prot · H20967 · 2015-03-05 00:00:00 — Alliansregeringen har också stärkt skyddet mot diskriminering bland annat genom att diskrimineringslagen omfattar fler diskrimineringsgrunder och samhällsområden . Målet är att ska vara ett samhälle fritt från diskriminering. Vi vill därför poängtera att ska fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. Som avslutning, herr talman, vill jag bara säga: Jag har två barn, en son och en dotter. Att de skulle växa upp i ett samhälle där de inte ges samma förutsättningar är för mig helt oacceptabelt. 120 (S) replik: Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag ska ställa några konkreta frågor. Vad anser och att man ska göra för att minska löneskillnaderna? Hur ska man jobba för att fler kvinnor ska få rätt till heltid? Och hur ska man se till att föräldrar delar mer lika på föräldraförsäkringen? Det är tre viktiga frågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Som jag tidigare sa får kvinnor av mäns löner. Med nuvarande takt, som räknades ut , tar det innan detta jämnas ut. Det innebär att dagens nyfödda flickor inte kommer att få jämställda löner och antagligen inte heller jämställda arbetsvillkor. Då måste man ha en politik för att vilja förändra. Alliansregeringen har styrt , och fortfarande går det så sakta. Vi gjorde många saker som vi vet kommer att ge resultat. Att bara tillsätta utredningar och producera rapporter ger inte resultat. Det visar fakta som vi redan kände till. Det är bra att ha fakta, men man måste gå från ord till handling. Jag ser fram emot att få höra vad avser att göra. 121 (M) replik: Detta är ett nytt område för mig. Det innebär inte att jag tycker att det är oviktigt. Jag tycker att det är mycket viktigt, precis som jag nämnde. Jag har inte alla svar som du vill ha av mig, . Men ett svar ska jag ge dig som gäller något som jag har bekymrat mig mycket över, och det gäller just löner. Varför har kvinnor lägre löner än män? Enligt tjänar kvinnor av det som män tjänar. Den exakta siffran – om det är eller – är inte det viktiga. Det viktiga är att det är en skillnad och att kvinnor tjänar mindre än män. Jag tycker inte att det är acceptabelt. Utifrån detta perspektiv ställer jag frågan: Varför ska min dotter få lägre lön än min son? Det är inte okej. Den ordning som vi har i är att detta ska lösas av arbetsmarknadens parter. Då har jag en fråga till dig som tidigare facklig representant. Varför har ni inte drivit dessa frågor gentemot arbetsgivarna? har lönegapet minskat med . Det är en bit på vägen, men det är långt ifrån nog. Men vad har ni gjort på området för att minska lönegapet? 122 (S) replik: Som tidigare facklig företrädare har jag kämpat stenhårt, vill jag lova, för att kvinnor ska få samma möjligheter både när det gäller rätt till heltid och rätt till lika lön för likvärdigt arbete som män. Men är jag riksdagsledamot och står för det. Vi socialdemokrater vill att heltid ska vara en norm på hela arbetsmarknaden eftersom vi ser att en av anledningarna till att kvinnor diskrimineras och att inkomsterna blir sämre är att de inte får heltid. Det som du, , tog upp här tidigare om att kvinnors löner kan räknas av männens beror på att man räknar upp kvinnors löner till heltidslöner. Men om man ser till den faktiska inkomsten är kvinnors löner av männens. Det beror inte på att kvinnor väljer deltid, utan det beror på att kvinnor erbjuds deltid. När kvinnor har ett val blir det ofta heltid om de har en arbetsmiljö som faktiskt fungerar. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi vill också att löneskillnaderna ska minska. Ett verktyg som är mycket bra, vilket de fackliga organisationerna vittnar om, är lönekartläggningar och även i mindre företag. När det gäller de otrygga anställningarna har man kanske bytt arbetsgivare . Då syns inte den orättvisa lönebilden. Det är när man blir förälder som de stora skillnaderna uppstår. Man kan vilja att ens son och dotter ska ha samma möjligheter. Men det kommer de inte att ha. Vill man förändra måste man se till att rösta rätt här i riksdag. 123 (M) replik: Jag håller inte riktigt med. Även om jag är ny i detta sammanhang kan jag konstatera att när den här debatten var , 2014, stod du, , här och ställde frågor till från om vilken politik regeringen hade. Under de drygt som jag har suttit i arbetsmarknadsutskottet har det inte kommit ett enda förslag från regeringen. Var finns den politiken? Jag kan tycka att det är lite förvånande att ni , då Alliansen har suttit vid makten, har frågat: Var är politiken? Var är förslagen? Var är idéerna? Jag har inte sett några förslag eller idéer från er. Därför känner jag att det är väldigt mycket prat och väldigt lite verkstad. Om lönerna är en facklig fråga, varför har ni då inte drivit detta hårdare? Jag skulle vilja säga: Upp på barrikaderna och driv dessa frågor och se till att det blir lika lön oavsett om du är man eller kvinna! Jag tycker att det borde vara en självklarhet. 124 (MP): Det känns som om hela den här dagen har gått i jämställdhetens tecken, från den debatt som vi hade och som handlade om en av de absolut viktigaste reformerna för jämställdhet, nämligen förskolan, till frågestunden då formligen bombarderades av frågor om just jämställdhet, alltifrån det som är nära familjen till det internationella ansvar som har. Det gläder mig verkligen. har världens första feministiska regering. Det förpliktar verkligen. Jag ser fram emot att regeringen fortsätter att granskas och sätts under lupp, så att vi är noga med att det inte bara är några förslag utan faktiskt helheten som kommer att leda till jämställdhet. Jag tänker att skillnaden mellan en feministisk regering och en regering som bara pratar om jämställdhet kan jämföras lite grann med hur många av oss hanterar nyårslöften. Vi lovar dyrt och heligt att träna mer för att bli sundare och komma i form. Och vi går till gymmet och kör vårt träningspass. Men när vi kommer hem sätter vi oss i soffan, dukar fram den extra semlan och kanske lite jordnötter och chips och ett glas läsk. När det gäller jämställdheten kan den där semlan och läsken jämföras med ett vårdnadsbidrag och ett jobbskatteavdrag, ett andra jobbskatteavdrag, ett tredje jobbskatteavdrag, ett fjärde jobbskatteavdrag och ett femte jobbskatteavdrag. Men tack och lov bytte vi regering innan det blev ett sjätte, sjunde och femtonde jobbskatteavdrag. Att jag jämför med just jobbskatteavdragen är därför att jobbskatteavdragen är det som mest har bidragit till att öka de totala inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor i . Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi talade tidigare om det allvarliga i att har tappat i rankning jämfört med andra länder. Men det allvarligaste är trots allt att har tappat jämfört med sig självt. har backat i stället för att gå framåt, och detta trots att man faktiskt har genomfört en hel del åtgärder som är bra. Bland annat från redogjorde för dem. Tänk var vi hade hamnat om vi inte också hade ätit de där semlorna! Något som gläder mig är alla de konkreta förslag som har diskuterats och som även presenterades av i regeringsförklaringen. Det pratas, och det lovas. Det kommer att genomföras åtgärder som adresserar de strukturella skillnaderna i lön mellan kvinnodominerade yrkeskårer och mansdominerade yrkeskårer. Det blir lönekartläggningar som riktar in sig på löneskillnaderna mellan lika eller likvärdiga yrken och personer. Det kommer också att vidtas åtgärder som adresserar till exempel skillnaden i andel män och kvinnor som arbetar. Den allra viktigaste åtgärden är den tredje reserverade månaden i föräldraförsäkringen. Den ser ut att ha stöd i kammaren, och jag hoppas verkligen att ser att ett steg framåt i alla fall är bättre än att stå still. Jag sitter i justitieutskottet, där vi i går debatterade våldsbrott och brottsoffer. Även här gör regeringen många satsningar. Att vilja ge ytterligare 100 miljoner till kvinnojourerna visar, även om det tyvärr röstades ned, på en ökad ambition för att skydda dem vi inte klarade av att skydda från våld. Det handlar om dem som redan har blivit utsatta. Vi pratar om 17 000 kvinnor som har blivit utsatta för våld av en person som är bekant till dem, herr talman – 17 000. Av dessa finns 17 inte längre hos oss. Regeringen har också aviserat och gett ytterligare direktiv till . Man har varit tydlig med att ett nej ska vara ett nej i det här landet. Vi ska införa en samtyckeslag. Det ska inte längre finnas någon tvekan om att ett nej är ett nej. Jag får be om ursäkt, för jag tror att jag kommer att dra över min aviserade talartid. Jag ska dock inte gå in på alla de åtgärder i jämställdhetspolitiken som den feministiska regeringen avser att vidta – många har redan nämnts tidigare – utan vill i stället ägna lite tid åt den andra delen av dagens debatt, nämligen antidiskriminering. vill skapa ett mänskligt, välkomnande där alla kan delta på sina egna villkor. Vår övertygelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden och genom ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkligande. Det är vår gemensamma framtid som förenar oss. Precis som med och deras American dream handlar det om vår gemensamma framtid snarare än hudfärg, etnicitet eller religion. Vi behöver varandra. Alla behövs om vi ska bygga de hållbara, mänskliga och gröna samhällen vi vill se. Vi vill undanröja de hinder som finns för att alla ska kunna vara med på lika villkor i bygget av vår gemensamma framtid. Vi värnar rätten att vara stolt över alla identiteter och kulturer, även om de är olika, och vi är väldigt positiva till att den här regeringen tar diskrimineringsfrågorna på allvar. Redan i regeringsförklaringen påpekade statsministern att antisemitism, antiziganism, islamofobi och afrofobi inte ska ha någon plats i . Samtalet kring demokratins principer och alla människors lika värde måste pågå ständigt. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering ska stärka och stå upp för nationella minoriteters rättigheter, och grund- och gymnasieskolor ska i sitt värdegrundsarbete motverka rasism. Ett nationellt och resurscentrum för forskning om rasism ska inrättas, och regeringen kommer att sprida de lyckade modeller som finns för att minska rekryteringen av människor till rasistiska organisationer. En annan insats som är viktig är att se till att reglerna anpassas även till andra familjer än kärnfamiljen. Det, mina vänner, är att anpassa familjepolitiken efter verkligheten. har kommit långt, och regeringen vill gå ännu längre. Det allra första steget när vi pratar om antidiskriminering är att se till att vi lagfäster rätten att inte bli diskriminerad. Här har vi faktiskt misslyckats. röstade de borgerliga partierna ihop med för att diskriminering av personer med funktionsnedsättning ska bli regel snarare än undantag. Trots att man lovade att otillgänglighet skulle klassas som diskriminering ledde undantaget för företag med mindre än tio anställda i realiteten till att av till exempel hotell‑, restaurang- och kaféverksamhet inte behöver anpassas – även om det skulle vara enkelt och billigt. Samma sak gäller av kultursektorn. Det betyder att undantaget är regel. Det behöver vi ändra på, och det har aviserats i regeringsförklaringen. Bara talade även kultur- och demokratiministern om att sätta igång arbetet för att se till att tillgänglighet ska klassas som diskriminering och att alla människors rätt att inte bli diskriminerade faktiskt ska återspeglas i lag. Först när lagen är på plats kan vi prata om att det är dags att göra verkstad, . är det nämligen inte så. Jag ber återigen om ursäkt för att jag missbedömt tidsåtgången. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. 125 (V): Vi jobbar inte med sjalen – vi jobbar med hjärtat. Så sa Sagal Barre, som läser till undersköterska och själv bär slöja, i går när hon fick höra att 16 av 20 kommuner i undersökning kan tänka sig att ställa upp på olaglig diskriminering av kvinnor med slöja om vårdtagaren så önskar. Detta är allvarligt, och det ger en bild av hur den etniska diskrimineringen ser ut och fungerar i dagens . Det ger en bild av hur det ser ut när på grund av sitt efternamn har dubbelt så stor sannolikhet som att kallas till jobbintervju. Det ger en bild av hur det ser ut när en kvinna i romsk klädsel inte kan hyra en bil på Statoil. Vi är drygt 9 ½ miljon svenskar i . Vi är födda i , , och . Vi talar olika språk och har olika tro. Några av oss har levt här i generationer, och andra kom . Vi delar inte alltid historia, men vi delar framtiden. Tillsammans är det vi som är . Insikten om att det är så ser ut verkar dock inte ha slagit igenom. Bristande politik för nyanlända gör att många som kommer nya till hamnar längst ned på samhällsstegen, och med dagens klassklyftor innebär det dålig ekonomi och liten makt över det egna livet. Klassamhället gör också att det är en position som i stor utsträckning går i arv. De ekonomiska klyftorna skapar avstånd och göder rasismen. , herr talman, bidrar rasism och diskriminering till att cementera uppdelningen av människor. De av oss som har mörk hud eller ett namn som klingar utländskt löper större risk att hamna på de mest slitsamma och sämst betalda jobben eller i arbetslöshet. Klassamhället skiktas efter färg. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering En politik som inkluderar oss alla behöver därför tackla många helt olika typer av problem. Det innebär givetvis specifika insatser, som satsningar på sfi. Men utan politik för ett jämlikt samhälle kommer alla aldrig att få samma möjligheter. Det behövs full sysselsättning och trygga jobb man kan leva på, en utbyggd välfärd och utrotad barnfattigdom. På motsvarande sätt kan en antirasistisk politik inte nöja sig med upplysning och försök att sprida goda värderingar. Det är bra saker. Men de partier som inte tar tag i sådant som skolval, bostadsbrist och en allt osäkrare arbetsmarknad kommer inte att kunna möta segregation och rasism. En antirasistisk politik måste innehålla tydliga åtgärder mot den diskriminering som drabbar till exempel dem av oss som bär slöja eller kippa, dem av oss som är afrosvenskar eller dem av oss som bär romsk klädsel. anser att mycket mer behöver göras för att motverka diskriminering på alla områden i samhället. Vi föreslår därför att det ska finnas minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den kompetens som krävs för att driva diskrimineringsärenden, det vill säga att minst en kvalificerad jurist är anställd på varje byrå. Arbetsgivare med fler än tio anställda ska dessutom omfattas av skyldigheten att upprätta likabehandlings- och mångfaldsplaner gällande samtliga diskrimineringsgrunder. För att bryta diskriminering vid rekrytering och skapa en arbetsmarknad som inkluderar alla oavsett etnicitet behöver staten som arbetsgivare gå före. Vi föreslår därför att DO uppdras att utveckla verktyg för kritiska analyser av rekrytering och att de tillämpas på de tio största myndigheterna. Dessutom bör det införas ett förbud mot instruktion att diskriminera, som skadestånden i diskrimineringsmål höjs och den diskriminerade får rätt till skadestånd. Det ska kosta att diskriminera. Därför yrkar jag bifall till reservation 12. Låt mig säga några ord om så den så kallade svenskfientligheten. Det är ett väldigt intressant begrepp. Vad betyder det egentligen när SD pratar om svenskfientlighet? Är det inte just fientlighet mot svenskar när säger att några av oss som levt här i generationer – samer, judar och romer – inte är svenskar? Är det inte just fientlighet mot en svensk när tar sig rätten att tycka att , född och uppvuxen i , inte platsar som svensk för att han rör sig på ett ”osvenskt” sätt? Är det inte just fientlighet mot en svensk när tycker att , född i och uppvuxen i , inte är tillräckligt svensk för att företräda ? Men, nej, det är inte denna typ av svenskfientlighet som SD vill bekämpa. Den sortens splittring är själva kärnan i deras politik. SD:s så kallade svenskfientlighet är i själva verket ett begrepp som kan töjas och sträckas som ett tuggummi för det ändamål man har. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Tittar vi på vilka som SD stämplat som just svenskfientliga ser vi att listan blir oändligt lång. Det är företrädare för precis alla politiska partier härinne utom SD. Det är , , , , , – och jag såklart. Men det är också många andra människor som tar sig rätten att delta i samhällsdebatten: , Özz Nûjen och . Ordet ”svenskfientlig” används alltså av SD:s företrädare om alla oss antirasister, feminister och hbtq-aktivister som inte håller med dem. Räknar man bort alla oss, så där , som svenskfientliga är det en väldigt liten svenskhet SD företräder. Nästa intressanta fråga är vad SD ska göra med alla oss svenskfientliga? har sagt att ”också många svenskar skulle behöva utsättas för assimileringspolitik”. Här blir det riktigt spännande. Hur många av oss är det den lilla eliten i SD dömer ut som så osvenska att vi behöver assimileras och ”utsättas för assimileringspolitik”? Och vad innebär denna assimilering? Vilka av mina minnen, åsikter, traditioner och identiteter är det som ska assimileras bort? Hur kommer den organiserade assimileringen för oss se ut? Kommer det att hållas kvällskurser? Eller tänker man sig mer någon typ av läger? Vilken svenskhet är det vi ska lära oss? Jag hoppas att vi aldrig kommer att få uppleva det verkliga svaret på den frågan. 126 (SD) replik: Gällande slutet på anförandet kan jag säga att man förutsätter att politiken utformas så som man är van att utforma den själv. Det vore en god idé att läsa vad det är som faktiskt står i våra program och motioner. Det vore också en god idé att se till att man kan definiera svenskhet på flera olika sätt. Vi är väldigt tydliga med att svenska medborgare givetvis ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter och behandlas lika och skyddas i samma utsträckning av staten. När vi talar om svenskfientlighet handlar det om att precis som andra etniska grupper kan utsättas för diskriminering på grund av sin etnicitet kan även de som anser sig ha, upplevs ha eller uppfattas ha en svensk etnicitet diskrimineras just på grund av detta. En blond hårfärg kan leda till sämre behandling likaväl som en mörkare hårfärg kan göra det i andra fall. Det handlar helt enkelt om att erkänna att främlingsfientlighet, dömande av andra individer baserat på vad de har för härkomst, kan slå åt alla håll. Assimileringspolitiken kommer vi nog in på när vi har integrationsdebatten . Men givetvis handlar det inte om aktiva åtgärder för att tvinga någon att tycka eller tänka på ett visst sätt, allra minst hur vi som politiker definierar saker och ting. Däremot har vi en syn på att assimilering är en naturlig process. Givet rätt förutsättningar kommer vi att växa in i det samhälle vi har omkring oss. Det ser vi . Man anpassar sig till sitt samhälle. Skillnaden mellan assimileringspolitik och integrationspolitik är helt enkelt att vi väljer att jobba för ett samhälle där vi alla ses som del av samma grupp och samhälle i stället för att definiera oss efter härkomst och ge olika förutsättningar och olika bidrag baserat på det. 127 (V) replik: Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering I motionen för och SD resonemang om svenskfientlighet. Men när vi ser hur sverigedemokrater använder ordet vardagligt handlar det om något helt annat. Jag står här fast förvissad om att när jag kommer upp till min mejlbox kommer det att finnas en hel del mejl som precis som vanligt berättar för mig att jag är svenskfientlig för att jag inte håller med er i er rasism, i er antifeminism och i er hbtq-fientlighet. De kommer också att upplysa mig om de två favoritmetoder för assimilering som ofta anges i dessa brev. Den ena är att kalla mig för en stor mängd könsord. Den andra festliga metoden handlar om att hoppas att jag kommer att utsättas för våldtäkt. Det är de två föredragna assimileringsmetoderna. Men saken är den att ni i SD använder svenskfientlighet som ett begrepp mot era meningsmotståndare. vill ni att vi ska kunna använda det som ett vettigt begrepp när det gäller diskriminering. Det går inte ihop. 128 (SD) replik: När jag står i den här kammaren anklagar jag inte mina motdebattörer för att stå för vad personer och anonyma näthatare skriver i deras namn. Jag anklagar inte för att stå för våldsaktioner där sympatisörer har misshandlat såväl våra som borgerliga representanter och även hotat Ung vänster när det var bara tjejer där. Det står väl definierat vad vi menar och vad vi motionerar om. Det handlar om att erkänna att främlingsfientlighet kan drabba såväl den som har etnisk svensk bakgrund som den som har annan bakgrund och om att inte blunda för den sortens främlingsfientlighet och hat. Som information kan jag meddela att även jag kallas svenskfientlig. Även jag får hatbrev hem. Även våra företrädare få möta det ofantliga näthat som finns där ute. Våga inte klistra det på mitt parti eller mina kolleger! 129 (V) replik: Jag beklagar att även utsätts för näthat. Det menar jag ärligt. Men låt oss återkomma till det vi pratar om. kallade till exempel den tidigare statsministern för svenskfientlig. Om era politiska företrädare konsekvent kallar alla oss för svenskfientliga är det, som sagt, av befolkning. säger att många av oss skulle behöva utsättas för assimileringspolitik. Jag hade ett par frågor som gällde detta. Vad betyder det? Vad innebär det att vi ska utsättas för assimileringspolitik? Jag är väldigt nyfiken på de konkreta förslagen om detta. Det kommer att bli en mycket intressant debatt. Att man säger att den stora majoriteten av svenskarna, med olika historia och olika bakgrund, är svenskfientlig är riktigt, riktigt svårsmält. 130 (S): Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag ska tala en hel del om diskriminering, som det står om i betänkandet, men jag tänkte också ställa några frågor med anledning av , och uttalanden om kvotering. Jag tänkte fråga om de inte står bakom , artikel 4. De får gärna svara på det, för det är frågor man har motsatt sig. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor fria och lika i värde och rättigheter. Vi anser att det är självklart att det ska bedrivas ett kontinuerligt arbete med att förebygga diskriminering i alla dess former. Det skydd mot diskriminering som diskrimineringslagen föreskriver och tillsyn över bland annat arbetsgivare är viktiga verktyg i arbetet för att förebygga och förhindra diskriminering. informerade vid arbetsmarknadsutskottets sammanträde om den granskning av små arbetsgivare som man genomförde 2013. Resultatet visar att arbetet med aktiva åtgärder i princip var obefintligt bland de arbetsgivare som granskningen omfattade. Detta är oacceptabelt, och vi anser att ett fortsatt och intensifierat arbete med aktiva åtgärder är nödvändigt för att komma till rätta med den diskriminering som förekommer. Att den förekommer vet vi. Ytterligare exempel på betydelsefulla åtgärder är de antidiskrimineringsstrategier med sikte på att motverka diskriminering som ett antal statliga myndigheter arbetar med . Lokala aktörer, exempelvis antidiskrimineringsbyråer, som nämnde, spelar en viktig roll när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering. Diskriminering tar sig olika uttryck. Delaktighet i samhällslivet för personer med funktionsnedsättning är en grundläggande mänsklig rättighet. Ändå ser vi att detta inte riktigt fungerar i praktiken. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning är en förutsättning för att uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Ett sådant synsätt är i linje med vad som kommer till uttryck i flera internationella konventioner som har tillträtt. Diskriminering förekommer dessvärre fortfarande inom olika samhällsområden, och arbetet med att skapa bättre förutsättningar för dem som utsatts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter behöver därför fortsätta.