prot · H20959 · 2015-02-12 00:00:00 — Vi behöver inte ännu mer segregation i vårt samhälle; vi behöver det motsatta. Det immateriella kulturarv jag just har talat om behöver all hjälp det kan få. Även det lilla kommer att betyder mycket. Om vi vill att våra kommande generationer ska ta del av det vi en gång byggt måste vi börja – kanske det är . Vi måste på allvar visa att vi är seriösa med detta. 34 (V): På ytan kan det verka som att det råder konsensus kring yttrandefriheten och den konstnärliga friheten. Efter dådet mot poängterade många hur viktig yttrandefriheten är och hur långt man är beredd att gå för att försvara den. I verkligheten pågår det kraftiga konflikter om och inskränkningar i såväl yttrandefriheten som den konstnärliga friheten i . Kultur och konst som inte är i närheten av de kränkande Muhammedkarikatyrerna censureras. I regeringsformen stadgas att domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Det går att läsa i 1 kap. 9 §. Trots att denna likabehandlingsprincip är grundlagsfäst är det rimligt att fråga sig om den i alla lägen tillämpas när det är fråga om kulturuttryck. Myndigheter och politiker stoppar konstutställningar för att de har en otillåten estetik. Utbildning på stoppades för att den undervisade otillåten estetik. Reklam för kulturevenemang stoppades för att den innehöll, ja, otillåten estetik. I utskottets svar på vår motion, som handlar om att anser att all konst ska ges samma möjlighet att existera oavsett uttrycksform, skriver man om klotter och skadegörelse och att det är en kriminell handling. Det är helt ovidkommande; det var inte det motionen handlade om. Men det visar också på att det även i kulturutskottet finns en okunnighet när det gäller graffiti men också att det råder en syn att det finns en konst som inte är accepterad. Nolltolerans mot graffiti är ett orimligt sätt att censurera en konstform. Även om öppna väggar med möjlighet att uttrycka konstformen graffiti inte ska ses som en brottspreventiv åtgärd är de det bästa sättet att hantera problemet med oönskad graffiti, eller skadegörelsegraffiti som man också kallar det i utskottet, och att skapa förutsättningar för målarna att kanalisera sin skapariver på ett positivt sätt. Därför anser vi att regeringen bör införa en nationell toleranspolicy som bland annat uppmuntrar uppförandet av fler öppna graffitiväggar. I flera kommuner har öppna väggar uppförts med positiva resultat. I har man minskat sina kostnader väsentligt för skadegörelse sedan man öppnade väggen i Subtopia, och har ytterligare en vägg öppnats i kommunen. Liknande graffitiprojekt i olika kommuner i , som och , har visat på samma positiva utfall. vill att ska ges i uppdrag att i samverkan med ett antal kommuner eller regioner initiera positiva graffitiprojekt utifrån erfarenheterna från dessa kommuner. Därför yrkar jag bifall till reservation 6. Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. Därför behövs en nationell strategi som samlar de viktigaste förslagen för att fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete samt att fler personer får tillgång till bildkonst i samhället. Vi är många som nyttjar konst och kultur. Enligt KRO var det minst 17,7 miljoner museibesök i , och besökarna kunde ta del av fler än 2 000 utställningar. Av museernas permanenta utställningar är inriktade på konst. Med en grov uppskattning görs 3,5 miljoner besök för att ta del av konst på museer. Därutöver drar alla konsthallar mer än 3 miljoner besök. Men vad väldigt många besökare på svenska museer och konsthallar inte känner till är att konstnären ofta inte fått betalt för den arbetstid hen har investerat i utställningen, detta trots att det finns ett avtal som staten har slutit med konstnärsorganisationerna, det så kallade , vilket ska garantera konstnären ersättning både för att visa sina verk och för den arbetstid som hen har investerat i att sätta upp utställningen. av länsmuseerna betalar konstnärerna avtalsmässiga ersättningar, trots att de till stor del är finansierade av statliga medel. Det är bra att de nya regleringsbreven ställer högre krav på dem som får statliga bidrag. Vi anser dock inte att det är tillräckligt att bara ska få i uppdrag att rapportera i vilken utsträckning institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar . Varför ska staten finansiera verksamhet som bygger på gratisarbete eller oanständiga villkor för konstnärer? Det riskerar dessutom mångfaldsmål om bara konstnärer som har försörjning genom annat eller andra har råd att ställa ut. Vems perspektiv och berättelser är det då som ges utrymme i samhället? För att avtalet ska få en verklig, praktisk betydelse för de konstnärer som ställer ut krävs det mer. uppfattning är därför att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas att tillämpa . Tillämpningen av ska vara lika självklar som tillämpningen av kollektivavtal, särskilt för institutioner som erhåller samhälleliga medel. Med detta yrkar jag också bifall till reservation 4. 35 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till kulturutskottets förslag i betänkande KrU2 och därmed avslag på samtliga reservationer. I de nationella kulturpolitiska målen kan vi bland annat läsa om hur kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Vi kan också läsa att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Men framför allt kan vi läsa att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Ett betänkande som går under namnet Vissa kulturfrågor kan säkert uppfattas som ganska otydligt, då det inte säger så mycket om vilka frågor som egentligen diskuteras. Men i det här betänkandet har kulturutskottet behandlat motioner från den allmänna motionstiden som framför allt rör kulturskaparnas villkor och möjlighet till arbetstillfällen – något som också påverkar i vilken utsträckning vi kulturtagare kan få ta del av konsten. Men ännu viktigare är att när konstnärer får möjlighet att verka ute i samhället skapas arenor, arenor där vi kan mötas, diskutera och samtala. Vi socialdemokrater är medvetna om att dagens konstnärer lever i en ganska utsatt och problematisk situation och på en utsatt arbetsmarknad. Det är dock en situation som den nya samarbetsregeringen är medveten om och som de redan börjat arbeta med att förändra. Mot bakgrund av detta anser jag att det är oerhört positivt att vi ser en ökning med ca 30 miljoner jämfört med i anslaget ersättning och bidrag till konstnärer inom utgiftsområde 17, ett anslag som till exempel kan användas till konstnärer och upphovsmän inom bland annat bild- och formkonstområdet. Ett annat viktigt arbete har varit det reviderade , som tydligare visar på att avtalet ska gälla även professionella utövare såsom fotografer, illustratörer och konsthantverkare. Ett ytterligare steg som den nya regeringen har tagit finner vi i det regleringsbrev som regeringen lade fram . Här finner vi nya krav på tillämpning för vissa museer som inte är myndigheter men som får statligt bidrag. Det är angeläget att gäller såväl statliga som icke-statliga institutioner som får statligt stöd. Vi vill också att andra utställare, både privata och offentliga, ser detta avtal som ett gott exempel att följa. Det är också så, angående , att har fått i uppdrag att rapportera hur tillämpningen av avtalet ser ut i våra institutioner, och det ska föras fram i årsredovisningen . Det är ett uppdrag som kommer att vara av stor betydelse för att visa på värdet av existens men också för att vi ska få en bild av hur avtalet kanske kan leda till ytterligare förbättringar. Utöver detta anser vi socialdemokrater att det är viktigt att få en samlad bild av hur konstnärer ska kunna leva på sitt arbete. Det är också betydelsefullt att få en inblick i hur fler personer ska få en ökad tillgång till bildkonsten i vårt samhälle. Bildkonstens egna organisationer, till exempel KRO/KIF, har lyft fram behovet av och en önskan om en ny strategi. Detta ställer vi oss bakom. Det är därför glädjande att kunna meddela att ett viktigt första steg om en nationell strategi för bild- och formkonsten lyftes fram av kultur- och demokratiminister under frågestunden. Där framhöll hon bland annat att det är dags att ta itu med bild- och formkonstens förutsättningar att kunna verka. Kulturministern lyfte bland annat fram att det är på grund av det åsidosatta arbete som bild- och formkonsten varit utsatt för som just nu håller på att förbereda en handlingsplan för att stärka bild- och formkonsten. Den nya regeringen har här redan tagit och aviserat stora och viktiga steg för att ta itu med konstnärernas villkor. Det behövs en handlingsplan för att se över bild- och formkonsten – en handlingsplan som möjliggör för konstnärer att leva på sitt konstnärskap och därmed också möjliggöra ett demokratiskt samhälle där kulturskapare ska kunna verka och mötesplatser ska skapas. Professionella konstnärer ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet, detta bland annat för att konstnärlig kreativitet och kvalitet är en viktig del av ett jämlikt samhälle och också en viktig byggsten i vår utveckling. Jag är tacksam över att vi har fått en ny regering som tydligt ser bildkonstnärerna och därmed lyfter upp dessa frågor. Vi ser bildkonsten som en viktig del i samhället, och jag ser fram emot att följa detta arbete. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 36 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , arbetsmarknadsminister , statsrådet , statsrådet och justitie- och migrationsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 37 (M): Signalspaning har en central roll i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken och är viktig för vårt lands förmåga att värna vår säkerhet och hämta in uppgifter om omvärlden. Så har det varit . Den ökade militära närvaron i har ytterligare stärkt behovet av en aktiv svensk signalspaning. Enligt uppgifter från FRA finns det önskemål om en ökad rapportering från myndigheten just med anledning av det anspända läget i . bör då fortsätta att prioritera signalspaning i . Vice statsminister har tidigare ifrågasatt signalspaning i allmänhet och omfattningen av denna i synnerhet. Vice statsminister har också ifrågasatt behovet av signalspaning gentemot . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister i hennes roll som vice statsminister: vice statsministern bedömningen från FRA att signalspaning i fortsatt ska prioriteras och att myndigheten även framgent ska ha ett starkt mandat i detta område? 38 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för frågan! Signalspaning är ett av de verktyg som är viktiga i av oro inte minst i närområde med den ökade militära anspänningen. Jag är medveten om att det också finns konflikter längre bort i området. Vi nåddes av den som vi hoppas positiva nyheten att fredssamtalen mellan de olika parterna om invasion i och de pågående våldsamheterna där kan komma till ett fredligt slut. har inte ifrågasatt signalspaning som ett arbetsmoment i den militära delen. När kontrollen och reglerna infördes för hur vi ska vara tydligare om integriteten för de svenska medborgarna har vi däremot tyckt att vi än så länge har svagheter i regelverket. Det är någonting som man nu tittar på. Men det är viktigt med signalspaning av militära skäl också i . 39 (M): På hemsida kan man, som vice statsministern säger, läsa att man vill riva upp FRA-lagen. Skulle det ske skulle det betyda att vi inte hade någon signalspaning man ska göra en parlamentarisk utredning. Det vore inte speciellt bra för i den nya säkerheten. har också uttalat sig . Hon svarade i en SVT-intervju att man inte tycker att ska gå andras ärenden. Därför bör man eftersöka och klargöra vem som gynnas av att man eventuellt spanar på exempelvis . Vidhåller vice statsministern fortfarande inställningen som hon hade att vi inte bör spana lika mycket på ? 40 Klimat- och miljöminister (MP): Det är tvärtom, . Jag tycker att du läser och tolkar svaren fel i intervjun. Det handlade om att det i det globala samhället avslöjades ganska anmärkningsvärda uppgifter såsom samarbeten mellan amerikanska och andra underrättelsetjänster och bland annat den svenska. Inte minst rapporteringen tillbaka till försvarsutskottet och var ganska undermålig vid det tillfället. Det var också väldigt tydligt att vi behöver ha signalspaning. Men den var otillräckligt reglerad i den form vi hade tidigare. Det är också en anledning att man tittar vidare på de sakerna. Från regeringens sida är det tydligt att signalspaning är ett verktyg inom den militära underrättelsetjänsten som är viktigt att använda. Men vi behöver också adekvata regler för att skydda inte minst integriteten för svenska medborgare. Regeringens syn på tillkännagivanden 41 (SD): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. Att regeringen tycker att det är problematiskt med inflytande över den demokratiska processen har inte minst decemberöverenskommelsen visat. Jag vill ställa en fråga om tillkännagivanden. Vi kommer att besluta om ett tillkännagivande om arbetsmarknadsfrågor. Det är ett tillkännagivande om att återstarta en statlig utredning om arbetsförmedlingar som arbetsmarknadsministern har lagt ned. Direkt efter justeringen av betänkandet säger gruppledare i att regeringen kan strunta i tillkännagivande. Min fråga till arbetsmarknadsministern är mycket enkel. Anser regeringen och arbetsmarknadsministern att regeringen kan strunta i tillkännagivanden generellt sett? Mer specifikt: Avser regeringen och arbetsmarknadsministern att strunta i detta tillkännagivande? 42 Arbetsmarknadsminister (S): Det är lite oklart vad frågeställaren egentligen är ute efter. Självklart är det min och regeringens uppfattning att det är roll att hävda demokratin och att det är regeringen som har att följa de lagar och regler som sätter upp. Så fungerar det parlamentariska systemet. Det är också självklart att om beslutar om ett tillkännagivande har regeringen att beakta det i sitt fortsatta arbete. 43 (SD): I tillkännagivandet uppmanas regeringen att återstarta den statliga utredningen om Arbetsförmedlingens funktionssätt. Jag tackar för svaret. Om en majoritet i fattar det beslutet förutsätter jag att den kommer att återstartas . 44 Arbetsmarknadsminister (S): Jag har inget mer att tillägga. Vi får se vilka beslut som fattar. Om gör tillkännagivanden till regeringen har regeringen att beakta det i sitt fortsatta arbete. Momsreglerna för den ideella sektorn 45 PER ÅSLING (C): tillämpar nya momsregler vilket slår väldigt hårt mot den ideella sektorn. Jag har själv träffat flera representanter som signalerar om en mycket besvärlig situation. Här i har frågan ställts till finansminister om vilka åtgärder hon tänker vidta. Svaret har varit att för tillfället ska det inte vidtas åtgärder. Jag vill därför ställa en fråga till vice statsminister . Är det hela regeringens uppfattning? Om så inte är fallet, vilka konkreta åtgärder vill vice statsministern vidta för att rädda och hjälpa den ideella sektorn och därmed skapa underlag för att den mycket viktiga samhällsverksamheten för behövande människor kan fortsätta? 46 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en väldigt adekvat fråga! Vi är många som oroar oss för en utveckling där det blir svårare för samhället att utveckla verksamheter som vi alla ser blir alltmer viktiga. Det gäller inte minst arbetet med att hitta en integration på arbetsmarknaden för personer som står långt från den. Det handlar också om ett samspel mellan det civila samhället och åtgärder där man får andra positiva effekter. Det gäller inte minst återbruk av resurser som textilier, kläder och andra produkter. Vi ser att allt fler medborgare i vårt samhälle använder sig av återbruk i sammanhanget. Det är definitivt någonting som oroar oss. Den utveckling av regelverket som har skett utan att regeringen har gjort några ändringar är någonting som vi måste titta på och se om det går att kompensera för eller ändra så att vi med full kraft kan jobba för att dessa aktörer kan fortsätta att vara starka och viktiga samhällsaktörer. 47 PER ÅSLING (C): Tack för svaret. Det är bra att ministern signalerar en stark uppbackning av den ideella sektorn. Allt annat skulle vara förvånande. Men börjar situationen bli akut. Detta är en viktig verksamhet som bedrivs runt om i landet och som är mycket samhällsnyttig. Någon måste bedriva denna verksamhet. Därför är det angeläget att det vidtas snabba åtgärder från regeringens sida så att inte samhällsnyttig och viktig verksamhet börjar monteras ned. Det är utsatta människor som därmed skulle drabbas. Någon måste ta ansvar för dessa människor. Om inte den ideella sektorn kan göra det på grund av regelverket på bland annat skattesidan måste någon annan göra det. Om samhället skulle gå in och ta kostnaderna skulle det bli mycket större kostnader, men framför allt skulle det skapa problem för de människor som är utsatta. Jag skulle gärna vilja att ministern är lite mer distinkt när det gäller vad hon vill göra. 48 Klimat- och miljöminister (MP): Jag har talat med finansminister , och vi är helt överens om att regeringen ska titta på vad det är man kan göra i den situation som har uppstått efter tolkningar av rättsfall. Det är en prekär situation, och jag tror att vi ska titta både på de möjligheter som finns inom skatteområdet och på andra saker som kan underlätta för den här delen av den ideella sektorn att fortsätta att spela en betydelsefull och även utvecklad roll i vårt samhälle. Vi ser att detta är en uppskattad verksamhet i form av återbruk. Det handlar också, inte minst, om det sociala hänseendet. Detta är verksamheter som inkluderar många människor och som kan få dem ännu mer engagerade för gemensamma samhällsmål. Jag har ingen annan uppfattning än vad jag tror att ledamoten har i det här fallet. Åtgärder mot ungas utanförskap 49 (S): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Ungdomsarbetslösheten har länge varit hög, och det är en av orsakerna till att den borgerliga regeringen fick foten av de svenska väljarna. Vi har sett en rapport från LO om att andelen unga utanför samhället som varken har jobb, utbildning eller praktik växer. Min enkla fråga till regeringen är: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att motarbeta att fler unga hamnar i utanförskap och för att fler unga ska komma i arbete? Och på vilket sätt ska kommunerna kunna vara delaktiga i det? 50 Arbetsmarknadsminister (S): Detta är, precis som beskriver, ett oerhört stort samhällsproblem och ett oerhört stort problem för de individer – unga människor – som är arbetslösa och som är arbetslösa och hamnar utanför samhället. Många tappar tilltron både till sin egen förmåga och till sina framtida möjligheter. Detta är en av regeringens absolut högst prioriterade frågor. Vi ska se till att utrota långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det är en mycket hög ambitionsnivå, men ingenting annat duger. Jag ägnar just nu tiden åt att träffa landets alla 291 kommuner. Jag har träffat ungefär 200. Jag för en dialog med dem om hur vi gemensamt mellan staten och kommunerna ska kunna avreglera arbetsmarknadspolitiken – det är mitt ansvar att göra det – så att vi kan använda resurserna samlat mellan kommun och stat så att ett och ett kanske kan bli tre när vi lägger pengarna tillsammans. Det handlar om att göra individuellt utformade insatser för de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden. Det kommer att handla om kombinationer av praktik, arbete och utbildning. 51 (S): Jag tackar för svaret. Den fråga som har varit återkommande vid mina besök i olika kommuner och i samtal med såväl arbetsförmedlare som kommunala tjänstemän och arbetslösa är att det behövs lokala lösningar. Kommer det att vara möjligt med de förslag som arbetsmarknadsministern nu talar om? 52 Arbetsmarknadsminister (S): Svaret på frågan är ja. Den här regeringen ska inte begå det misstag som den gamla regeringen gjorde: att sitta inne i och tänka ut sina fiffiga lösningar som sedan faller ihop som en misslyckade sufflé i mötet med verkligheten. Vi ska se till att lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Då handlar det om riktiga jobb, riktig utbildning och insatser som leder till riktiga jobb och riktig utbildning. Det handlar inte bara om att få in en fot på arbetsmarknaden; det handlar om att rusta ungdomar så att de blir kvar på arbetsmarknaden och inte snabbt blir arbetslösa igen. Detta är en stor uppgift, men det är absolut ingen omöjlig uppgift. Det går, men det krävs en kraftsamling i samhället. Jag är ute och träffar kommuner, företag och den ideella sektorn. Jag erbjuder då kommunerna ett samarbete. Det är frivilligt för dem att vara med. Men har det varit ett oerhört positivt mottagande, och det skulle förvåna mig om inte de allra flesta av kommuner vill samarbeta med staten i ett flexibelt användande av resurser för att på riktigt lösa ungdomsarbetslösheten. De svenska mjölkföretagens framtid 53 (M): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det pågår just nu en ganska förfärlig situation runt om i för våra lantbrukare, och primärt för våra mjölkbönder. ser jag till min glädje att landsbygdsministern har kallat till ett krismöte för både bönder och olika branscher för att försöka lösa situationen. Det är positivt. Men i sin inbjudan ger landsbygdsministern nästan lite direktiv om vad mötet ska handla om. Bland annat nämns förutsättningar för framtiden och marknadens förutsättningar för utveckling. Jag undrar därför hur landsbygdsministern själv ser för svenska mjölkföretag. Kan landsbygdsministern redan nu lova att det inte blir några fördyrande skatter för våra mjölkföretagare? 54 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Mjölksektorn har det besvärligt . Grunden för det som händer är den globala överproduktionen. Vi har en överproduktion på globalt. Det kanske inte låter så mycket, men i antal liter mjölk blir det väldigt mycket. Som toppen på isberget kommer det som händer med embargo, som givetvis ytterligare försvårar det hela. Till det högnivåmöte som ska hållas kommer representanter från såväl mjölksektorn som mejerisektorn, banksektorn och handeln att vara inbjudna. Där finns också representanter för konsumentsektorn. Här handlar det om att gemensamt titta på vad vi tillsammans kan göra för att underlätta den svåra situation som just nu råder med låga avräkningspriser. Vi ser dock att avräkningspriserna har börjat vända uppåt . Jag tänker inte gå i förväg till branschen och säga: Si och så ska ni göra! Jag välkomnar dem att vara med i diskussionen. 55 (M): Jag undrar lite hur ministern ser på arbetet långsiktigt. Hur skapar vi marknadskrafter utanför för att öka vår export och vår konkurrensduglighet i en alltmer global värld? Regeringen har avslutat satsningen Matlandet , som är en stor exportmöjlighet för svenska företagare. Jag ser inte att vare sig ministern eller regeringen har kommit med några konkreta förslag till hur man kan gå vidare, bland annat i frågan om en livsmedelsstrategi som skulle tas i samverkan. 56 Statsrådet (S): Vi har påbörjat arbetet med en viktig långsiktig lösning – en nationell livsmedelsstrategi. Vi kommer att tydliggöra detta i samband med att vi får betänkande, som vi tar avstamp i. Det är en långsiktig lösning. Den andra är att vi håller på att forma och ta fram en ny exportstrategi, där vi också kommer att vända oss till marknader betydligt längre bort än hemmamarknaden i när det gäller dessa produkter.