prot · H30928 · 2015-11-17 00:00:00 — Vad kan och lära de andra länderna, så att de också kan hjälpa till så att fler kan tas emot? 33 Statsminister (S): Det var inte uppe på agendan på det sättet. Det finns ingen konkret diskussion om att och ska lära andra. Däremot finns det en diskussion mellan och och även och – vi försöker knyta till oss flera som är like-minded – om behovet av att vi gör det här tillsammans i EU. I den diskussionen ingår hjälp, stöd och råd – om det behövs – för att det ska fungera. Att det gemensamma arbetet med Frontex måste fungera ännu bättre, som jag sa tidigare, ingår också. Och i det ingår att vi tillför vår expertis och våra personella resurser, EEAS och så vidare. Vi finns alltså med även i det stödarbetet, när det gäller hur man hanterar gränser men också flyktingmottagande på ett rättssäkert och humanitärt sätt med mera. Det finns säkert mer att göra på området. Men det fanns ingen sådan konkret diskussion på mötet. 34 (M): Något som vore bra att ta med sig är kanske ändå att det inte ska vara ett påtryckande genom att man säger: ni ska och ni bör. Det som behövs kanske är ett lärande i processerna. Vi ser att ändå försöker . Det handlar om länder där det absolut inte är någon tradition att ta emot. Jag tror att det är viktigt att vi som är stora och starka också är kloka och förstår var problemet ligger. Det är kanske inte hårda tag som gäller utan att vi ska hjälpa till för att de ska kunna ta sig an sitt uppdrag på ett bra sätt. 35 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte har en poäng i att det inte bara är att slå på stora trumman och säga exakt hur det ska vara. Det är helt rätt utgångspunkt. Till exempel har gett uttryck offentligt för att de vill göra någonting. De vill göra rätt. Och de tillhör de länder som har sagt att de inte vill bli utsatta för ett beslut från kommissionen om hur det ska vara. Därför uppmanade jag dem och andra att komma med ett förslag på hur ett omfördelningssystem som inte utgår från det skulle kunna fungera, på ett annat sätt. Då välkomnar jag det. Det finns en sådan pragmatisk diskussion också. Jag anser inte minst att det i diskussionen på mötet i fanns en större insikt om behovet av att vi ska klara detta. Det fanns en större vilja att anstränga sig lite till på olika håll och kanter. 36 (M): Jag vill ställa en fråga till statsministern med anledning av att jag har läst rapporter i åtskilliga tidningar om att , och skulle ha drivit en kampanj tillsammans vid toppmötet i om att riva upp Dublinförordningen. Det var inget som vi samrådde om med statsministern eller som jag har hört i andra sammanhang heller. Därför är jag intresserad av att ta del av vad statsministern har att säga om detta. 37 Statsminister (S): Nej, det har jag inte sagt, . Man ska inte alltid tro på det som står i medierna. Däremot har jag sagt att Dublinförordningen inte fungerar som det är . Det ser alla. Då tycker jag att det är högst legitimt att säga att vi skulle behöva något nytt. Men Dublinförordningen gäller tills något annat är på plats. Det är Dublinförordningen vi ska följa. Det har jag varit oerhört tydlig med också i de sammanhangen. Men för mig blir det fel att inte orka säga att vi skulle behöva fundera på något nytt nu när en EU-gemensam utmaning inte fungerar. 38 (M): Jag lyfte upp frågan eftersom jag reflekterade över att statsministern framförde fler saker i medierna som jag inte uppfattar att vi haft samråd om. Det kan kanske bero på att det är en turbulent värld nu; många förändringar sker. Men det är viktigt att det som statsministern driver vid de europeiska toppmötena har förankrats i och att vi har samrått om det. En annan fråga som jag vill lyfta upp är att jag har läst i medierna, även när det gäller detta, om att alldeles skulle ha yttrat en vilja eller intresse av att undersöka möjligheten att riva upp . Har statsministern i så fall hunnit reflektera över detta för räkning? 39 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi har också hört att någon skulle ha uttryckt det. Men på de ministerråd som har varit har det inte funnits någon formell uppgift från om att de vill göra det. Så nej, än så länge har vi inte uppfattat något sådant. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för den 3, 4 och justerades. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:131 Interpellation 2015/16:131 Det nya utanförskapet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef Interpellation 2015/16:139 Interpellation 2015/16:139 Finansministerns bristande kontroll över offentliga finanser av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:158 Interpellation 2015/16:158 EU:s yttre gränskontroll av (KD) Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2015) 610 till utrikesutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:JuU6 Domstolsdatalag 2015/16:JuU8 om återfall i brott 2015/16:JuU9 Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott – genomförande av det nya CBE-direktivet 2015/16:CU6 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin 2015/16:CU8 Ny instansordning för va-målen 2015/16:FiU7 Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet 2015/16:KU8 Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling 2015/16:SfU7 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet 2015/16:SfU8 Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas 2015/16:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2015/16:NU4 Statliga företag § 6 Svar på interpellation 2015/16:116 om skydd av vatten 40 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att även vattentäkter som är av stor betydelse för dricksvattenförsörjningen ska kunna klassas som riksintresse enligt . Jag vill inleda med att konstatera att dricksvattenfrågor har hög prioritet hos regeringen. Det är viktigt för . Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel. Skyddet av dricksvatten är därför grundläggande. pågår bland annat utredningen trygg dricksvattenförsörjning. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Syftet med utredningen är att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. I uppdraget ingår även frågan om just vattentäkternas skydd. Vidare pågår utredningen med mark och vatten – områden av riksintresse. I kommittédirektivet anges att utredaren ska göra en översyn av 3 kap. i och relevanta delar av 4 kap. i . Vidare anges att utredaren ska föreslå sådana åtgärder som ger ett system för hushållning med mark- och vattenområden, och särskilt områden av riksintresse, som är ändamålsenligt, anpassbart över tiden, fokuserat på väsentliga och aktuella behov. Systemet ska inte leda till onödiga inskränkningar i användningen av mark- och vattenområden eller för planeringen av hur dessa områden ska användas. Utredningen om riksintressen ska redovisa sitt slutbetänkande . Jag inväntar därför redovisningen av detta uppdrag. 41 (V): Tack för svaret, miljöminister och vice statsminister ! var jag nere vid , i som ligger strax utanför . Det är ett fantastiskt landskap, som alla som har varit där vet. Det är ett historiskt kulturlandskap med gamla betesmarker, skogar och jordbrukslandskap. Och allting sluttar ned mot vattenspegel och . Det finns en stor oro i bygden för vad som kommer att hända , med tanke på de gruvplaner som finns i . Oron gäller inte bara den lokala miljön utan också framtid. är en ganska ovanlig sjö på många sätt. Den är ovanligt djup. Det tar tills vattnet i sjön har bytts ut. Det innebär att föroreningar som drabbar finns kvar . är också en ren sjö med en unik reserv av dricksvatten som används av hundratusentals människor som bor runt sjön. är det inte omöjligt med tanke på klimatförändringar och annat att också skulle behöva hämta dricksvatten ur . I med minskande resurser med rent vatten i världen och i är detta någonting som vi ska vara väldigt rädda om. Det är ett australiskt prospekteringsbolag som arbetar med gruvplanerna som syftar till att ta fram sällsynta jordartsmetaller. Det är en väldigt liten del av det som finns i marken, men det innebär ett mycket stort ingrepp. Det planeras ett enormt dagbrott som gör att det blir stora avfallsmängder och dessutom enorma mängder kemikalier som används i anrikningsprocessen. När man ser vad som har hänt på andra håll med gruvdrift väcker det en oro för vad som skulle ske om olyckan är framme. Vad händer om avfallet eller kemikalierna på något sätt kommer ut i vattensystemet? Delar av det område som berörs av gruvdriften ligger i avrinningsområde. Därför är det relevant att fråga sig: Kan det här bli ett hot mot vatten? Många av dem som bor i området och även en hel del lokala politiker vill inte ha gruvan, vill inte chansa på det här sättet. De känner sig ganska maktlösa. De kan inte nå tillståndsprocessen och inte påverka den med politiska och demokratiska metoder. Den svenska lagstiftningen är sådan att gruvbolagen är väldigt starka. Möjligheterna för lokalboende att påverka den här typen av projekt är ofta ganska små. I praktiken blir det domstolarna som avgör om man får starta prospektering eller inte. Jag tycker att detta visar på en avgörande svaghet i den svenska minerallagstiftningen, framför allt när den ställs mot den svenska miljölagstiftningen. saknar inte skydd, utan den har ett skydd som Natura 2000-område. Men vi vet alla att när olika riksintressen ställs mot varandra är det ofta miljölagstiftningen som får stå tillbaka – naturligtvis inte alltid, men det är ofta på det sättet. Jag menar därför att lagstiftningen borde ändras så att miljön stärks när den ställs mot andra riksintressen som är fallet här. En möjlighet att göra det är att säga att färskvattnet är ett riksintresse. Då skulle det stå sig starkare när man gör bedömningen. Jag hade hoppats att i sitt svar skulle ha uttryckt en politisk vilja. Jag förstår att det pågår ett utredningsarbete, och det är väldigt bra. Men jag tror att både de som bor vid och gruvbolaget – jag är säker på att man på ett eller annat sätt tar del av den här debatten – är intresserade av att höra vad regeringen tycker. Ge dem nu en indikation på hur det kommer att bli! Jag skulle så gärna vilja att du, , i den här debatten ger denna indikation och säger: Ja, det är klart att vi ska skydda vatten bättre. Jag önskar också att i konkurrens med andra intressen – det må vara militären, gasbolag eller gruvbolag – skyddas på ett bättre sätt. Det är vad jag önskar få av dig i dina inlägg, att du som miljöminister, miljöpartist och regeringsföreträdare säger: Det är klart att vi kommer att stärka skyddet för . 42 (V): Tack, ministern, för svaret! Jag, liksom , tycker att det här är ett ganska defensivt svar. Jag efterlyser också en mycket starkare viljeinriktning i dessa frågor. Jag är östgöte och uppväxt i . Jag har bott där och känner många människor där. De hyser en väldigt stor oro för det som händer runt när det gäller både gruvbrytning och en del andra saker. Den oron måste tas på allvar. Därför efterlyser man kanske en politisk inriktning om vad som ska hända med . Som var inne på är områdena runt ett kulturlandskap, och det är viktigt att man bevarar det. som dricksvattentäkt är ju oerhört viktig, inte bara för dem som bor vid . Jag bor i , och alla delar av kommer säkert att vara beroende av som en dricksvattentäkt, och det kan även gälla . Här måste man vara skarp när man poängterar hur viktig miljön runt är och att den ska bevaras. När jag träffar mina väljare i , framför allt vid västra kanten mot och runt och , märker jag att det finns en oro. Det finns inga konkreta utfästelser om att detta tas på allvar. Bristen på utfästelser gör att människors oro är väldigt stor. Det har bildats ett nätverk som har forskat och tagit fram olika undersökningar som visar hur stora riskerna är för att gruvbrytningen ska påverka all miljö runt . En fråga som inte har varit så mycket på tapeten och som jag tror kommer att vara ganska viktig är Försvarsmaktens övningar i och runt . är ju en bas för flygverksamhet. Även om inte alla tänker på det kanske det är så i förlängningen att värdlandsavtalet med kommer att påverka övningarna så att övningarna utökas, och det påverkar miljön runt . Dessa övningar sker också i vattnet. Därför önskar jag att man mycket starkare poängterar vikten av att försvara miljö och som dricksvattentäkt. Det skulle också lugna människor i nätverket kring . Vad siktar vi egentligen mot? Värnar vi verkligen miljön kring och som dricksvattentäkt? Därför efterlyser jag också ett mycket tydligare svar på frågan: Vad är det som vi prioriterar? Värnar vi detta eller slirar vi på det? Jag skulle verkligen önska att ministern var mycket tydligare i sitt svar. 43 (V): Det här är en viktig debatt. Den speglar den konflikt som vi ser i många frågor, nämligen när miljön och tillgången till rent vatten står på den ena sidan och andra industriintressen och försvarets intressen står på den andra sidan. Alltför ofta är det miljö och färskvatten som drar det kortaste strået. Man får tillstånd för storskalig gruvutvinning eller för försvaret att utöka sina flygningar. Jag har respekt för att man som minister vill ha välunderbyggda resultat och därför utreder saker. Men jag tycker också att det är defensivt att bara hänvisa till utredningar. Detta är ingalunda några nya intressekonflikter, utan vi har sett dem alldeles för . tog tidigare upp att Försvarsmakten trycker på för att man vill mer än fördubbla sina flygningar över . Man vill också skjuta många fler skott som sedan hamnar på botten och smutsar ned vattnet. Bolaget har fått tillstånd för provborrning efter fossilgas i alunskiffer. Om den verksamheten skulle få utvecklas i full skala skulle det få helt förödande effekter för den kringliggande miljön och inte minst för som sjö och dricksvattentäkt. Jag tycker att tog upp ett bra exempel på vägen framöver, nämligen att vatten med stor betydelse för dricksvattenförsörjningen ska kunna klassas som riksintresse. Då skulle med största sannolikhet få ett mycket starkare skydd. Jag vill också fråga klimat- och miljöministern om regeringen har några planer på att se över lagstiftningen på det här området så att det inte fortsatt blir den olyckliga utgången att näringsintressena och Försvarsmakten kan köra över miljöintressena. Finns det några planer på att stärka skyddet för miljön och färskvatten mot storskalig exploatering? När det gäller Försvarsmaktens planer skulle jag också vilja veta om klimat- och miljöministern har tagit några direkta kontakter med försvarsministern. Ministrar kan ju mellan varandra lösa sådana här intressekonflikter. Det är inte bara vid som Försvarsmakten vill utöka sina flygningar. Det finns även andra intressekonflikter när man till exempel vill bygga vindkraftsparker och försvaret säger nej, eftersom man då inte kan flyga med sina flygplan. Då undrar man vad försvaret har för slags flygplan som inte ens kan navigera över vindkraftsparker. Jag skulle vara tacksam om jag fick svar på mina frågor. 44 (C): Jag tänkte komma lite till miljöministerns undsättning i den här frågan. Sans och balans! Ca 400 000 människor får sitt vatten från . De flesta svenskar får nog sitt vatten från olika sjöar. Här och var är siktdjupet . Vattenkvaliteten är hög, vilket är väldigt bra. Men det finns alltid hot. Jag motionerade tillsammans med andra centerpartister om vikten av att värna vatten och framhöll då att givetvis är av ett oskattbart nationellt värde. vatten är, liksom väldigt mycket annat vatten i vår värld, utsatt för förorening från olika källor, såsom industrier, bilar, flygplan, kommuners reningsverk och jord- och skogsbruk – verksamheter som behövs för att vi ska kunna överleva och få jobb och välfärd här i landet och i andra länder, men som kan föranleda miljöproblem. I har dumpning av ammunition och andra stridsmedel genomförts efter både första och . Det skjuts också under flygövningar med små mängder men dock bly och så vidare. Självfallet ska allt vatten i , även vatten, på bästa sätt skyddas och värnas mot de olika hot och utsläppskällor som förvisso finns i rikt mått. Därför har en sträng miljölagstiftning. Vi alla, inte minst , har drivit på för att den ska vara på plats. Myndigheter ska noga pröva ansökningar om till exempel gruvbrytning eller utökade skjutningar vid befintliga skjutfält. Prövningar av görs dock inte av regering, riksdag eller oroade människor i , , hur gärna man än skulle vilja ha det så, utan de görs av myndigheter i enlighet med vår lagstiftning. Sedan kan beslut överklagas, i sista hand till regeringen. Är det så att inte lagstiftningen fungerar kan regering och riksdag ändra den. Jag gläder mig åt att det pågår två utredningar som tittar på de här viktiga frågorna. Jag utgår då från att en mycket noggrann prövning nu sker av det som med flera tar upp. Och visst känner även jag oro över gruvplaner så nära . Det måste prövas väldigt noga. Men det finns även andra utsläppskällor som är ofrånkomliga och måste beaktas. E4 går väldigt nära med en mycket stark biltrafik som ger utsläpp. Det sker en intensiv flygtrafik på hög höjd över , och den ger också stora utsläpp. Vi pratar mest om försvarets flygplan, som kör över och så vidare, men vad gäller utsläpp tror jag att de regelbundna passagerarflygningarna ger en större effekt att beakta. Det är många båtar som färdas i sjön, och de ger utsläpp, liksom kommuner, jordbruk och så vidare. Där har det skett stora begränsningar. Arbetet pågår för att lyckas ännu bättre, och det tycker jag är bra. Ministern hänvisar till de mycket viktiga utredningar som pågår. Det är bra att de tillsätts och arbetar. Det förs en debatt om huruvida åkerjord borde klassas som riksintresse. Säkert kan även vatten diskuteras på det sättet. Det finns argument både för och emot. Därför behöver sådana här frågor genomlysas noga innan förändringar görs av vår redan stränga miljölagstiftning. Jag är östgöte. Jag stöder att vi har ett levande och livskraftigt med många människor, bra välstånd, jobb, näringsliv och företag. Jag vill att vi ska ha en bra miljö i hela och runt . Det är det vi ska jobba för, och det är med den helheten i åtanke man bör diskutera de delfrågor som tar upp. 45 (MP): Jag tackar miljöministern för svaret. Återigen har vi fått höra att regeringen betonar skyddet av vatten. Man säger att det finns motsatta intressen. Jag tycker faktiskt inte att det finns så mycket motsatta intressen egentligen. Vill man ha jobb? Då är det bara att titta på var framtidens jobb finns. Ekoturismen och besöksnäringen drar redan nu in mer exportintäkter än vad de flesta stora industrier gör. Skyddet av vatten uppnår man genom en ansvarsfull användning av resurser. Vi väntar på EU:s direktiv om cirkulär ekonomi, som snart kommer. Man kan återanvända saker. Vi har många avfallshögar och andra utvinnbara källor där halten sällsynta jordartsmetaller bara är marginellt lägre än i den planerade gruvan. Jag har därför lite svårt att förstå varför den här gruvan skulle vara ett riksintresse. Jag har svårt att förstå varför man skulle offra framtida jobb för gruvan. Jag har svårt att förstå att man kan tycka att fördelarna med att i onödan förstöra mark så nära vår största dricksvattentäkt skulle vara värda priset. Självklart måste regeringen invänta utredningen. Jag hoppas att utredningen tydligt kommer att visa värdet av att skydda vatten. Man kan titta på andra mål vi har för utvecklingen i , till exempel gällande innovation, fru talman. Dagbrott är en antik företeelse, kära vänner i . Sådana fanns redan för 5 . Det är inte där innovationerna och framtiden finns. Innovationerna och framtiden ligger i att återanvända material, sluta flödena och använda gamla slagghögar som i sig är värdefulla källor till råvaror. Det är där vi har innovationerna, jobben och framtiden. För min del sätter jag mig åter på bänken och inväntar tryggt utredningen och regeringens beslut om att det här är dåtiden. Framtiden ligger i de gröna jobben och den hållbara sysselsättningen. ska vara en källa till glädje, rekreation, njutning och liv, inte fällda bomber och gruvslagg. 46 (S): Före detta östgöte blir man väl aldrig? Som östgöte, som visserligen bott i väldigt länge, vill jag gå upp i debatten. Det är klart att det ska vara ordning och reda och att man ska vara rädd om vatten. Det är en av de största vattentäkterna i . Jag tror faktiskt inte att det är den största, , utan att är något större, då det är fler människor som får vatten från . Men vi kan gräla om det någon annan gång. Hur som helst behöver man naturligtvis skydda dricksvattentäkterna. Däremot har jag väldigt svårt att förstå argumentationen om att det skulle vara absolut nödvändigt att inte invänta de utredningar som görs. I den här kammaren och i det här huset brukar vi inte gå före utredningar, om det inte hänt något alldeles exceptionellt. Vi vill helt enkelt ta reda på alla fördelar och nackdelar innan vi går till beslut. Annars är det ingen idé att tillsätta en utredning. Dessutom är det, precis som sa alldeles , väldigt viktigt att vi har tilltro till de myndigheter som har att fatta de avgörande besluten om miljön. När det någonstans i vårt land händer någonting som gör att människor känner oro för sin miljö och närhet ska det inte vara så att en minister ska behöva uttala sig och ändra en lagstiftning eller något sådant. Jag vill inte riktigt ha ett sådant samhälle. Devisen ”land ska med lag styras” uttrycker det jag tycker är allra viktigast. Även om vatten är viktigt kan man inte bara säga: gör vi det här, för det tror vi skulle bli bäst. Jag vet inte om den här gruvetableringen över huvud taget kan bli av. Detta har hållit på ganska länge , och jag är inte så säker på att det kommer att bli någonting av det. Vad gäller försvaret har det diskuterats . Både den föregående regeringen och jag föreställer mig också denna regering har försökt att minska flygningarna över . Det finns en något stor överton i debatten. uttrycker det väldigt bra. Det finns andra hot som inte finns med. I debatten är det oftast en fråga som man fokuserar på, och sedan blir det bara den frågan som finns i luften. Det gör att det blir en väldigt konstig debatt och framför allt en väldigt snedvriden debatt. 47 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en livlig debatt! Det är inte alltid som man kommer till kammaren och det är flerhövdad publik här. Jag vet att det är många som lyssnar på andra sätt på debatten. ställde frågan till mig som minister om skyddet för dricksvatten. Här handlar frågan om . Den är en dricksvattentäkt för väldigt många människor. Den är kanske inte ännu den absolut största i , men den kan bli det. Det är en väldigt allvarlig fråga. Det är bra att känna att är så engagerad i frågan som den är. Jag vill upprepa och förtydliga vad jag sa, om det möjligen missades inledningsvis. lyssnar man på svaret och inte så mycket på inledningen. frågade om jag avser att ta initiativ till att vattentäkter som är av stor betydelse ska kunna klassas som riksintresse enligt . Ett sådant initiativ har regeringen redan tagit. Vi har tillsatt en utredning som ska titta på hur dricksvattenförsörjningen ska skyddas bättre. Den utredningen sitter just , och den sitter av en anledning. Den sitter med anledning av att vi behöver se över dricksvattenfrågorna. Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel. Det är dessutom ett vatten som påverkas av den aktivitet som sker både på land och i vatten.