prot · H20976 · 2015-03-20 00:00:00 — Vi är ett land som betraktas som en humanitär stormakt på många sätt. Vi är verkligen de som bidrar på alla möjliga sätt, inklusive med fredsbevarande trupp. Därför tycker vi att vi är redo och faktiskt förtjänar en plats och att vi har en uppgift att fylla på en plats i . Det finns mycket att säga om själva proceduren. Först och främst: tillbaka har de nordiska länderna, precis som sa, en formaliserad rotationsordning. Nästa gång är det som kandiderar, sedan är det och därefter . är redan en nordisk kandidat, och de andra länderna frågar ständigt: Hur kan vi backa upp och stötta er? Vi drar också erfarenheter av mindre lyckade försök att kandidera av några av de nordiska länderna. Dessutom beklagar vi att vi inom EU inte har kommit fram till – som den afrikanska unionen har gjort – en ordning där vi är överens om rotation på de här platserna, utan tyvärr konkurrerar vi mot i det här fallet två andra EU-länder. Det är vi de första att beklaga. Vi har verkligen aktivt drivit någon form av uppförandekod bland EU-länderna, men vi har inte lyckats få gehör för det. Vi har framfört detta och hoppas att det ska kunna bli så . Det kanske blir sådana lärdomar av detta. När vi pratar kolleger emellan säger vi också att vi samarbetar så mycket i allt annat, så det är synd att vi ska behöva konkurrera med varandra. Men det är inte på det sättet vi kan lägga upp det, utan vi kan bara stå för vår egen kandidatur och öppet redovisa de frågor som vi vill driva. Vad är det för dagordning vi har? Det saknas minsann inte utmaningar. Vi säger att det handlar om vårt engagemang inom utvecklingsfrågor, där vi har hög trovärdighet och en lång historia. Det handlar om klimat och jämställdhet. Det handlar om vikten av konfliktförebyggande och hur vi kopplar ihop säkerhet och utveckling, om klimatfrågan som ett säkerhetshot. Det handlar också om nedrustning, där vi redan har höjt den svenska profilen. Det handlar om fattigdomsbekämpning och att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Det är en mycket konkret dagordning som vi vill jobba med. Detta år är dessutom ett mycket viktigt år, där hela det globala, multilaterala samarbetet ställs på prov på många olika sätt och där vi måste hitta lösningar på globala problem. Regeringen har ökat sitt engagemang för FN, och det pågår ett arbete med att prioritera ännu tydligare i de här frågorna för vår FN-politik. Den diskussionen vill jag föra med kammarens ledamöter, för det är trots allt det viktigaste. Vi behöver alla länders röster, för så går det ju till. Det är en omröstning bland alla medlemmar i generalförsamlingen, och därför söker vi också alla länders röst. 61 (KD): Precis som utrikesministern betonar i sitt interpellationssvar och även i sitt anförande är stödet för säkerhetsrådskandidaturen brett här i . Jag tycker dock att det är viktigt att frågor ställs om själva kampanjen. Utrikestjänstens resurser är ju inte oändliga. Om satsningen på en plats i säkerhetsrådet blir ett alltför överordnat mål och om siktet på leder till ett tunnelseende måste vi diskutera klokskapen i detta. Något annat vore inte ansvarsfullt. Det var detta som var min poäng – inget annat trams i det. anser att behovet av ett starkt FN är stort. Det behövs ett världssamfund som kan ta ansvar, och just ansvar är något som säkerhetsrådet tyvärr inte visat prov på när det gäller exempelvis konflikten i eller när det gäller . Gång på gång används vetot för att stoppa centrala insatser. När nu ska övertyga land efter land att just vi förtjänar deras röster förutsätter jag ändå att det handlar om sakpolitiska argument, precis som utrikesministern just har redogjort för, men också att vi för en argumentation om varför vi behöver vara med och förändra FN och behöver mer handlingskraft. Därför vill jag be utrikesministern utveckla lite mer vilka reformer vi vill se och hur vi för in dem i kampanjen. 62 (S): Jag ska fatta mig kort, eftersom jag tycker att jag har sagt det som jag ville om att det ena inte behöver utesluta det andra. Bara för att man har fokus på och tycker att det är viktigt att driva på för att få en plats i , därför att det är en viktig arena för att kunna driva våra frågor och ha betydelse, betyder inte det att annat faller i glömska och att det strider mot våra intressen. Man kan också skåda bjälken i det egna ögat om man tänker på att den förra regeringens agerande i fråga om detta inte direkt har underlättat. Man annonserade, som utrikesministern sa, att skulle kandidera. Det var ungefär det man gjorde. Man annonserade, och sedan var det inte mycket till kampanj. är den här kampanjen i full gång. Vi önskar utrikesministern och UD lycka till i detta, och vi här i kommer att göra vad vi kan för att det ska gå vägen. 63 Utrikesminister (S): Jag uppskattar mycket att säger att ni också står bakom kandidaturen till säkerhetsrådet. Självklart måste vi arbeta seriöst med det. Alltid när man tar ordet kampanj i sin mun får man associationer till både det ena och det andra som inte alltid kanske känns seriöst. Men vi ska jobba seriöst därför att vi ska jobba med de frågor på dagordningen som vi vill driva. Jag kan nämna några av de frågor där vi kan vara en röst. Det handlar också om reformer av FN och FN:s sätt att arbeta. Vi vill ha ett mer öppet, transparent och effektivare säkerhetsråd. Vi vill jobba till exempel med frågan om sanktionspolitik. Där diskuteras i olika sammanhang hur man kan utforma FN:s sanktionspolitik så att den blir mer träffsäker och effektivare. Vi vill jobba med fredsbyggande. är just nu ordförande i den fredsbyggande kommissionen. Det ger oss en god plattform och goda kontakter med många länder. Vi vill också vara aktiva när det gäller FN:s fredsbevarande insatser på olika håll i världen. Hur ska dessa mandat utformas, och hur ska hela den frågan drivas? Vi vet av dyster erfarenhet vad som händer när ett eller ett par länder i säkerhetsrådet blockerar uppgörelser. Men vi vet också vad det kan betyda att det finns en viktig och stark röst i säkerhetsrådet som kan arbeta med andra, som inte har en dold agenda och som är van vid att vara brobyggare, som är i många fall. Vi har absolut inget tunnelseende. Vi arbetar aktivt med vårt EU-engagemang, precis som vi gör med FN-engagemanget. Jag tror att vi ska hålla fokus på sakfrågorna. Våra kontakter sker, tack och lov, i olika internationella forum och sammanhang där det är naturligt att också lyssna på medlemsländer. Detta kommer inte alltid att kräva att vi lovar att vi ska gå in och ge till exempel ekonomiskt stöd till ett land, utan det kan lika ofta handla om att vi lyssnar ordentligt, samarbetar och kanske hittar gemensamma projekt. Det har vi stor nytta av också i vår utrikes- och säkerhetspolitik. Vi har alltså full fart och fullt fokus. Men det innebär inte att vi på något sätt underminerar våra insatser i EU-sammanhang, utan det upptar det mesta av min tid i alla fall, och där har vi regelbundna möten för att redovisa hur vi arbetar i alla frågor på EU:s agenda. 64 (KD): Jag tackar utrikesministern för svaren. I slutet av min interpellation hade jag även med en fråga om vilka länder som vi bör söka stöd hos. Det var kanske en lite mer resonerande fråga, och jag hade inte tänkt mig att i bokstavsordning få reda på vilka länder det är. Vi ser till exempel den senaste tidens utveckling med först erkännandet av , vilket kanske skulle ha gett några naturliga röster. Men efter det som har hänt ser det inte lika självklart ut. erfarenheter från denna typ av kampanjer visar, precis som utrikesministern nämnde, att det inte alltid är rent spel. Det är lite handel kring tjänster och annat. Låt mig bara avslutningsvis betona att vi absolut är för en plats i säkerhetsrådet, men inte till vilket pris som helst. 65 Utrikesminister (S): Det är klart att det inte ska vara till vilket pris som helst, . Vi har en budget för detta som inte är överdriven. Det är en ganska blygsam budget för vad vi kan göra. I frågan om klimat anser vi att det är naturligt att samarbeta med små önationer. Detta har gett oss ett tillfälle att göra det och att få dessa kontakter på ett sätt som vi har lärt oss otroligt mycket av. De har också i hög grad uppskattat att vi lyssnar på dem. Det kanske kräver att vi är med på möten och att vi faktiskt visar att vi ser denna koppling mycket väl och att det berikar också vår politik på det området. Jag kommer förstås att fortsätta att engagera mig i länderna i och också i medlemsländer fullt ut. Jag är övertygad om att vi kommer att ha ett antal av dessa länders stöd för vår kandidatur. Vi måste vara seriösa och visa att vi är långsiktiga och tar detta på största allvar i samarbetet med alla dessa länder. Men mest viktigt för mig är att jag känner att jag har fullt stöd av när det gäller kandidaturen och att vi kan driva detta gemensamt och ha en gemensam svensk hållning som innebär att vi förhoppningsvis återigen ska kunna ta plats i . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellationerna 2014/15:277 och 290 om särskild löneskatt för äldre 66 Finansminister (S): har frågat mig varför regeringen vill höja skatten för de äldre som väljer att fortsätta arbeta och vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att öka drivkrafterna för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. har frågat mig vilka sakliga skäl som ligger bakom förslaget om en särskild löneskatt för äldre. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet. De stora skattesänkningar som den borgerliga regeringen genomfört i syfte att öka sysselsättningen och sänka arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter, som i flera fall visat sig vara ineffektiva. För att genomföra angelägna satsningar som syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs att vi höjer skatten. Det är missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de vill och kan arbeta. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Satsningar på högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorg kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre kvinnor behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. De ekonomiska drivkrafterna för att fortsätta att arbeta är dessutom starka till följd av pensionssystemets utformning och det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre. Utvärderingar visar att sänkningar av socialavgifterna, generellt sett, är ineffektiva som jobbskapande åtgärder. Det är svårt att se någon grund för och påstående att den föreslagna särskilda löneskatten för äldre är ett straff eller en straffskatt eftersom arbetande äldre även efter förslaget är mycket skattemässigt gynnade, både på arbetsgivarsidan och på inkomstskattesidan. 67 (M): Tack, finansministern för svaret. Den rödgröna regeringen aviserade flera skattehöjningar som tyvärr kommer att få negativa effekter på sysselsättningen. Det är en bedömning som inte bara jag gör, utan det gör också , , , och faktiskt regeringen själv. Några skattehöjningar aviserades före valet, men att höja löneskatten för personer – den så kallade silverskatten – hördes det inget om. kan vi läsa att det har fått många av 65-plussarna att gå i taket, kanske med all rätt. Genom att höja skatten på arbete riskerar man nu att bryta den positiva trenden med att allt fler äldre väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden, även efter det att 65-årsdagen är passerad. Andelen personer är nu historiskt hög. är 100 000 fler seniorer yrkesverksamma jämfört med . Särskilt stark har utvecklingen varit bland kvinnor. Ny statistik från visar att har EU:s snabbaste växande sysselsättningsgrad bland personer i åldersgruppen 65–. har sysselsättningsgraden ökat med , vilket är den största ökningen bland EU-länderna – en fantastisk utveckling som jag tror och hoppas att finansministern likt mig anser vara otroligt glädjande. Det är en utveckling som är nödvändig då vi blir allt fler som lever ett liv långt upp i åldrarna, eller som det sägs: har blivit . Jag delar finansministerns åsikt att det inte bara är ekonomiska incitament som gör att man vill stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Möjligheter till omställning och kompetensutveckling är också viktiga frågor. Därför har vi i Alliansen föreslagit flera åtgärder som gör detta möjligt högre upp i åldrarna. Alliansen föreslår också att rätten att kvarstå i anställning ska höjas till . Men faktum kvarstår dock att gynnsamma villkor, både för den anställde och för arbetsgivaren, har varit otroligt viktiga för den positiva trend som vi har haft i och med att allt fler väljer att jobba . I en artikel i ger finansministern utryck för folks syn på . I finns det en deprimerande ungdomsfixering som måste försvinna. Då blir det väldigt konstigt, och för mig märkligt, att finansministern lägger fram förslag som motverkar detta. Därför vill jag fråga finansministern: säger finansministern att er budget ska vara den mest jämställda budgeten, som ni lägger fram förslag som direkt motverkar den ökande sysselsättningsgraden bland kvinnor? 68 (M): Jag tackar finansministern för svaret. I min fråga påpekade jag att finansministern i en intervju i uttalade att fler behöver arbeta längre upp i åldrarna. I artikeln konstaterade finansministern att den demografiska utvecklingen gör att fler äldre ska försörjas, och då är det viktigt att fler arbetar längre. Alliansregeringen drog dessa slutsatser redan för . I takt med att människor lever är det för många naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen som för att man trivs på sin arbetsplats. Det är också ett bra tillfälle för en person med lång och gedigen erfarenhet att sprida sin kunskap till yngre kolleger. Detta underlättar generationsskiften på arbetsplatsen. Att fler är kvar på arbetsmarknaden bidrar dessutom till högre tillväxt och till att finansiera välfärden. Det ger också den som arbetar en högre pension. är det alltså 100 000 fler personer som arbetar. Totalt finns ungefär 230 000 personer som förvärvsarbetar i någon omfattning. rapporterar om en kraftig ökning av antalet äldre som startar företag. I genomsnitt startar fyra pensionärer eget företag. Att fler äldre arbetar och startar eget är resultatet av en medveten jobbpolitik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer , och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre har ökat drivkraften för äldre att jobba längre. Trots detta har finansminister lagt fram förslaget att den som vill anställa personer som har passerat , liksom den som driver eget efter , kommer att behöva betala en extra löneskatt. Förslaget gör det dyrare att anställa äldre som det blir mindre gynnsamt för egenföretagare att fortsätta att arbeta . Bara för de 230 000 äldre som förvärvsarbetar talar vi om en skattepålaga på ungefär 1 ½ miljard. Självklart kommer dessa höjda skatter att påverka omfattningen av äldres arbetskraftsdeltagande, precis som en sänkning av samma skatter bidrog till att det är 100 000 fler äldre som förvärvsarbetar. Den särskilda löneskatten för äldre riskerar sammantaget att motverka att fler äldre frivilligt arbetar längre. Risken är då att politikerna i stället tvingas att välja en annan väg, till exempel att genom lagstiftning höja pensionsåldern för alla. Det vore en olycklig utveckling eftersom vi vet att alla inte orkar arbeta ens fram till dagens pensionsålder. Det är betydligt bättre om den som vill och orkar frivilligt väljer att arbeta något eller några extra år, kanske på deltid. Det tjänar vi alla på genom högre tillväxt och därmed högre pensioner för alla. Alliansen föredrog att med morötter försöka att få fler äldre att arbeta längre, men ville inte tvinga någon till det. Men om morötterna för att arbeta längre avskaffas, då återstår förr eller senare bara piskan, nämligen att lagstifta om höjd pensionsålder. Jag vill därför fråga finansministern om hon avser att föreslå höjd pensionsålder för alla, om det skulle visa sig att hennes skattehöjningar medför att färre äldre förvärvsarbetar . 69 Finansminister (S): Det är viktigt att ha perspektiv på storleken på den skatteförändring som regeringen föreslog i höstens budgetproposition. Om man anställer en vanlig löntagare under som har i lön kostar det för arbetsgivaren att ha den personen anställd. Med den löneskatt som den borgerliga regeringen tog bort blev kostnaden för att anställa någon som var i stället . Med den förändring som vi nu föreslår blir denna kostnad . Det är fortfarande en rejäl rabatt på att ha någon som är anställd. Det är alltså fråga om i stället för . Det är fortfarande en rejäl rabatt för arbetsgivaren på att ha personer anställda som är . Däremot kan det diskuteras ute i samhället om det är en rimlig avvägning. Därutöver finns det förstärkta jobbskatteavdraget som gör att för en anställd pensionär, utöver det här incitamentet, utgör det förstärkta jobbskatteavdraget för arbetsgivare . Det är fantastiskt att äldre människor är med och deltar i större utsträckning på arbetsmarknaden. Den är en trend som vi har haft , och den ökar ju i takt med att de äldre blir allt friskare och piggare, alltså: är det nya . Och hoppas jag att 48 är det nya 28. När SCB gör undersökningar för att se vad som är anledningen till att människor går i pension, varför de slutar jobba, är det vanligaste svaret den egna hälsan eller en funktionsnedsättning. Det är den främsta anledningen till att människor går i pension. Då kanske det är bra att ge sig på just de anledningarna när man vill att fler ska kunna arbeta. Det handlar dels om att fler ska kunna jobba till , dels om att fler ska kunna jobba ännu längre, långt upp i åldrarna. Det tycker jag vore oerhört bra. När den egna hälsan eller en funktionsnedsättning är problemet tycker jag att det är viktigt att sätta in åtgärder just där. Här har regeringen en rad förslag. Vi har föreslagit förstärkta anslag till , ökat stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten, förstärkning av arbetslivsforskningen och särskilda medel för att säkra kompetensförsörjningen i företagshälsovården. I jobbar vi också med en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken. Regeringen bedriver ett aktivt arbete på det här området, och jag är övertygad om att det i förlängningen kommer att leda till att fler klarar av och orkar jobba längre och att färre kommer att känna sig tvungna att gå i pension på grund av den egna hälsan eller en funktionsnedsättning. 70 (M): Tack, finansministern, för svaret! Jag håller fortfarande med finansministern om att det inte bara är ekonomiska incitament som gör att människor är kvar längre på arbetsmarknaden. Därför tror också vi att omställningsmöjligheterna högre upp i åldrarna blir allt viktigare så att man kan ställa om genom att helt enkelt byta arbetsplats för att man vill vara kvar på arbetsmarknaden. Jag vill hänga kvar vid frågan om attityderna. Attityderna är otroligt viktiga. Därför är det förvånande att finansministerns kollega ger uttryck för äldre företagares inkompetens, detta dessutom efter ett besök i mitt hemlän , som anses ha några av de mest kompetenta företagarna i . Jag är inte helt övertygad om att finansministern delar min åsikt om vikten av attityderna till ålder, att det är en springande punkt. Enligt säger mellan av pensionärerna att de gärna hade arbetat längre om attityden till äldre varit mindre negativ. Enligt samma utredning har många arbetsgivare en skeptisk syn på äldre arbetskraft. Äldre som vill arbeta längre möts ofta av ointresserade arbetsgivare, oförstående kolleger och undrande kamrater. Det är därför inte svårt att förstå varför bemanningsföretag som erbjuder äldre arbetskraft vuxit som svampar ur jorden. Företag som Veteranpoolen, Femtiofemplus i och Seniorkraft erbjuder tjänster i form av hantverkshjälp, barnpassning, trädgårdsskötsel, snöskottning och ibland bara sällskap till stadens konditori. I dessa företag känner de äldre sig välkomna. De är efterfrågade och blir en del av en arbetsgemenskap som de gör en insats för kunden. Kunden är inte sällan långt kommen och kan på så sätt få hjälp med social samvaro till rimlig kostnad. Om kostnaden för dessa bolag ökar är det mycket troligt att den låga prissättningen inte går att behålla, och företagen kommer att få svårare att erbjuda pensionärer arbete. Med lägre kostnader för arbetskraft har vi bevisligen fått en oerhört positiv utveckling där 65-plussare på sina egna villkor stannat kvar på eller kommit tillbaka till arbetsmarknaden. Det gäller inte minst kvinnor. Bemanningsföretagen har sett stora utvecklingsmöjligheter och också sett att attityden till äldre arbetskraft långsamt förändrats. Därför vill jag fråga finansministern hur hon tror att attityden till äldre arbetskraft påverkas av en ökad kostnad för denna och vilka förslag finansministern har för att företag med äldre anställda ska kunna fortsätta att utvecklas positivt. 71 (M): Jag vänder mig lite grann mot finansministerns påstående att Alliansens politik med sänkning av skatterna skulle ha varit ineffektiv. Jag och finansministern har haft ett antal interpellationsdebatter om arbetsmarknadens utveckling kopplad till skattesänkningarna. Jag vill gärna säga att vi har fört en framgångsrik politik. Ineffektiv politik kan det knappast ha varit när vi ser att till exempel antalet äldre på arbetsmarknaden ökat med 100 000. Problemet är att också finansministerns övriga förslag motverkar att äldre stannar kvar på arbetsmarknaden. Vi har bland annat en RUT-sektor där många äldre arbetar, men regeringen vill försämra den. Om vi ser politiken som en helhet, med försämringar för företagandet och skattehöjningar på olika områden, kommer det sammantaget att slå hårdast mot de grupper som kanske är minst produktiva eller av olika skäl inte jobbar heltid utan deltid. Det är en negativ utveckling totalt sett. Därmed kommer jag tillbaka till min fråga om morot och piska. Jag fick inget svar på frågan om finansministern avser att lägga fram förslag om en tvingande höjning av pensionsåldern för alla på grund av att färre kanske jobbar frivilligt längre upp i åldrarna. Jag måste också fråga finansministern om hon verkligen tror att fler företag anställer äldre om kostnaderna ökar, oavsett om kostnaderna bara ökar lite, som finansministern påstår; också är ganska mycket pengar. Blir det fler som jobbar om man gör det dyrare att anställa? Det gäller arbetsgivaravgifterna både för ungdomar och för äldre. Om finansministern på allvar menar att arbetsgivaravgifterna inte spelar någon som helst roll, varför då inte höja arbetsgivaravgifterna fullt ut även för äldre? Varför ska det fortfarande finnas en skillnad i förhållande till dem , de under 65? Det finns många frågor till finansministern. Det här känns inte helt logiskt. Den viktigaste frågan är om det är morot eller piska som ska gälla för att äldre ska jobba längre. Från Alliansens sida föredrar vi morot. Vad föredrar finansministern? 72 Finansminister (S): Jag noterar att är väldigt nöjd med sysselsättningen i . Själv ser jag stora problem med läget på arbetsmarknaden och alla som är arbetslösa. Jag önskar att de fick jobb, inte minst alla som är långtidsarbetslösa. Men där har vi uppenbarligen olika syn. När säger att vi försämrar RUT-avdraget är det viktigt att påpeka att det handlar om att halvera taket. Hur många känner som använder RUT-avdraget hela vägen upp till taket? Det är nämligen en mycket liten andel som använder RUT-avdraget upp till taket. Jag fick också frågan om vi avser att lägga fram förslag om en tvingande höjning av pensionsåldern. vet mycket väl att pensionsfrågor är sådant som diskuteras och sköts i Pensionsarbetsgruppen där , och andra partier är med.