prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — har också vid upprepade tillfällen under valrörelsen sagt att en kommande rödgrön regering skulle redovisa sysselsättningseffekten av alla förslag. Jag tror att han uttryckte det som att alla förslag som regeringen lägger fram måste vägas utifrån sin jobbskapande effekt. Då vill jag fråga finansministern: Hur är det möjligt för er att väga olika förslags effekter på jobb och sysselsättning när ni inte redovisar dessa effekter? Det blir ju inte så lite motsägelsefullt när statsministern säger att sysselsättningseffekterna av alla förslag ska redovisas och finansministern nu står här och säger att sysselsättningseffekterna inte ska redovisas av några förslag. Jag tycker att det är uppenbart att regeringen inte vill redovisa siffrorna. Skälet är sannolikt att man inser att de föreslagna reformerna leder till lägre sysselsättning, inte högre. Det duger inte riktigt att finansministern hävdar att regeringen gör en samlad bild och en samlad bedömning. Det är en typ av svepande formuleringar som kan betyda vad som helst. Det som är relevant är att och svenska folket behöver få ett underlag som går att studera och mäta och där man kan göra någon form av objektiv bedömning, eller i alla fall ett försök till en sådan. Om vi är överens om att vårt välstånd skapas genom att vi arbetar är det ganska viktigt att vi beräknar, bedömer och mäter effekterna av olika förslag när det gäller just sysselsättning och antal arbetade timmar. 50 (M): Jag kan med gott samvete säga att jag är den riksdagsledamot som har debatterat mest med finansministern i den här kammaren. Hon nickar instämmande. Och jag måste säga att av alla de diskussioner som vi har haft är nog svaret på den här interpellationen det mest flagranta jag har fått ta del av. Finansministern glider på sanningen, på åtminstone tre punkter i svaret. Och hon kommer med två direkt felaktiga påståenden. I slutet av interpellationssvaret säger finansministern att regeringens föreslagna politik i budgetpropositionen 2015 med bland annat utbildningskontrakt, 90-dagarsgaranti och extratjänster bidrar till att minska arbetslösheten. Det har finansministern hävdat i nästan . Men erkände hon, efter att , arbetsmarknadsministern, hade klargjort det i talarstol, att arbetsmarknadspolitik inte skapar nya jobb. Därför är det nu lite anmärkningsvärt att finansministern återigen påstår att arbetsmarknadspolitik skulle minska arbetslösheten. Den enda slutsatsen man kan dra av det är att finansministern tänker siffertricksa ned arbetslösheten. Hon håller med om att arbetsmarknadspolitik inte skapar några nya jobb, men hon säger att arbetsmarknadspolitiken ska minska arbetslösheten. Det måste vara siffertricksande. Den andra punkten som är häpnadsväckande har varit inne på, att man konsekvent avstår från att göra några beräkningar av de effekter som den föreslagna politiken har. har räknat utifrån samma beräkningskonventioner som använder och kommit fram till att det handlar om 20 000 färre jobb. Återigen glider finansministern på sanningen och försöker påskina annat än vad som är den objektiva verkligheten. Den tredje punkten är att finansminister påstår, och glider på sanningen när hon säger, att det inte är relevant att mäta antalet sysselsatta och antalet nya arbetstillfällen. Antalet jobb ökar inte bara för att befolkningen växer. befolkning har ökat med 2 miljoner, tror jag att det är, , men antalet arbetstillfällen har minskat med 2 ½ miljon. Man skulle kunna ta många sådana exempel. Måttet på hur många jobb som faktiskt kommer till är relevant, inte minst på grund av att den arbetsföra befolkningen inte växer bara för att befolkningen växer. I har befolkningen till exempel ökat, i stor utsträckning tack vare – får man lov att säga – att vi blir allt äldre. Det innebär inte att de som är i arbetsför ålder ökar, och därför är det relevant att mäta även hur många arbetstillfällen som skapas. När det gäller de två punkterna där finansministern kommer med direkt felaktiga påståenden säger hon i svaret att under de förra två mandatperioderna sjönk bnp per capita. Nej, herr talman! Att finansministern med allt stöd som hon har från ändå kan komma fram till den slutsatsen är häpnadsväckande. Jag rekommenderar alla som lyssnar på debatten att gå till hemsidan för att kunna konstatera att det ligger till på det sättet. Och om man jämför med omvärlden kan man konstatera att det är tredje bäst i EU. Men påstår att bnp per capita har minskat. Därtill har varit det land som har varit mest generöst med flyktingmottagande. 51 (S): Jag är glad över att vi har en finansminister som tar jobben på allvar. Den gamla regeringen misslyckades med sin jobbpolitik, och därför förlorade de valet. Jag är glad över att vi nu har en regering som fokuserar på jobben och en finansminister som sätter jobben först. Jobb kommer till genom utbildning. Därför var det bra att vi hade ett förslag om utbildningskontrakt. Jobb kommer också till genom att vi anställer fler lärare och fler inom välfärden. Bland annat därför behövs extratjänsterna i välfärden. Där kan man visa vad man går för och kanske också bli anställd. Det behövs också fler arbetare inom äldrevården. Därför var det bra att det fanns satsningar på äldrevården i vår budget. Jag beklagar att , gjorde gemensam sak och röstade ned alla de förslagen. Med dem hade vi kunnat få fart på utbildningen och jobben snabbare. 52 Finansminister (S): Interpellanten säger att jag talar om annat. Det betyder att jag inte talar om skatter utan om skola, ungdomars utbildning och ungdomars jobbmöjligheter. För är det att tala om annat. Det säger mycket om det moderata partiet. Självklart ska politiken vägas utifrån jobbskapande effekt. Det gör vi också. Det finns en poäng med att utveckla beräkningsmetoderna för vilken jobbskapande effekt olika delar av politiken har haft. Men , med sin förkärlek för skatter, har framför allt jobbat med att utveckla metoder för att räkna på skattesidan. Jag tror att det finns möjlighet att sprida ljusets sken till andra politikområden också. Det är dock otroligt osäkra beräkningar. Därför är det inte uppenbart att det mest rättvisande är att visa det effekt för effekt på de enskilda åtgärderna. Det kan vara bättre att göra en samlad bedömning. Det kommer vi att återkomma till. Enligt har jag sagt att arbetsmarknadspolitiken inte skapar jobb. Det är naturligtvis helt korrekt. Det är företag som skapar jobb. Det gör även kommuner och landsting och staten när man får skattepengar för att kunna anställa människor för att utföra viktiga arbetsuppgifter. Det är där jobben skapas. Det är naturligtvis inte arbetsmarknadspolitiken som gör det. Däremot rustar den människor för att kunna ta jobb. Och därför är arbetsmarknadspolitiken viktig. Den gör så att människor kan ta de jobb som skapas i företagen, och därför kan arbetsmarknadspolitiken minska arbetslösheten, genom att människor kan ta de jobb som finns. Det är ett stort problem att de inte kan det. säger att nästan var femte rekrytering misslyckas som vi har 400 000 arbetslösa. Här finns det ett rekryteringsgap. Om man kan sluta det rekryteringsgapet via arbetsmarknadspolitik kan arbetsmarknadspolitiken alltså inte skapa jobben – de skapas i företagen – men däremot göra så att människor får jobb och därmed minska arbetslösheten. Jag säger inte i svaret att det inte är relevant att mäta sysselsättningen. Däremot säger jag att det inte ger en fullständig bild. Så är det väl med alla mått. Inget enskilt statistiskt mått ger en fullständig bild. Och därför är det viktigt att jobba med olika mått. Jag noterar att den tidigare, borgerliga, regeringen väldigt sällan valde att visa bnp per capita, vilket naturligtvis beror på att den sjönk under de år som de satt i regering. Jag visar nu en bild för kammarens ledamöter från där man kan se hur bnp per capita har sjunkit till den senaste siffran som fanns, . 53 (M): Finansministern tycker att jag anklagar henne för att tala om annat och att jag därmed inte skulle tycka att annat, såsom skola, utbildning med mera, är relevant. Det var inte vad jag sa. Jag underströk att det visst kan vara mycket relevant. Jag har inte något problem med att man utvecklar och gör en noggrannare redovisning också inom andra sektorer. Finansministern uttryckte det som att man borde sprida ljusskenet även till andra sektorer. Det har jag inget problem med. Problemet är att hon försöker släcka ljuset i den del av sektorn som är relevant. Om man är ute och kör på en mörk väg hjälper det inte att man tänder en lampa i skogen, om man släcker ljuset på vägen där man kör. Om vi ska se till att det blir fler jobb måste vi också fortsätta att mäta sysselsättnings- och jobbeffekterna av de förslag som läggs fram. Jag vill återigen citera ur regeringsförklaringen. Det står så här: ”Ett tydligt sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken.” Exakt samma formulering finns i budgetpropositionen på s. 27. Det är första sidan i finansplanen. , vilket är detta sysselsättningsmål? ord var att alla förslag som regeringen lägger fram måste vägas utifrån sin jobbskapande effekt. Då vill jag fråga finansministern: Hur är det möjligt för er att väga olika förslags effekter på jobb och sysselsättning när ni väljer att inte redovisa dessa effekter? 54 (M): Det finns mycket av det som finansministern sa som jag skulle vilja kommentera, men eftersom min talartid är begränsad vill jag fokusera på de direkt felaktiga påståenden som gjorde här i talarstolen. Återigen: Enligt , och kan man konstatera att bnp per capita har ökat , och vi är det tredje bästa landet i EU. Här står alltså finansministern rätt upp och ljuger inför svenska folket när hon påstår att bnp per capita skulle ha minskat. Jag vet inte om det är föremål för en KU-anmälan, men det är icke desto mindre häpnadsväckande. Det andra som är häpnadsväckande är finansministerns resonemang om att produktiviteten har haft en svag utveckling. Hon har rätt i den bemärkelsen att i historiska mått mätt har produktiviteten inte varit lika stark under de senaste två mandatperioderna. Men det har den inte heller varit i övriga västvärlden. I har produktiviteten hållits nere på grund av att fler människor har kommit i arbete och fått enklare jobb som inte har ökat produktiviteten. Då påstår finansministern att de som har stått utanför arbetsmarknaden nu har klivit in. Ja, det är vi helt överens om. Andelen med svag anknytning till arbetsmarknaden har minskat. Om arbetskraften har blivit större och andelen i arbetskraften som har svag anknytning till arbetsmarknaden har blivit mindre, då måste det ju vara så att de som tidigare stod långt ifrån arbetsmarknaden i större utsträckning har fått jobb. Så är det också. har lägsta långtidsarbetslöshet. 55 (S): Det mest häpnadsväckande i den här debatten är väl att MUF:arna försöker tricksa med sina ord fram och tillbaka. De påstår saker som finansministern gör och inte gör för att fokusera på något annat. Det som verkligen är intressant är ju att den gamla regeringen misslyckades med sin jobbpolitik. Det var också därför som svenska folket valde att rösta bort den. Man kan ha att göra med dåliga förlorare, men måste man kanske se framåt i stället för att satsa bara på skattesänkningar, som den gamla borgerliga regeringen gjorde. Man satsade till exempel 19 gånger mer på skattesänkningar än vad man satsade på skolan. Det är kanske viktigare att satsa på det som ger jobb. Vi socialdemokrater anser att utbildning ger jobb. Vi tycker att människor ska få fler chanser till utbildning genom hela livet. Det ska finnas möjlighet till validering, och man ska ha bättre chanser att hitta jobb med matchning och så vidare, vilket var ett av de stora problemen under den gamla borgerliga regeringen. Sedan kan ju moderater tricksa sig igenom debatter här, men det hjälper ju inte. Vad vi behöver göra är att satsa på jobben och få igenom våra förslag med utbildningskontrakt, 90-dagarsgaranti, extratjänster, satsning på fler lärare, mindre grupper i skolan och allt det som gör att människor blir rustade för att ta de nya jobb som kommer att växa fram. Dessutom ska vi satsa på jobb på arbetsmarknaden i hela landet. Det tycker jag är betydligt viktigare än att fokusera på vad finansministern eventuellt har sagt och inte sagt. Det är viktigare att se resultaten. Med vår politik satsar vi jobben, och det kommer att visa sig. 56 Finansminister (S): Interpellanten frågar vilket sysselsättningsmål som regeringen har. Vi har satt upp ett tydligt mål om att vi vill att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU . Dit vill vi nå genom att antalet sysselsatta och arbetade timmar ökar. De ska öka så mycket att vi når EU:s lägsta arbetslöshet . För att nå dit kommer det att bli väldigt utmanande för regeringen att kunna bedriva en offensiv jobbpolitik. Det gäller hur man kan öka antalet personer som får möjlighet att arbeta, som väljer att delta i arbetskraften och som får möjlighet att arbeta fler timmar. Här handlar det om att rusta människor för att de ska kunna ta de jobb som finns. Det är många jobb som inte blir tillsatta på grund av att de som är arbetslösa inte har den kompetens som krävs. Vi måste på olika sätt rusta människor för att kunna ta dessa jobb. Det handlar om komvux och yrkesvux, utbildningskontrakt för ungdomar som inte har en gymnasieutbildning. Vidare handlar det om att fler ska få gå yrkeshögskola eller gå en högre utbildning som ju väldigt många vill, vilket är positivt. Sedan handlar det också om att fler jobb ska växa fram. Då måste man driva en offensiv näringspolitik och ha en tydlig och god dialog med näringslivet. Det handlar om att investera mer i infrastruktur och bostäder och att göra viktiga klimatinvesteringar. Så här för ju regeringen en väldigt offensiv politik. När det gäller bnp per capita, , kan du få mitt diagram som jag har här. Det är från , och där kan man se att bnp per capita har sjunkit . Jag har också en sådan bild med beräkningar från Finansdepartement med de senaste prognoserna för de offentliga finanserna. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:289 om införande av tonnageskatt 57 Finansminister (S): Boriana har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen lämnar ett förslag om att införa en tonnageskatt. Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen överlämnade sitt betänkande Ett svenskt tonnageskattesystem. Jag vet hur viktig frågan om tonnageskatt är för branschen, så jag välkomnar utredningens betänkande. Betänkandet är ute på remiss, och svar ska ha kommit in till . Dessa svar ska i vanlig ordning analyseras och beredas inom . 58 BORIANA (M): Jag tackar finansministern för svaret. Jag vill bara påpeka att frågan om tonnageskatt är viktig, inte bara för branschen, utan den är viktig för hela landet. Det ska jag visa med mitt anförande. För den som följer debatten kan det kännas något märkligt att en moderat vill införa en ny skatt. Jag kan lugna åhörarna med att tonnageskatten är en högst frivillig skatt som innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt med utgångspunkt i fartygets storlek i stället för de faktiska inkomsterna. Fördelen med tonnagebeskattning är att den utjämnar skattekostnaderna för rederierna, oavsett om det är låg- eller högkonjunktur. Tonnageskatten är också unik eftersom den är önskad av alla sjöfartsaktörer. De berörda fackföreningarna och arbetsgivarna har gått samman och till och med startat en hemsida, , där man upplyser om tonnageskattens effekter. Jo, för att alla sysselsatta i branschen har sett hur svenska fartyg har flaggats ut för att andra länder erbjuder bättre villkor. Det handlar inte om några låglöneländer, utan det är i våra nordiska grannländer som våra fartyg flaggar in – , och . För att vända utvecklingen måste vi stärka sjöfartens konkurrenskraft, bland annat genom att införa tonnageskatt. Jag vill inte påstå att tonnageskatten är en mirakellösning, men dess införande skickar rätt signaler till rederierna som ska beställa och sjösätta nya fartyg. Sjöfarten är en viktig näring för . Det sägs att varje jobb på ett fartyg ger fyra jobb på land. Om väljer att satsa på sjöfart kommer det att leda till många positiva effekter för svensk marinindustri och för alla underleverantörer. Och omvänt: Utan svenskflaggade fartyg finns det inga testbäddar för innovationer, och det blir mycket svårt att hitta praktikplatser för alla studenter som utbildar sig på matros- och sjöbefälsskolorna. Det är så det fungerar. En satsning på sjöfarten är också en satsning på miljön. Om transporter omdirigeras till vattenvägar kommer det att avlasta vår redan hårt belastade väg- och järnvägsinfrastruktur. Och med tanke på att vattenvägar inte kräver särskilt mycket underhåll borde det vara en mycket lockande tanke för en finansminister med en något ansträngd budget. 59 (FP): Det är en mycket viktig fråga som Boriana tar upp. Den handlar om signaler till den svenska sjöfarten. I och för sig kan man säga att det är ett korrekt svar som finansministern ger, att det är så man handlägger en sådan här sak. Jag kan bara instämma med Boriana i hennes anförande om vikten av en svensk handelsflotta. Jag behöver inte upprepa det, för det är vi nog alla medvetna om. Det kom en utredning av Transportstyrelsen som heter Utredning av förutsättningarna för svensk sjöfart. Det som främst lyfts fram är att tonnagebeskattning måste införas. Jag vill inte föregå presentationen av utredningen, men det pågår en uppföljning i trafikutskottet av den svenska sjöfartens konkurrenskraft, och det svar vi konsekvent får när redare intervjuas är att det är en av nyckelfaktorerna. Sedan finns det också andra faktorer. Vi befinner oss i ett kritiskt läge när det gäller utflaggning av svenska fartyg. Ett tag trodde man att det var över 100 svenska lastfartyg kvar i registret, men det är tydligen bara knappt 100. Till slut blir nivån för låg för att vi ska kunna vara en trovärdig sjöfartsnation och kunna jobba internationellt med miljö- och säkerhetsfrågor. Vår stora styrka i är ju att vi har otroligt mycket kompetens på just dessa områden, så det vore en förlust både för oss och för den internationella sjöfarten. Boriana Åbergs fråga är egentligen ganska enkel: Tänker finansminister verka för att regeringen lämnar ett förslag om införande av tonnageskatt? Det är en fråga som det i princip går att besvara med ett ja eller nej. Man kan säkert hitta fallgropar på vägen, men vi i , som har drivit denna fråga länge, tycker att det nu är dags att vi ger en tydlig signal till svensk sjöfart om att vi tänker införa tonnageskatt. Det är som sagt ett kritiskt läge, och det byggs fartyg . Om sjöfarten och rederierna inte får den signalen funderar de nog både en och två gånger innan de flaggar in i . Men om de får en signal om att det är en förändring på gång kan det mycket väl ske att de väljer , även om tonnageskatten ännu inte är införd. 60 (MP): När det gäller godstransporter är det några perspektiv som är mycket centrala. En aspekt är att svenska företag ska kunna konkurrera på samma villkor som företag från andra länder. Ett införande av tonnageskatt som alternativ till inkomstbeskattning hade, som interpellanten säger, kunnat vara en möjlighet att underlätta detta. En annan viktig aspekt på godstransporter är miljön. Att få över transporter från väg till järnväg är en vanlig, återkommande och inte minst relevant målsättning som också regeringen har, vilket är bra. Att få över gods till sjöfart är även det en fråga som är viktig för miljön och klimatet. Friktionen mellan ett fartyg och vatten är mindre om man jämför med andra transportmedel med metallhjul på räls, gummihjul på asfalt och flygplan som är energieffektivitetsmässigt sämst. En tredje central aspekt är naturligtvis ekonomin. För att få en rättvisande bild är det avgörande att prissättningen överensstämmer med verkligheten, att de externa effekterna internaliseras, som man säger på ekonomispråk, alltså att miljöförstöring kostar och bakas in i priset man betalar. Sjöfarten är konkurrenskraftig på så sätt att infrastrukturen redan finns. Havet ligger där det ligger, och underhållet är synnerligen modest – även om vi har en regering med ökade ambitioner för att bevara havsmiljön. var i regeringsställning , och det gjordes inte mycket i den här frågan. Det är glädjande att det finns företrädare även från andra partier som ligger på och vill införa tonnageskatt. Givetvis förstår jag att regeringen och statsrådet inte kan föregripa den beredning av utredningen som sker på , men med regeringens inriktning att värna svenska företags konkurrensvillkor och ekonomin samt minska transporternas miljöpåverkan känner jag mig trygg med att det kommer förslag som leder till att gods förs över till mer hållbara transportsätt. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 12 (forts.) Svar på interpellation 2014/15:289 om införande av tonnageskatt 61 HANS (M): Det har varit uppehåll i debatten i , så det kan vara värt att rekapitulera vad debatten handlar om. Den handlar om tonnageskatt, som är en skatt som finns i många länder runt om i världen. Det är en skatt som är betydelsefull för den maritima näringen, framför allt för den handelsdrivande sjöfarten. Frågan om tonnageskatt har varit en långkörare . Under förra mandatperioden tillsatte alliansregeringen en utredning med ett tydligt uppdrag. Det skulle införas en tonnageskatt så att den svenska handelsflottan skulle kunna växa. I ett av de tidigare inläggen sa att alliansregeringen inte gjorde mycket under sina år. Men vi tog initiativet till den tonnageskatt som vi nu debatterar. Via dåvarande infrastrukturminister såg vi också till att handlingsplanen för sjöfarten kunde sjösättas, också för att den maritima strategin skulle kunna komma igång. hade jag en interpellationsdebatt med nuvarande infrastrukturminister som sa: Även om jag inte håller med alliansregeringen i allt gjorde ni detta bra. Regeringen kommer att köra vidare på det. Alliansen har alltså ett gott track record i detta fall. Varför är tonnageskatten så viktig för ? I svaret säger ministern att frågan om tonnageskatt är viktig för branschen. Ja, den är viktig för branschen, men den är framför allt viktig för . Den påverkar nämligen importen och exporten. Det kan också skapas många nya jobb med den så kallade blå skatten. Till exempel har den brittiska handelsflottan ökat med nästan sedan man införde tonnageskatten. Fartyg med UK-flagg har ökat mer än sex gånger sedan den infördes. Tillväxten av jobb har varit i genomsnitt i den näringen – att jämföra med den totala industrins genomsnitt på i . Det visar att tonnageskatten spelar roll. Uppskattningsvis skulle en tonnageskatt ge 13 miljarder i ökade intäkter till bnp. När inför tonnageskatt kommer vi också att få en mer positiv och förutsägbar skattemiljö. Fler rederier kommer att kunna flagga svenskt, och vi vill ju gärna se svenska flaggan i aktern på de svenska fartygen. Det innebär också många fler jobb och en ännu mer ledande kompetens som starkt bidrar till svensk tillväxt. Med den blå skatten, som näringen själv kallar tonnageskatten, kommer bnp som sagt att få ett tillskott på 13 miljarder. Alternativet är att den inte införs, och då fortsätter sjöfartsindustrins bnp-bidrag att minska. Dagens 18 miljarder kommer att försvinna till våra europeiska grannländer. Det handlar också om konkurrensförutsättningar, om likvärdiga förutsättningar för den svenska handelsflottan gentemot den internationella. En tonnageskatt kommer att göra det konkurrensneutralt, och det är något som branschen har väntat på. Men det är en angelägenhet för hela och för svensk industri. Det är glädjande att ministern i alla fall inte har sagt att den inte ska införas. Jag hoppas att vi kan vara en blåslampa på regeringen och att snabbremissrundan som går igång också kommer att innebära en snabb hantering av en proposition. 62 (S):