prot · H209119 · 2015-06-22 00:00:00 — Men det ligger , och jag vet att man ska forska i ett område i eller om det var . Det var i eller något sådant. Där ska man släppa ut sterila hanmyggor. Man ser nu att det behövs mer pengar, och man har ansökt om 5 miljoner. Det är mer än det ursprungliga anslaget på 3 miljoner. Det är ju så med myggen att det är olika. Vissa perioder och somrar kanske det kostar 20 miljoner, medan det kostar betydligt mindre under andra. Därför behöver man en stadig finansiering så att man kan samla i ladorna under de perioderna. För det är bråttom. Jag funderar över vad statsrådet tycker till exempel om hur barnen i det här området ska ha det, om man inte kan bekämpa mygg. Hur ska landsbygdsstödet användas – vad är det man ska prioritera bort som man använder inom andra områden som landsbygdsstödet är till för? Vad är det som kan undvaras i området för att bekämpa mygg? Det är intressanta frågor att fundera över. Hur ska vi kunna hantera medlen lokalt och regionalt och ändå ha samma förutsättningar som resten av ? 26 Klimat- och miljöminister (MP): Som jag sa i mitt tidigare inlägg ser jag väldigt allvarligt på problematiken med översvämningsmygg. Det är en stickmygga av en helt annan kaliber, inte minst i omfattning, som interpellanten har redogjort för. Därför är det en angelägen fråga, inte minst när det gäller att hitta långsiktiga lösningar. Där är vi inte . Det finns inga långsiktiga, heltäckande lösningar, utan vi behöver fortsätta att hantera det säsong för säsong. Precis som jag redogjorde för i svaret hanterar denna regering det på samma sätt som den förra regeringen, det vill säga vi ger godkännande i de delar där regeringens godkännande krävs för bekämpning med bekämpningsmedlet BTI. Vi har också gett och ger särskilda statliga pengar. Men det stämmer att vi har gjort en nedfasning från 4 till 3 miljoner i det anslaget, eftersom vi vill att det ska gå över till en regional hantering i och med att de regionala skillnaderna och framför allt den regionala kunskapen om detta står i fokus. Vi har från regeringen varit tydliga med att vi vill se mer analyser av olika åtgärder och bekämpningsscenarier, antingen ensamma eller som komplement. Det är viktigt för att bygga mer kunskap. Där delar jag vad jag tror är forskarnas syn på vad som är viktigt, det vill säga att man ger mer underlag för att ta fram mer kunskap . Det är bara på det sättet vi kan komma till rätta med detta. Att ha ett särskilt BTI-anslag i den statliga budgeten som något slags buffert – interpellanten föreslog 20 miljoner för att det alltid ska finnas pengar tillgängliga – är inte ett sedvanligt sätt att budgetera i den svenska statsbudgeten. Det är inget som den tidigare alliansregeringen har använt sig av, och det är inget som den nuvarande regeringen tänker använda sig av. Det blir en lösning där man säkerställer att godkännanden ges när så krävs men där det finns ett tryck från regeringen på att titta på kompletterande och mer långsiktiga åtgärder som man kan kombinera för att ta fram analyser så att vi vet mer och kan hantera detta bättre . För övrigt kan jag notera att området i Nedre inte bara är ett Natura 2000-område utan också en nationalpark. Jag är väldigt angelägen om att ett så naturskönt område är tillgängligt . Jag är medveten om att vi har problematiken med översvämningsmyggor under vissa perioder av året i den och även i . Regeringen tar detta på stort allvar och tar de beslut som krävs för att man ska kunna hantera detta på bästa sätt. Men att inte efterfråga mer kunskap och inte se att vi behöver en kombination av åtgärder, att de behöver analyseras bättre och att den kunskapen finns regionalt tror jag vore att skjuta sig själv i foten, utifrån ett förvaltningsperspektiv. Här är nog regeringen tydlig med att vi behöver fortsätta med kunskapsuppbyggandet för att också kunna hantera stickmyggsproblematiken. 27 (M): Statsrådet säger nu att vi inte är där än när det gäller att hitta andra bekämpningsmedel, men ändå drar man ned på medlen. Jag vet att den tidigare regeringen också hade funderingar, men de insåg hur verkligheten såg ut och drog inte ned några pengar. Det gör ni direkt. Man söker olika åtgärder, men säger forskningen att det inte finns några olika åtgärder. Om man inte vid forskningsinstitutionen vid , där FN håller på med sterila myggor, för det finns ju myggproblem överallt i världen, har hittat bättre lösningar, då tror jag inte att man klarar det regionalt. Man har besprutat det största området någonsin sedan vi startade i , . Det är den största bekämpningen . Det är så mycket regn. ser vi hur lågtrycken vandrar in. Men pengarna är slut. Jag hoppas att regeringen tar beslut om extra pengar , för det är nya lågtryck på rad. I en tidigare interpellationsdebatt med sa ministern att man ser att det inte biter. Då undrar jag: Vad är det som behövs för att man ska säga att det biter? Man har ju ett medel som har effekt bara i , och det är egentligen vitsen med det – att det inte kan vara skadligt. Det är betydligt mindre skadligt att använda BTI än exempelvis att använda kopparfärger på båtar, som man vet har långvariga effekter på djurlivet. Det har inte BTI, utan det påverkar stickmyggorna beroende på hur det ser ut med pH-värdet i deras tarm. Jag hoppas att regeringen verkligen menar allvar och slutar att tvinga fram lösningar från en lokal och regional myndighet som inte har kraft nog att åstadkomma det och låter pengar finnas där vi har ett bra alternativ. 28 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en debatt om ett inte minst mycket aktuellt ämne, även om stickmyggsproblematiken i Nedre och har en helt annan karaktär än den vanliga midsommarmyggen, som jag tror att en hel del har varit utsatta för under den ganska regniga helg som har varit. Jag är inte lika övertygad som interpellanten om att BTI är det enda sättet att bekämpa stickmyggsproblem på i i de här områdena och . Jag är intresserad av mer kunskap, och använder vi de metoder som vi kan använda just , och då är det BTI. Det har den här regeringen hanterat på precis samma sätt som tidigare regeringar. Jag är medveten om att i nu har ansökt om mer pengar. Det har kommit en skrivelse till regeringen . Vi avser att besvara det brevet skyndsamt. Vi kan ha olika syn på att binda sig vid särskilda vetenskapliga metoder. Jag tror som politiker att det är ett dåligt sätt. Jag tror att det är bättre att vara öppen och alltid efterfråga mer kunskap och också kompletterande analyser av vilka effekter tidigare åtgärder har fått, vad man kan lära av det och vilka slutsatser man kan dra för framtiden. Jag tror att det är viktigt i myggbekämpningsärenden precis som i andra ärenden. Vi ska utveckla miljölagstiftningen och också utveckla och ta bästa miljöbeslut framöver. Det är ju inte så att den kunskap man har alltid är den bästa för morgondagen. Vi har som regering ansvar för att efterfråga att kunskapsuppbyggnaden för morgondagen sker, liksom vi har att säkerställa att de regionala myndigheterna, våra länsstyrelser, har ordentliga anslag för att kunna hantera regional miljöpåverkan. Därför är jag glad att regeringen i vår budget framöver ger mer pengar till länsstyrelserna, så att de kan sköta sitt arbete. Det drog alliansregeringen ned på. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:686 om analysgrupper och framtidens välfärd 29 Statsrådet (S): Tack till interpellanten för frågan! har frågat mig hur arbetet går för de tre analysgrupper som har tillsatts och vilka politiska förslag som jag och analysgrupperna har kommit fram till. undrar vidare hur det arbetet kommer att påverka framtidens framtidsutmaningar och välfärden. Regeringens framtidsarbete handlar om att förstå de långsiktiga hoten och möjligheterna och formulera en genomtänkt politik som kan bidra till en hållbar utveckling. Vi lever i när stora och systemkritiska frågor kräver svar. Det rör sig om klimatet, miljön, jobben och inkomstfördelningen, demografin, välfärden, energiförsörjningen, globalt samarbete och mycket mer. Dessa utmaningar måste hanteras genom samordnade insatser från många olika politikområden . De tre analysgrupper som jag har tillsatt är Arbetet , Grön omställning och konkurrenskraft samt Global samverkan. Grupperna har fått breda uppdragsbeskrivningar, och inledningen av arbetet, som för övrigt sköts utan min inblandning, har gått ut på att ringa in områden av särskilt intresse för fortsatt analys samt planera arbetet. Analysgruppen Arbetet kommer bland annat att behandla frågor som rör arbetstillfällenas rörlighet, välfärdens finansiering, inkomstfördelning, dynamiska villkor för företagande och entreprenörskap samt arbetslivets kvalitet. Även frågor om konsekvenserna av ny teknik, global konkurrens och nya organisationsformer i näringslivet kommer att beröras. Gruppen Grön omställning och konkurrenskraft undersöker nödvändiga förändringar för genomförandet av ett hållbart samhälle som kan främja konkurrenskraft. Inriktningen är att ska placera sig i framkant av den gröna tillväxten internationellt. Exempel på frågor som gruppen behandlar är behov av investeringar, ekonomiska incitament, systemlösningar, forskning och utbildning samt stads- och landsbygdsutveckling. Utgångspunkten för analysgruppen Global samverkan är post-2015-processen och de nya mätbara, universellt tillämpliga hållbarhetsmålen – sustainable development goals, SDG, som de kallas. Gruppen utgår från dessa mål och kommer att analysera vad som krävs för ett effektivt och hållbart genomförande på några utvalda områden, såväl i som globalt. En fråga som gruppen behandlar är nära kopplad till SDG-målet om tillväxt och sysselsättning, nämligen visionen om en Global . Gruppen kommer utöver det att diskutera möjligheter och utmaningar för det multilaterala samarbetet samt globala cyberfrågor. Analysgrupperna har en kontinuerlig dialog och ett informationsutbyte med i övrigt för att se till att gruppernas arbete är relevant och inte dubblerar det arbete som redan utförs i . När det gäller fråga om hur arbetet kommer att påverka framtidens utmaningar och välfärd vill jag säga att det ligger i analysgruppernas uppdrag att kontinuerligt leverera promemorior och redovisa slutsatser, strategiska överväganden samt förslag till politiska åtgärder. De sammantagna förslagen kommer att redovisas för samtliga tre grupper. Därefter kommer de avlämnade förslagen att beredas och diskuteras inom ansvariga departement och inte minst mellan ansvariga departement. Jag tror att många av de frågor som vi diskuterar skulle kunna få en god uppslutning i när det är dags, och jag ser fram emot fortsatt dialog med när analysgrupperna har kommit lite längre i sitt arbete, vilket betyder , med ett slutresultat mars, som jag sa. 30 (M): Jag vill börja med att tacka framtidsminister för svaret och för att hon är här och debatterar denna fråga. Många frågor kvarstår dock obesvarade, och den kanske främsta frågan är: Vad är framtidsministerns egna analyser av utmaningar och lösningar på ? aviserade framtidsministern att hon skulle inrätta tre analysgrupper med uppgift att utveckla regeringens politik. Uppgiften som ministern har fått är att hitta lösningar på de framtidsutmaningar som vi står inför. Där ska lösningar för grön omställning, arbetet och arbetsmarknaden men också hur vi kan samverka i en globaliserad värld ingå. I detta arbete har ministern också upprättat ett så kallat framtidskansli. Mina frågor till statsrådet var därför följande: Hur går arbetet för dessa analysgrupper, och vilka politiska förslag har statsrådet och analysgrupperna kommit fram till? Och hur kommer detta arbete att påverka framtidens välfärd och framtidsutmaningarna? Jag måste tyvärr säga att svaret är något av en besvikelse. Jag hade hoppats att statsrådet skulle kunna komma hit till och ge några besked, eller i alla fall någon form av inriktning. Svaret är dessutom oroande. Det verkar som att framtidsministern helt har delegerat bort stora delar av ansvaret för detta arbete. Ministern nämnde också tidigare att varje grupp arbetar självständigt och i frihet. Med all respekt för de personer som har en bred kompetens och erfarenhet och som är utvalda att sitta i dessa arbetsgrupper, men vad är framtidsministerns roll i detta arbete? Jag hoppas att svaret inte är att det endast är att samordna möten. Jag hoppas att framtidsministern, som är ansvarig för dessa frågor i regeringen, har egna tankar, funderingar och en hel del idéer om hur vi ska möta framtidsutmaningar. Vi lever allt längre, och vi blir allt friskare. Vi har dessutom en allt äldre befolkning, och färre ska försörja allt fler. Vilka utmaningar ser statsrådet när det gäller vår gemensamma välfärd? Och hur tycker du, , att framtidens välfärd ska finansieras? I en radiointervju med Nordegren & Epstein i P1, som du, , gjorde efter att du utsågs, svarade du att din första uppgift var att jobba för grön omställning. Då är min fråga: Hur går detta arbete med grön omställning, och vilka konkreta förslag har ni kommit fram till? Jag är glad att framtidsministern är här i , och jag ser mycket fram emot att få höra hennes personliga syn och reflektioner på utmaningar och problem och förslag till prioriterade åtgärder på medellång och . 31 Statsrådet (S): Jag tackar för intresse för frågorna. Det gläder mig. Vi behöver vara många som engagerar oss för det långsiktiga perspektivet. Det gäller inte bara i den nuvarande regeringens arbete, utan det gäller nog alla tidigare regeringar. Jag har varit engagerad inom detta område – . jobbade jag i Statsrådsberedningen med framtidsfrågor. Det har alltid varit ett problem att få in och få utrymme för det långa perspektivet i regeringsarbetet och inte minst i arbete. Vi behöver vara många som trycker på. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner och möjligheter att få redovisa vad vi kommer fram till i vårt arbete. Det är inte mer än drygt sedan vi tillträdde. Jag gjorde en snabb insats med att etablera den organisation som vi nu har med tre oberoende analysgrupper, som består av personer med stor kompetens från olika områden – näringslivet, akademin, organisationer och så vidare – för att samla den bästa kompetensen för att kunna besvara frågor på dessa mycket stora och breda områden som varje grupp har fått. Grupperna kom igång med sitt arbete . De är i full färd med att bedriva ett analysarbete. Jag vill inte föregripa deras arbete genom att säga vad jag anser att de ska komma fram till. Jag har naturligtvis många tankar på detta område om vad som är de stora problemen och vad man skulle kunna göra. Men grupperna har fått ett uppdrag att jobba självständigt och fritt. De kommer att göra det. Vi ska inte styra dem och bestämma vad de ska komma fram till. Men jag har naturligtvis en dialog med dem. Jag har tillsatt ett framtidskansli som ska serva dessa grupper med analysarbete, administration och allt det utåtriktade arbete som vi ska bedriva. har vi till exempel två möten i gruppen Arbetet . Det ena mötet är en diskussion med företrädare från näringslivet, och det andra mötet är en diskussion med arbetsmarknadens parter. I takt med att det börjar komma fram resultat hoppas jag få tillfälle att redovisa det här i kammaren och i andra former och också för ledamöter. När det gäller frågan om hur det går kan jag svara att det går väldigt bra och att jag ser ett oerhört stort behov av det arbete vi gör. Jag ser att vi kommer att komma fram med intressanta, och ibland kanske kontroversiella, förslag som kanske inte alla gånger kommer att älskas av alla som är berörda av förslagen men som är nödvändiga att diskutera för att vi ska kunna formulera en bra politik som en majoritet av ledamöterna i ska kunna ställa sig bakom. När det gäller den fråga som särskilt lyfte fram om välfärden och dess finansiering står vi inför ett stort problem som har att göra med att vi äldre blir allt fler och att allt färre kommer att vara tvungna att försörja till exempel det stora antalet personer . Tack vare invandringen kommer vi kanske att kunna hantera denna fråga lite lättare genom att vi har förutsättningar att få en bättre balans mellan arbetande och försörjda. Men det kräver naturligtvis att vi också lyckas med integrationspolitiken mycket bättre än vad vi har gjort. Det är bara ett exempel på ett sådant område som är prioriterat. 32 (M): Det gläder mig att framtidsministern länge har haft ett engagemang i dessa framtidsfrågor. Jag personligen har inte lika lång erfarenhet, men jag har kanske ett desto större intresse för min egen framtid men också för andra i min generation när det gäller dessa frågor. Jag förstår och hör vad framtidsministern säger. Jag förstår att arbetsgrupperna jobbar. De jobbar dessutom, som ministern uttryckte det, självständigt och i frihet. Men jag är fortsatt intresserad av att veta vad framtidsministerns egna spaningar är. Jag förstår att man inte kan föregripa arbetet helt. Men det vore intressant att få höra ministerns syn på denna typ av frågor. Ministern har haft sitt uppdrag i över . måste, utöver att dessa arbetsgrupper har tillsatts, en hel del ha hunnit göras, stöpas och blötas. Jag tycker att det skulle vara intressant att höra framtidsministerns analyser på dessa områden. Vi ser bland annat att sjukskrivningstalen ökar. Vi har en åldrande befolkning, som du själv också nämnde, och allt färre ska försörja fler. Vi ser också en hel del integrationsutmaningar i samhället. Vi ser också digitaliseringen i samhället som påverkar inte minst jobben . Det finns alltså en hel del att bita i. Jag skulle därför gärna vilja höra ministerns reflektioner på dessa områden. Med anledning av att statsrådet i och med detta framtidsarbete har tillsatt ett så kallat framtidskansli har jag några ytterligare frågor. Hur är dessa arbetsgrupper tillsatta, och vilket mandat har de? Du nämnde någonting om att de skulle komma med en slutleverans . Vilka ingår i detta framtidskansli? Är de tillsatta av regeringen eller av Socialdemokraterna? Du nämnde också att syftet var att dra upp riktlinjerna. Vilka riktlinjer har ni kommit fram till? Jag undrar också: Vad skiljer arbetsgruppernas arbete från universitetens forskningsenheter där man forskar just på framtidens utmaningar? Statsrådet nämnde också när det gäller arbetsgrupperna att politiken måste förändras av egen kraft. Vad avser statsrådet med detta uttalande? När statsrådet säger att arbetsgrupperna ska arbeta självständigt undrar jag: Vad är då statsrådets roll i detta arbete? 33 Statsrådet (S): Det var många frågor, men jag börjar med den sista frågan. Min roll är naturligtvis att sätta igång, följa och organisera arbetet, definiera uppdragen och se till att det håller hög kvalitet och fungerar väl. Det var i det syftet som framtidskansliet tillsattes utan några som helst sneglingar på politiska sympatier eller tillhörigheter. Det gäller både kansliet och grupperna. Jag har inte haft partitillhörighet i åtanke när jag har tillsatt grupperna och kansliet. Jag vet inte vilken partitillhörighet som de flesta av dem har. Det har inte intresserat mig, utan det är den professionella kompetensen, erfarenheterna och bredden som har haft betydelse. Grupperna har fått väldigt breda uppdrag. Det betyder att de inte kommer att hinna besvara alla frågor . Det är deras sak att diskutera vad som är mest prioriterat och vad de framför allt vill lyfta fram och formulera förslag om. Det är just detta som är det speciella med det här arbetet. Det har bedrivits framtidsarbete och gjorts analyser i tidigare regeringars regi, inte minst hade den förra regeringen en framtidskommission och ett globaliseringsråd. Skillnaden mellan deras och vårt arbete är väldigt stor. Vi är stenhårt inriktade på att försöka besvara hur-frågan. Hur löser man problemen? Hur finansierar man framtidens välfärd? Hur ser man till att det skapas tillräckligt många jobb, trots att automatisering och digitalisering riskerar att ta bort mer än hälften av alla de arbetstillfällen som finns i samhället? Hur skapar man balans mellan efterfrågan på arbete och människors behov och vilja att bidra till sin egen försörjning och till samhället? Hur ska de systemen se ut? Hur ska de ekonomiska incitamenten vara utformade så att man faktiskt uppnår detta? Det handlar alltså om hur-frågan. Det är inte akademiska analyser, inte akademisk forskning och inte analysbeskrivning av problemen. I framtidskommissionen och globaliseringsrådet beskrev man problemen, men man fick inte besvara frågan. Det ville framtidskommissionen göra, den ville gå vidare och svara på frågan hur problemen ska lösas. Här börjar vi. Vi börjar med huvudfrågan. Vi utgår ifrån att all den kunskap som är insamlad finns på universiteten, inom instituten, utomlands och i – problemen är ju gemensamma över hela världen. Men det behövs ett fokuserat tänkande kring hur denna kunskap kan användas och hur man löser problemen. Hur ser vi till att vi får ett koldioxidfritt, neutralt samhälle med koldioxidfri produktion och konsumtion i till 2050, som den här kammaren har beslutat att vi ska vara inriktade på. Hur ser vi till att få ett transportsystem med fossiloberoende fordonsflotta till 2030? Hur går det till? Det är alltså en stor skillnad jämfört med vad man sysslar med på universiteten och vad tidigare regeringar har gjort inom liknande initiativ. 34 (M): Jag vill bara understryka att jag tycker att det är väldigt bra att ha en framtidsspaning och dessa analysgrupper. Det är inte det som jag vänder mig emot. Jag vet mycket väl att den tidigare alliansregeringen arbetade med den så kallade framtidskommissionen, men där hade politiken en tydlig roll. Den tidigare statsministern, , var ordförande där och ledde detta arbete. Därav min fråga. Jag är intresserad av vad arbetet leder till, vilka visionerna är och vilken inriktning det ska ha. Jag är såklart också intresserad nu när ministern har en roll och ett uppdrag som framtidsminister. Det borde finnas en viss form av politisk inriktning i arbetet. Detta vill jag säga med all respekt för personerna som ingår i arbetsgrupperna. Jag vill försöka att vara konkret. Vi var inne på välfärd, och det var också en av mina huvudfrågor. Vi blir allt äldre och friskare, och många vill därför också jobba längre. Att fortsätta att vara med och bidra, tjäna lite extra pengar eller att man helt enkelt trivs med sitt jobb är viktiga faktorer att ta till vara. Att fortsätta att arbeta kan förbättra livskvaliteten för många, det vet vi. Som vi också tidigare nämnde blir befolkningen dessutom allt äldre, och färre ska försörja allt fler. Ett längre arbetsliv behövs därför för att vi ska kunna finansiera välfärden . Men för att äldre ska kunna stanna kvar på arbetsmarknaden måste det även finnas arbetsgivare som är villiga att anställa äldre. Samhället måste också se äldre människors kompetens. Min fråga till statsrådet är: Vad tycker du om regeringens förslag om att höja kostnaderna för att anställa äldre? 35 Statsrådet (S): Det viktiga i min roll är naturligtvis vad som händer när förslagen börjar lämnas in. Vi har ingen glädje av aldrig så intressanta, spännande intellektuella analyser och förslag om de inte också kan förverkligas och påverka politiken. Det är den stora utmaningen. Det gäller alltså steget från intressanta förslag till faktisk politik – förslag som hamnar här i kammaren och kan fattas beslut om och därmed påverkar verkligheten. Det är min viktigaste roll. Jag är tacksam för att du tog upp frågan om vad min roll innebär. Det är övergången från idéer och förslag till politik som kommer att vara den svåra processen. Detta kommer jag gradvis att urskilja i diskussionerna. Tillsammans med den övriga regeringen och statsministern har vi kommit överens om att en mindre krets statsråd utgör huvudsakliga mottagare av förslag och diskussion. Förslagen ska sedan bearbetas och gå vidare in i ordinarie arbetsformer.