prot · H30918 · 2015-10-22 00:00:00 — Det handlar ju om ett grundlagskrav på beredningstvång som ska hålla en viss kvalitet. Det arbetet är påbörjat, men jag har inte gjort bedömningen att vi kommer att kunna avsluta det arbetet under det här året. Det är därför propositionen inte finns med på listan. Jag återkommer så snart det är möjligt. Det är absolut min ambition att vi ska åtgärda problemet. 14 (M): Tack för svaret, ! Min roll som riksdagsledamot i opposition är ju att se till att alla frågor arbetas igenom trots att man behöver prioritera annat. Jag har full förståelse för att regeringen gör olika prioriteringar. Men jag arbetar i opposition, och jag arbetar i den här till synes lilla men ack så viktiga frågan för att få fram nya krav och regler för utdrag ur belastningsregister. Det finns många aspekter på varför det är en angelägen och viktig fråga. Jag anser som moderat att om man har blivit dömd och har avtjänat sitt straff ska man betraktas som en fri människa. Det måste vara grundinställningen i ett rättssamhälle. Precis som arbetsmarknadsministern påpekade har det blivit en inflation i att begära ut utdrag ur brottsregistret. Om man har avtjänat sitt straff ska man så fort som möjligt, via anstalten, komma i arbete och bygga upp ett normalt liv. Arbetsgivare fortsätter att begära utdrag ur register. Det gör att den som blivit dömd blir påmind om och bedömd utifrån brottet. Det blir en påminnelse om det förflutna. Det är alldeles för många människor som sorteras bort av arbetsgivare och aldrig får en chans att hävda sin kunskap, arbetserfarenhet eller andra erfarenheter vid en anställningsintervju. Givetvis handlar det om attityder till frigivna. Jag hoppas att ministern återkommer med en proposition. 15 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar engagemang i frågan, och jag ser fram emot att debattera mer när propositionen kommer på bord. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:4 om jobben i energisektorn 16 Statsrådet (S): har frågat arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsministern anser att regeringens ökade kostnader för energisektorn kan vara ett hot mot arbetstillfällena i energibranschen. Interpellationen har överlämnats till mig. tar upp en viktig fråga från både arbetsmarknads- och energisynpunkt. Nivån på skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, den så kallade effektskatten, har varit oförändrad sedan den förra regeringen höjde skatten . Regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget en höjning av skatten på termisk effekt för att beakta förändringarna i den allmänna prisutvecklingen och skapa ytterligare finansiellt utrymme. Förslaget trädde i kraft . Att både och Eon aviserat en stängning av de äldsta reaktorerna är inte oväntat. Marknadspriserna på el har varit låga och förväntas vara så . Prisnivån baseras på att det finns ett överskott på el på marknaden. Det naturliga i en sådan situation är att de mest olönsamma – vilket oftast är de äldsta – produktionsenheterna plockas ut från marknaden. Det är precis det som aviseras. Det anförs ofta att det är just effektskatten som är droppen som fått bägaren att rinna över och som gör vissa kärnkraftsreaktorer olönsamma. Men låt mig hänvisa till , som bland annat uttalat att det inte är höjningen av effektskatten per se som gör att vill stänga , utan det är den sammantagna effekten med elpriser som halverats , låga priser på kol och en låg efterfrågan på el som påverkar beslutet. Energisektorn genomgår just nu en strukturomvandling, och vi måste se till att ta vara på de möjligheter det ger. har särskilt bra förutsättningar att bygga ut den förnybara energin genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Genom att ligga i framkant i forskning, utveckling och kommersialisering av förnybar energi och smart energianvändning skapas ny industri, nya exportmöjligheter och nya arbetstillfällen. I budgetpropositionen föreslås en rad satsningar inom energiområdet, bland annat för att främja installation av solceller och på att renovera och energieffektivisera flerbostadshus. Dessa åtgärder skapar arbetstillfällen inom energibranschen. Jag ser mot bakgrund av det sagda inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av fråga. 17 (M): Jag vill börja med att tacka energiministern för svaret. Det var inte riktigt svar på min fråga, men ett varmt tack i alla fall. Frågan löd: Anser arbetsmarknadsministern att regeringens ökade kostnader för energisektorn kan vara ett hot mot arbetstillfällena i energibranschen? stod det klart att fyra reaktorer stängs – två i och två i . Skälet är naturligtvis att den ekonomiska kalkylen spricker. Det handlar om förluster för energibolagen på många miljarder. Självklart är det största problemet för kärnkraftsindustrin att dagens elpris är det lägsta och att spotpriset inte har varit lägre . Vi moderater menar därför att det är oansvarigt att lägga ytterligare bördor på en elproduktion genom att höja effektskatten på kärnkraftsproduktion. Den kraftiga höjningen på från ger alltså en rejäl kostnadsökning på ca 600 miljoner . Enligt Eons vd är det både elpriset och effektskatten som har påverkat beslutet att lägga ned reaktorerna. Kärnkraften står för en så stor del som av svensk elproduktion. För att värna svenska jobb och svenska företag är det viktigt att inte straffa ut något energislag, så som vi ser nu sker. Med tanke på det låga elpriset borde alltså en regering som är rädd om jobben, och som är rädd om svenska företag, ha sänkt effektskatten i stället för att höja den. riskeras minst tusen jobb på de platser där reaktorerna finns. Det är fråga om direkta uppsägningar och även indirekta för dem som servar kärnkraftverken, till exempel byggfirmor, städfirmor, kontroll och bevakning. Statsrådet sa i sitt svar att energisektorn genomgår en strukturomvandling till den förnybara energin och att det skapas nya jobb i en ny industri. Det är sant. Men i fråga om hur många fler jobb det blir är det en sanning med modifikation. Flera internationella undersökningar visar att omfattande subventioner snedvrider elmarknaden och slår ut befintliga jobb. Låt mig ge ett exempel. För att täcka förlusten av krävs 2 000 vindkraftverk. Alla dessa går med förlust, och det blir en subvention på ca 4 miljarder . Dessutom är det inte säkert att de ger den energi som behövs när det är kallt ute. Många av de gröna jobben kostar mycket pengar och slår ut andra jobb. Det blir alltså hälften så många jobb kvar. Det blir möjligen nya jobb, energiminister , men de blir inte fler utan färre. Därmed kan man definitivt säga att den rekordhöga höjningen av effektskatten hotar antalet jobb i . En fråga är hur detta ska kunna bidra till att ge EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det är i alla fall för mig en gåta. 18 Statsrådet (S): Tillgång till energi, framför allt el, till konkurrenskraftiga priser och gärna så miljövänligt och klimatsmart som möjligt är hela inriktningen i den politik som regeringen för. Sanningen är att en anledning till att det är så låga priser är att det råder stort överskott av el. Det beror på insatser som den förra regeringen gjorde och insatser som denna regering gör för tillkommande förnybar elproduktion. kan vi se att tack vare energieffektivisering i hus och i industrin i kombination med milda vintrar har efterfrågan på el sjunkit dramatiskt. efterfrågades el som 151 producerades. Det överskottet har exporterats framför allt till . Även med de beslut som har fattats om utfasning av dessa fyra reaktorer framemot 2020 räknar såväl myndigheter som oberoende experter med fortsatta överskott av el, som då strukturellt exporteras. Det är fakta. Vad innebär det då på lång sikt? Det är inte okänt, herr talman, att kärnkraftsflottan håller på att bli gammal. Hela utgångspunkten i den borgerliga energiuppgörelsen var ju att de nuvarande kärnreaktorerna förr eller senare skulle komma att fasas ut av ålders- och teknikskäl. Lösningen i överenskommelsen den förra regeringen gjorde var att man skulle bygga nya kärnkraftverk på samma plats som de gamla finns men med tillägget att de nya absolut inte fick subventioneras eller garanteras av det offentliga, det vill säga skattebetalarna. I praktiken har det visat sig innebära att det inte kommer att byggas några nya kärnkraftverk i . Utfasningen är alltså inte oväntad – den var tvärtom hela grunden för den borgerliga uppgörelsen. I och med att det med de villkoren inte blir några nya kärnkraftverk byggda står vi inför en utmaning. Även om vi på kort sikt kommer att ha fortsatta överskott av el och även om vi på kort och medellång sikt har låga priser måste vi ta höjd för när de övriga kärnreaktorerna fasas ut . Oavsett skatter är det klart att tidens tand kommer att gnaga på dem. Det är mot den bakgrunden regeringen har tillsatt en där alla åtta riksdagspartier sitter för att hitta en lösning på detta så att vi alltid kan garantera våra hushåll el till konkurrenskraftiga priser med säker leverans och gärna så klimatsmart som möjligt. Det är själva grunden i den politik som vi nu för. Sedan har vi den återkommande frågan om vad som är orsaken till detta. Jag tror inte att man ska göra det enkelt för sig, utan jag tror att man ska lyssna på industrin. Det är en rad omständigheter som gör detta. De låga priserna, självfallet – de har ju fallit . De investeringsbehov som finns till följd av de ökade säkerhetskraven efter som inträder och som i relation till den effektskattehöjning som beslutade om är betydligt högre. Vi har också en omvärld där priset på alla former av energi, såväl förnybar som fossil, just nu faller. Det är klart att allt detta sammantaget påverkar. Självklart påverkar också skatter och styrmedel, men industrin har varit tydlig med att det inte är själva höjningen som påverkar utan skatten i sin helhet. Jag noterar att även om inte accepterar den senaste höjningen har de inte några förslag på att ta bort effektskatten, vilket industrin efterfrågar. 19 (M): Att utfasningen av gamla kärnkraftverk inte är oväntad kan vi väl vara överens om. Men det är självklart att ju fler kostnader man lägger på i ett läge när intäkterna sjunker snabbt och har gjort det , desto större belastning blir det på lönsamheten, vilket hotar framtida investeringar i hela energibranschen. När det gäller kärnkraftverken har energibolagen satsat många miljarder för att rusta upp dem och få dem att gå till. avvecklar man dem – det är en gigantisk kapitalförstöring. Det kommer också att drabba väldigt många jobb. I talar man om 500 jobb direkt. Det är klart att om man lägger sten på börda kan det till slut få lasset att tippa över. Jag menar att den utökade höjningen av effektskatten har lagt en börda på en bransch som redan är hårt drabbad. Därför tycker jag att det vore ärligt av regeringen att säga att detta kan slå mot svenska jobb, för det är ju faktiskt resultatet. Jag menar också att framtiden måste säkras. har vi haft några milda vintrar. Vi har haft lågkonjunktur. Det behövs inte särskilt mycket energi, vilket det gör till exempel vid högkonjunktur och när vi har kalla och långa vintrar. Man kan alltså inte bara titta på hur det ser ut , utan man måste ha en strategi för framtiden. Därför menar jag att det är olyckligt att stänga de här reaktorerna . Det handlar om svenska jobb. Det handlar också om svensk basindustri, som behöver säker energi. Även där kan jobben vara hotade om man inte har tillgång till en jämn och stabil energitillförsel och rimliga priser. Jag tycker att regeringen tar på sig ett stort ansvar för både jobben och företagen i när man belastar företag på det här sättet. Alla skatter innebär en kostnad, och den ska tas ut någonstans. I en bransch där man inte kan styra priset själv utan det regleras av en marknad är det klart att man riskerar jobben på den marknaden. Jag tycker att det hade varit ärligt om man hade sagt det. Vi får väl alla se tiden an och se vad som händer. Men vi har en regering som har haft hög svansföring och som säger att man ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. kom med en rapport som säger att det i stället kommer att saknas 25 000 jobb för att det ska finnas tillräckligt med jobb 2020. Om man då själv bidrar med höga kostnader genom skattepålagor på olika företag på olika sätt blir det svårt att nå målet. Framför allt är det många människor som blir utan jobb, och det är jag orolig för. 20 (M): Jag tycker att har ställt intressanta frågor om hur omställning och omdaning på energimarknaden påverkar jobb och konkurrenskraft, både på energimarknaden som sådan och såklart i någon mening – högtravande sagt – i företags- och industrilandet . Det är ju i förlängningen vad det kommer att bli av det hela. Jag tror ändå att vi är ganska brett överens om en del frågor i energipolitiken, till exempel vikten av en trygg energiförsörjning. Vi har mycket diskussioner i den nuvarande på en del av det temat, nämligen utifrån utgångspunkten att både hushåll och företag ska kunna räkna med att ha trygg tillgång till energi till hyggliga priser och med så liten miljöpåverkan som möjligt. Jag tycker också att sätter fingret på något viktigt med den interpellation hon har ställt och med frågorna till energiministern. Det är vad det är för mått och steg man tar politiskt och hur detta påverkar omdaningen av energimarknaden och i förlängningen svenskt näringsliv och svensk konkurrenskraft. Jag tycker, herr talman, att det finns ett antal frågor man kan väcka i detta. sa alldeles att man ska lyssna på industrin. Han sa det som ett svar på frågan varför det har kommit besked och beslut om stängning av kärnkraftverk. Det är riktigt att det är en kombination av låga elpriser och politiska beslut, det vill säga den samlade skattebördan. Men då kan vi också komma in på temat lyssna på industrin. Vi kan titta på de beslut som och den övriga regeringen nu har fattat och varit delaktiga i – den kraftigt höjda kärnkraftsskatten i kombination med att man i det här läget, med historiskt låga elpriser, ytterligare vill subventionera ny kraft utan att det finns någon egentlig efterfrågan på det på marknaden. Samma industriföreträdare säger att det här är dåliga förslag, att det inte är till gagn för energimarknaden. Vi kan titta på dem som är ute och verkar i den svenska industrin – det kan vara företrädare för skogs‑, gruv‑, kemi- och stålindustrin. De säger att det vore olyckligt för den svenska industrin att ta de steg som har tagit med en höjd kärnkraftsskatt och ytterligare subventioner till förnybar energi i det läge där vi befinner oss . Min fråga till statsrådet, herr talman, blir om kan förklara på vad sätt alla de som är proffs – de som dagligdags jobbar med skog, kemi, gruvor och stål, som leder stora företag, som verkar på den här konkurrensutsatta marknaden – har fel när de säger att de inte stöder regeringens förslag. Kan statsrådet förklara för dem på vad sätt de har fel när de känner oro för en trygg energiförsörjning , när de ger uttryck för detta? 21 Statsrådet (S): Jag tror att det är viktigt för regeringen att ha en tät dialog och ett samarbete med partier om energipolitiken. Den är ju till sin natur långsiktig. Många av de investeringar man fattar beslut om tar mellan fem och att realisera. Det gäller såväl överföring som nyproduktion och en del annat i infrastrukturen. Vi har varit angelägna om att ha en tät dialog med industrin. Vad är det industrin krävt? Jo, den har krävt blocköverskridande samsyn om energipolitiken, inte på grund av det som vi ser då vi har god tillgång till el och låga priser, de lägsta på mycket länge, utan på grund av att det inte finns svar på hur den långsiktiga försörjningen av energi i ser ut. Det är ett arv efter den borgerliga regeringen. Ni trodde under er regeringsperiod, , att ni hade löst problemet. Nya reaktorer skulle ersätta de gamla, som skulle börja fasas ut runt 2020. Så sas det bokstavligen. Utfasningen har börjat, men det finns ingen lösning. Det är därför, efter att ha lyssnat på industrin och de olika parterna, som regeringen har tagit initiativ till en . Vi har tagit med alla riksdagspartier för att hitta en samsyn så att vi långsiktigt kan förse svensk industri och svenska hushåll med el till konkurrenskraftiga priser. Det är det vi har gjort. Om vi så återgår till det som försöker ta politiska poäng på, höjningen av effektskatten, vill jag säga att man bör vara medveten om att den höjning av skatten på termisk effekt som den nuvarande regeringen föreslagit är lägre en den höjning som den moderatledda regeringen genomförde 2008. Inte nog med det, man höjde också skatten på vattenkraften så till den milda grad att vattenkraften , även om man kallar det för något annat, faktiskt betalar högre skatt än kärnkraften. Gjordes höjningen i akt och mening att lägga ned vattenkraften eller kärnkraften? Det tror jag inte, utan den gjordes nog av samma skäl som den nuvarande regeringen genomför höjningen, nämligen av finansiella skäl. Vi talar om jobb i energisektorn. Jag skulle föreslå att och åkte ut i landet för att se på allt det fantastiska som händer inom den svenska energisektorn. Just nu utvecklas en mängd småföretag inom vindkraft, solkraft, energianvändning, skog- och bioenergi och vattenkraft. Dessa har stor potential att växa i en värld som behöver ställa om från det fossila till det fossilfria. Det är klart att det skapar jobb lokalt när man använder de resurser som finns i närområdet, men det skapar också möjligheter till export av kunnande, tjänster och produkter. På det viset skapas en helt ny sektor för . Här finns en stor potential. Visst har vi en olöst fråga, men den har vi gemensamt. Den har inte uppstått . Frågan hur vi ska förhålla oss till att större delen av vår kärnkraftsflotta är och mer har vi gemensamt. Den har vi ingen lösning på. Det är därför vi har en . Gör inte detta till en trätofråga! Om vi ska kunna garantera vår industri och landet en bra utveckling måste vi komma överens över blockgränsen. Det räcker inte med besked vare sig från den nuvarande eller den förra regeringen, från de fyra borgerliga partierna som fortsätter att jobba tillsammans i energifrågorna. Om vi ska kunna garantera en bra utveckling krävs det att vi hittar varandra och på det viset säkrar den långsiktiga energiförsörjningen i vårt land. Det ska ske till låga priser, genom säkra leveranser och så miljövänligt som möjligt. 22 (M): Jag ska inte ge mig in i det tekniska när det gäller energi, för det kan ministern betydligt bättre än jag. Min specialitet är jobben. Jag kan bara konstatera att de kommentarer som kommit efter att regeringen beslutade om höjningen handlar om att den kraftiga skattehöjningen och därmed den sänkta lönsamheten för kärnkraft försämrar förutsättningarna för framtida investeringar i svensk energiförsörjning. Regeringen försvagar mandat och möjligheten att finna hållbara och långsiktiga lösningar på energipolitiska utmaningar. Det var en kommentar från SKGS energidirektör . Jag har sagt att om man värnar svenska jobb och svensk industri borde man kanske ha funderat på om rätt sätt är att lägga ytterligare börda på en redan ansträngd bransch. Det kommer att slå mot jobben. När man, som regeringen, har en hög svansföring kanske det är rimligt att fundera över var någonstans man lägger bördorna. Det S-märkta kommunalrådet i har redan skrivit brev till regeringen och vädjat för jobben i kommunen. Det här kommer att slå hårt mot kommuner som redan tidigare är ganska hårt drabbade, kommuner som inte är stora och starka. Med tanke på det låga elpriset tycker jag att regeringen borde ha varit rädd om jobben och sänkt elskatten i stället för att höja den. När den höjdes 2008 var vi i en högkonjunktur. Då var priserna också höga. Det slog inte lika hårt mot branschen och inte heller mot jobben. 23 (M): Låt mig i detta avslutande inlägg göra några korta kommentarer och börja med det möjligen självklara, nämligen att den stora fossilutmaningen – energiministern nämnde det fossila – ligger i transportsektorn och ingen annanstans. Det är den stora utmaningen för . Vi har andra utmaningar på energiområdet. Där är oron att regeringen med det beslut man nu fattar i någon mening äventyrar en trygg energiförsörjning när man egentligen inte har en plan för energipolitiken. Det är sant att det pågår diskussioner i . Jag tycker att det i grunden är ett bra uppdrag. Det är bra att åka på studieresa och anordna seminarier. Men jag kan konstatera att vi ännu inte är inne i några substantiella diskussioner som tar tag i de riktigt stora utmaningarna för . Kommissionens riktiga, sanna och viktiga uppdrag ligger framför oss. Det har inte hänt någonting . Avslutningsvis, herr talman: När diskussionen om höjningen av kärnkraftsskatten kom upp fick frågan varför regeringen gör detta. Hans svar var att det är en rent ekonomisk fråga. Jag vill hävda att kanske ser det lite annorlunda, men statsrådet sa att det är en rätt igenom ekonomisk fråga. Vi kan konstatera att det finns analyser som visar att det tickar in lite extra skattekronor i det korta perspektivet, men analyser visar också att framåt 2018–2020 kommer dessa besked och beslut att medföra att det blir ett hål i statskassan på i storleksordningen 1 ½ miljard i tappade intäkter. Det blir effekten. Det ligger ett ansvar på och hans kollegor, som bidragit till en förtida stängning och därmed tappade skatteintäkter. Hur ser statsrådet på sitt eget ansvar vad gäller det hål som kommer att uppstå? 24 Statsrådet (S): Jag vill tacka interpellanten och för en viktig diskussion. Svensk energipolitik har förlamats av den här typen av skyttegravskrig om kärnkraften. Kärnkraften är viktig. Den står för av vår elförsörjning . Men jag tror att det är tydligt såväl för oppositionen som för regeringen att de nuvarande kärnkraftsreaktorerna förr eller senare kommer att fasas ut. Dessa av vår elproduktion är centrala. Det är viktigt att vi lyckas hitta en lösning där vi kan ersätta den produktionen på ett sätt som garanterar vår industri låga priser och säkra leveranser. Det ska vara så miljövänligt som möjligt så att vi inte behöver ha fossila källor. Det är det som är utmaningen, och därför har vi inlett arbetet i , där alla partier ingår. Det är viktigt för mig att diskussionen utgår från fakta, från forskning, och inte från gamla käpphästar. Därför har under sin första tid ägnat sig åt faktainsamling, åt kunskapsinhämtning. Risken är annars att vi fastnar i gamla stridsfrågor och inte kommer vidare. behöver vi komma vidare, för nu är det allvar. är det på riktigt. Även om industrin säger att de sex reaktorer som finns kvar i systemet efter utfasningen runt 2020 kommer att köras ytterligare ett antal årtionden kommer likväl deras tid att komma, och därför kan vi inte hålla på och vänta. Framför allt kan vi inte hålla på och fortsätta att käbbla i en fråga som är så central och väsentlig för landets utveckling, både för våra hushåll och för vår industri. Det är mot den bakgrunden jag vill säga: Låt oss gemensamt titta igenom detta! Vi kommer även att behöva se över skatter. Vi kommer att behöva se över styrmedlen. Vi kommer att behöva se över såväl marknadsdesign och överföring som produktion. Enda sättet att kunna göra det på ett bra sätt är att göra det gemensamt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:25 om regeringsutspel om försvårande av uthyrning av bostad 25 Statsrådet (MP): har frågat mig hur förslagen om försvårande av uthyrning av bostad ska leda till ett ökat utbud, bättre utnyttjande och frigörande av fler bostäder i . kan ha missuppfattat situationen. Ambitionen att stimulera privatpersoner att hyra ut sina bostäder är god. Men som och jag beskriver i den refererade debattartikeln vill regeringen i vissa delar se över de nya reglerna om privatuthyrning eftersom det kan ifrågasättas om reglerna tar tillräcklig hänsyn till hyresgästernas intressen.