars är det inte ett skolval. Då är det något man gör utan att veta vad man får. Då kommer vissa elever att hamna på de skolor där alla vill gå medan andra lämnas kvar på de skolor som valts bort. Vi får inte ha ett system med valda och bortvalda skolor. Det fria skolvalet måste kompletteras med starka system för att säkerställa att alla skolor är bra och attraktiva. Det finns många kommuner som jobbar med detta. kommun har gjort ett medvetet och strategiskt jobb för att säkerställa att alla skolor är bra skolor, vilket också har lett till att man tog det tuffa beslutet att lägga ned en skola. De eleverna – exakt samma elever – fick bättre resultat när de hamnade på andra skolor. Det är klart att det är viktigt att dra lärdom av det. Skolan betyder så mycket, och vilka möten de får i skolan betyder så mycket för elevernas kunskapsutveckling. Vi gör en del på det här området. Vi tittar till exempel på om man kan införa en gemensam kö för alla skolor. Det gör det lättare att välja. Det gör systemet bättre. gör det svåra arbetet med att titta på de djupa orsakerna. om bostäder till nyanlända 78 (SD): Min fråga till statsrådet gäller den rapport som regeringen beställde från , som har . En fråga till var: Hur ska man skapa fler bostäder till det ökade antalet nyanlända i ? Jag har ställt den här frågan tidigare – rapporten kom – och inte fått något tydligt svar från regeringen. Därför väljer jag att ställa den igen. I rapporten föreslår man att nyanlända ska ges förtur i bostadskön. Man föreslår också att privata fastighetsägare, privatpersoner och kommunala bostadsbolag ska få en hyresgaranti när de hyr ut till nyanlända. Man ska också ge en bonus till dem som väljer att i första hand hyra ut till nyanlända. Min fråga till regeringen är: Vad har man för inställning till rapporten och de förslag som har kommit med till regeringen? 79 Statsrådet (S): Jag ansvarar inte för de bostadspolitiska frågorna, men generellt är regeringens inställning att vi ska ha samma rättigheter och skyldigheter för alla som är bosatta i . Vi ska inte ha några särlösningar. Vi ska inte ha en negativ särbehandling av människor. Vi ska följa den ordning som gäller enligt svensk grundlag. Alla människors lika värde, jämlikhet och förbud mot diskriminering är frågor som är reglerade i vår grundlag, och den ska vi naturligtvis följa. 80 (SD): Tack så mycket för svaret från statsrådet! Min kompletterande fråga blir då: Vad är det som är så intressant i rapporten, och varför skickar regeringen ut den på remiss? Det undrar jag med anledning av de förslag som vi har hört om, att man ska ge förtur i bostadskön, och att statsrådet menar att så inte ska ske. Det är en rad väldigt kontroversiella förslag. Det handlar om att ge förtur och att ge fördelar till dem som i första hand väljer att hyra ut till nyanlända. Min fråga är alltså: Vad är det som är så intressant i den här rapporten? Det undrar jag eftersom regeringen skickar ut den på remiss. 81 Statsrådet (S): Jag kan inte redogöra för ställningstagandet och varför man just skickat ut denna rapport på remiss. Men det finns en ordning för remisshanteringen i arbete, och jag förmodar att det är en ordning som man följt också i fråga om denna rapport. Åtgärder för en jämställd familjepolitik 82 (S): Min fråga går till socialförsäkringsminister . Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Världens första feministiska regering genomför nu en politik som ökar jämställdheten mellan män och kvinnor. Ja, så sa vår statsminister i sin regeringsförklaring. Visst är det så. För att klara dagens moderna liv behöver vi ett jämställt samhälle inom familjepolitiken, i arbetslivet och i hela samhället. Vi ser problem med att föräldrar, främst kvinnor, har svårt att få ihop livspusslet. Flertalet av de sjukskrivna är kvinnor. De återfinns ofta i kontaktyrken, det vill säga yrken som innebär ett känslomässigt engagemang och där det ofta är oregelbundna arbetstider. Tiden rinner iväg. Jag går till min fråga: Vad gör regeringen för en jämställd familjepolitik? 83 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för den frågan. Den är helt central. Vi vet också att det är just när man bildar familj och när man skaffar barn som de mer accelererande ojämställdheterna mellan män och kvinnor uppstår. Det följer sedan med under resten av ens liv, och det landar slutligen i en väldigt ojämställd pension. Kvinnor har i genomsnitt lägre pensioner än män. Regeringen gör nu insatser i familjepolitiken med att vika i föräldraförsäkringen. Vi håller också på att arbeta fram direktiv till en utredning som ska ta ett helhetsgrepp kring föräldraförsäkringen. Det är den kom på plats. Vi behöver ha en föräldraförsäkring som stöder ett jämställt föräldraskap, där män och kvinnor tar ett lika stort ansvar och där det också är så, som det de facto är, att män och kvinnor i nästan lika hög utsträckning tar del av arbetsmarknaden. Det är viktigt för kvinnors hälsa. Det är viktigt för kvinnors möjligheter att leva ett gott liv och också ha en god pension. I detta anförande instämde (S). 84 (S): Tack för svaret! Det känns bra att få bekräftat att vi har en regering som tar de här frågorna på allvar. Kan jag då också utgå från att regeringen kommer med förslag om en modern och jämställd föräldraförsäkring som kommer att fungera i olika familjekonstellationer? 85 Socialförsäkringsminister (S): Det är regeringens absoluta ambition. Man kan titta på ett antal delar som har förändrats väldigt mycket sedan föräldraförsäkringen kom . Det handlar om att kvinnor har trätt ut på arbetsmarknaden. Vi har i världens högsta arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Det ska vi vara oerhört stolta över. Men det handlar också om att en familj inte ser ut eller behöver se ut på ett visst sätt . Du kan vara ensam förälder. Det kan finnas flera vuxna kring ett barn. Detta tar föräldraförsäkringen inte hänsyn till. Frågan är komplex, men ambitionen är att vi ska ha en föräldraförsäkring som faktiskt klarar av att lyfta in stjärnfamiljsperspektivet. Det ser jag fram emot. 86 (M): Min fråga vänder sig till utrikesministern. Enligt svenska medier har statsminister gjort ett uttalande som lyder: ”Det är inte den eller den som bär skulden.” Det gäller förlamningen i . Detta sägs trots att och har utnyttjat sitt veto i säkerhetsrådet mot resolutioner som är avsedda att få ett slut på . Detta görs trots att FN:s generalsekreterare har uppmanat säkerhetsrådet att se bortom sina nationella intressen och sluta blockera resolutioner. Delar utrikesministern statsministerns syn att alla medlemmar i säkerhetsrådet har lika stort ansvar för säkerhetsrådets förlamning? 87 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! , ända , har säkerhetsrådet varit blockerat, framför allt av och beteende och oförmåga att ställa upp på en lösning av konflikten. Det vi kan hoppas på , när det redan är 12 miljoner människor på flykt från ett krigshärjat , är att länderna ska ta sitt förnuft till fånga, att de ska kunna övertalas eller dras eller skjutsas på så att de begriper att de måste ta ansvar. har försökt med olika vägar, med stöd från EU och från en rad länder. Och vi fortsätter att vara både en samtalspartner och ett stöd till honom. Jag tycker att det vettigaste vi kan göra också är att lita på hans omdömen, kontakter och idéer för en väg framåt. Det inbegriper faktiskt att också mobilisera till en mer konstruktiv roll.