prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2014/15:674 Interpellation 2014/15:674 Svenska hushållens ekonomi av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Per (MP) § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:FiU28 Årsredovisning för staten 2014 2014/15:SoU14 om primärvårdens styrning § 4 Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU32 En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster 2. res. (S, MP, V) 140 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 M, 42 SD, 1 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD : 103 S, 17 MP, 20 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 7 SD, 7 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD UbU7 Statens dimensionering av lärarutbildning Kammaren biföll utskottets förslag. UbU13 Ökad individanpassning och en effektivare sfi och vuxenutbildning Punkt 5 (Rätten att delta i utbildning i svenska för invandrare) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 1: 1 S, 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Nationella prov för bedömning och betygsättning inom vuxenutbildning på grundläggande nivå) 2. res. 2 (FP, M, C, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 19 MP, 20 V 2: 76 M, 19 C, 15 FP, 14 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 10 (En utbyggd vuxenutbildning) 2. res. 5 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 5: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. verksamhet och årsredovisning 2014 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Översyn av Arbetsförmedlingen) 2. res. 1 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 76 M, 43 SD, 1 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 1: 102 S, 17 MP, 20 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD (MP) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. § 5 Beslut om ärenden som slutdebatterats UFöU5 Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Punkt 1 (Säkerhetspolitisk inriktning) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 14 KD 1: 42 SD Avstod: 20 V, 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 7 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 3 (Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom EU) 2. res. 4 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 17 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 4: 43 SD Avstod: 2 MP, 20 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, KD Punkt 4 (Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom ) 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (V) 44 för res. 22 för res. Kammaren biträdde res. (C) och (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 6: 43 SD Avstod: 20 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 5 (Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med Nato) 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (V) 4. res. 10 (FP) Förberedande votering 1: 20 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Förberedande votering 2: 43 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 14 KD 8: 43 SD Avstod: 20 V, 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. FöU11 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Punkt 1 (Det militära försvaret och dess mål) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (FP) 43 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 1: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 11 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Förändrad ambitionsnivå för Försvarsmakten) 2. res. 3 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 1 V, 14 KD 3: 43 SD Avstod: 19 V, 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Det civila försvaret och dess mål) 2. res. 6 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 6: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 5 (Försvarsmaktens organisation) 2. res. 8 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 8: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 6 () 2. res. 10 (FP) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 10: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 7 (Personalförsörjning) 2. res. 11 (SD) 3. res. 12 (FP) 44 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 11: 43 SD Avstod: 14 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 5 FP, 2 KD Punkt 8 (Könsneutral värnplikt) 2. res. 13 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 19 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 13: 20 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 10 (Styrningen av försvaret) 2. res. 15 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 75 M, 43 SD, 19 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 15: 20 V Frånvarande: 10 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 11 (Materielförsörjning och väsentliga säkerhetsintressen) 2. res. 16 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 18 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 16: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 7 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 12 (Ekonomiska förutsättningar för perioden) 2. res. 18 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 18: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 13 (Försvarslogistik) 2. res. 20 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 14 KD 20: 43 SD Avstod: 15 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 14 (Cyberförsvar) 2. res. 22 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 3 V, 15 FP, 14 KD 22: 43 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD , och (alla V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Samhällsorientering) 2. res. 2 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 2: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 4 (Nyanlända invandrares kompetens) 2. res. 3 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 3: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 5 (Nyanlända invandrare och instegsjobb) 2. res. 4 (M, C, FP, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 18 MP, 20 V 4: 76 M, 1 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 6 (Det civila samhället i integrationsarbetet) 2. res. 6 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP 6: 14 KD Avstod: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 2 (Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m.) 2. res. 2 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 2: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 5 (Kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män) 2. res. 3 (M, C, FP, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 19 MP, 20 V 3: 76 M, 19 C, 15 FP, 14 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 7 (Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott) 2. res. 4 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 75 M, 43 SD, 19 MP, 19 C, 15 FP, 14 KD 4: 20 V Frånvarande: 10 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Punkt 8 (Förbud mot ensamarbete på passagerartåg) 2. res. 5 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 19 MP, 19 C, 20 V, 15 FP, 14 KD 5: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 6 MP, 3 C, 1 V, 4 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren godkände utskottets anmälan. § 6 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändringsbudget Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget betänkande 2014/15:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2014/15:100 delvis) och betänkande 2014/15:FiU21 Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) 1 (M): Det är i skuggan av grexit och brexit, det vill säga risken att som första euroland tvingas lämna den gemensamma valutan och att med sin folkomröstning riskerar att lämna Europeiska unionen, som vi avslutar riksdagsarbetet med dagens finansdebatt. Förhandlingarna mellan och för att undvika statsbankrutt går uppenbart mycket trögt. , , har lämnat samtalen, och de grekiska förhandlarna står i spagat mellan nödvändiga ekonomiska reformer och Syrizaregeringens egna, ofta orimliga, vallöften. I flera problemtyngda europeiska länder ser vi att ekonomi och politik domineras av populister, både till höger och till vänster. Det vilar därför ett tungt ansvar på oss som inte tror på slagord och enkla lösningar. samlas euroområdets finansministrar till vad som rimligen måste bli ett avgörande beslut. Helgen därefter påbörjar en annan men minst lika svår politisk process för att undvika att den brittiska folkomröstningen om EU slutar med att förlorar en av sina allra viktigaste ekonomier. är en dynamisk marknadsekonomi och en stabil röst för frihandel som EU inte kan vara utan. Det är ett vitalt svenskt intresse att britterna stannar kvar i Europasamarbetet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget I det läget kan situationen i naturligtvis framstå som närmast idyllisk och våra problem som nästan triviala. Men det vore en felsyn. Tvärtom är det inte alls tid att bakåtlutat njuta av allt det som faktiskt fungerar utan att ärligt och självkritiskt förbereda för sådana reformer som leder till nya framgångar . Låt mig peka på tre centrala utmaningar för , där vi redan nu kan se att problemen kan bli större. För det första ser vi ett nytt utanförskap växa fram. Med start bekämpade under flera regeringar det breda utanförskap som följde på slentrianmässig förtidspensionering. Alliansregeringen bröt den dåliga utvecklingen, men jag vill gärna säga att fler än vi såg problemen. har en låg och stabil nivå på förtidspensionering. Det nya utanförskapet är smalare men djupare. Det koncentreras främst till utomeuropeiskt födda och till unga utan ordentlig utbildning. Många kommer till vårt land med efterlängtade kunskaper som vi snabbare borde dra nytta av, men ungefär hälften av alla nyanlända i arbetsför ålder har högst det som motsvarar grundskolekompetens. Om vi inget gör, kommer många av dem aldrig att ta sig in. När blev det i bättre att inte jobba alls än att börja jobba med det lilla man faktiskt kan? Svensk arbetsmarknad ser inte längre ut som på 50-, 60- eller ens 70-talet. Vi måste börja tänka om. Bland de unga i som varken jobbar eller studerar har många inte fullföljt gymnasiet och har dessutom en svag grund från nian. Trösklarna in till arbetsmarknaden för båda dessa grupper måste sänkas. Annars kommer arbetslöshet och bidragsberoende att grundlägga sociala tragedier för enskilda människor och skapa explosiva risker för samhället. Vi är redan varnade. och Alliansen tar nu de första stegen för att fler som har en tuff start ska kunna komma in och få sitt allra första jobb. Trösklarna måste sänkas, inte höjas. Det måste bli billigare att anställa, inte dyrare. Skolan måste prioritera även handfasta yrkeskunskaper. Fler måste snabbt lära sig att behärska svenska språket. Perfekt svenska är nog en överskattad tillgång i det svenska arbetslivet. Begriplig svenska är däremot en underskattad tillgång. Här gör regeringen tvärtom och går emot både expertmyndigheter och forskare. Höjda arbetsgivaravgifter för unga och förändringar i a-kassan leder enligt till att närmare 40 000 jobb kan försvinna. Det är en halv procentenhet i ökad arbetslöshet. Det leder oss längre från regeringens mål om lägsta arbetslöshet. Det sänkta RUT-avdraget, menar , kan särskilt drabba personer som står långt från arbetsmarknaden. De är sällan de som står först i kön till andra arbeten. Jobb som var på väg att bli vita trycks åter in i mörkret. Jobb som ger både pension och försäkring blir än en gång dubbelt otrygga. Om trösklarna in till det första jobbet höjs kommer många aldrig att få det andra eller tredje jobbet – det som de verkligen vill ha. Sju av tio väljare tror numera inte heller att Socialdemokraternas politik leder till fler jobb. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget tappar mark gentemot andra länder vad gäller skatter, arbetsmarknad och utbildningskvalitet. Efter en lång och obruten tidsserie av ökat nyföretagande i har trenden nu brutits. Minskat entreprenörskap slår särskilt hårt mot kvinnor och mot de branscher där många kvinnor har startat företag. Det är ingen djärv gissning att detta beror på att regeringens politik har skapat osäkerhet om både RUT-avdragets framtid och framtidens välfärdsföretagande. måste skapa en miljö som attraherar företag och talanger. Det behövs ett klimat som uppmuntrar mindre och medelstora företag att växa sig starka runt våra kända storföretag. måste fortsätta leda digitaliseringen av både den privata och offentliga ekonomin. Andra länder kommer i fatt, även digitalt. Jag saknar nytänkande från regeringen. Tillsammans med höjer regeringen skatten på arbete och företagande med 27 miljarder och lägger 2 små procent av dessa inkomster på näringspolitik. I stället för att göra den hemläxa som en förberedd regering skulle ha gjort innan den tillträdde devalveras politiken allt oftare till rena symboler som innovationsråd och industrikanslerer. inflytande över regeringens syn på välfärdsföretagande har gett resultat. Nio av tio företagsledare har förlorat förtroendet för regeringens näringspolitik. För det andra är vårt lands ekonomi naturligtvis mycket mer än bara statens ekonomi. Men utan välskötta offentliga finanser förlorar staten den viktiga förmågan att agera när det behövs som mest. Den läxan lär oss just . Jag börjar därför bli allvarligt oroad över de ständigt ökande offentliga utgifterna. Bara kostnaderna för sjukförsäkring och migration ökar enligt färska prognoser från dagens till 85 miljarder . ska naturligtvis värna långsiktigt uthålliga trygghetssystem, och de allra flesta av oss är överens om en asylrätt som öppnar dörren in till ett bättre liv. Men automatiskt ökande transfereringskostnader får inte bli gökungen som tränger ut all annan välfärd ur boet. Om varken utgifterna eller de resultat som uppnås löpande och kritiskt prövas måste annat till slut stå tillbaka. Här krävs politiskt ledarskap. Inte heller här kommer regeringen med seriösa svar. I stället för att ta tag i de underliggande problemen som leder till ökade kostnader slopar regeringen tidsgränsen i sjukförsäkringen och vill höja skatten för äldre som jobbar. Dessutom försökte man först ensidigt att ta bort överskottsmålet för de offentliga finanserna. Det imponerar inte. Det finns en oroväckande tendens att Socialdemokraterna har börjat överge den strama syn på offentliga finanser som rått och som varje finansminister måste klara av att stå upp för – i bland också mot sina egna. är det alltmer Vänsterns syn på överskottsmålet, på pensionskapitalet och på att viktiga investeringar kan ersätta tuffa prioriteringar som dominerar regeringens retorik. Det är början på ett sluttande plan. För det tredje är de allra flesta överens om att har en internationellt sett välskött ekonomi. Det är en god förutsättning men faktiskt inte mer än så. För trots att prognosinstituten visar att ekonomi går allt bättre oroar sig många för vart egentligen är på väg. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Hushållen har varit pessimistiska vad gäller ekonomiska läge allt sedan regeringen tillträdde, och trenden håller i sig. Alla hushåll brukar inte ha fel . Precis som efter 90-talskrisen klarade av att genomföra reformer som vi fortfarande har stor nytta av är det nu åter dags att vara långsiktig. Vi bör blicka framåt och mejsla fram de svåra men viktiga reformer som gör starkare och kriståligare . Det räcker att titta på den demografiska utvecklingen för att inse att detta är helt nödvändigt. I många länder hörs populära krav på sänkt pensionsålder trots att alla egentligen vet att vi tvärtom måste jobba längre när vi lever . I har vi en bra pensionsöverenskommelse men slösar ändå bort många äldres kompetens och erfarenhet, trots att vi vet att det bara är mer arbete som kan säkra dagens pensioner. Ledarskap är inte att göra det lätta utan att göra det rätta. Därför blir vår kritik mot regeringens ekonomiska politik dubbel. På kort sikt river de mest upp och återställer, och de finansierar politiken med de skattehöjningar som de kommer åt. Det är fantasilöst och förutsägbart: högre skatter på arbete och företagande, högre bidrag och transfereringar. Vi har sett det förut. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till Alliansens reservation i finansutskottets betänkande om vårändringsbudgeten. Om problemet på kort sikt är vad regeringen faktiskt gör blir problemet på vad regeringen tvärtom inte alls gör, inte vill, inte ser och inte förstår när det gäller att möta verkliga utmaningar. Tillsammans med Alliansen tar nu de första stegen mot en långsiktig reformagenda, med målet att minska utanförskapet och sänka trösklarna in till egen försörjning, så att fler företag kan och vill växa sig stora och starka här i och så att fler människor kommer till sin rätt i vårt land. beslutar vi om färdriktningen, och ställs de konkreta budgetförslagen mot varandra. Jag yrkar därför bifall till reservation i finansutskottets betänkande om riktlinjer för den ekonomiska politiken. 2 (SD): är ett fantastiskt land. av obruten fred, en väl utvecklad demokrati, låg eller obefintlig korruption, ett fungerande rättsväsen och ett internationellt sett mycket högt materiellt välstånd vittnar om detta. Det är resultatet av nuvarande, men främst tidigare generationers gemensamma värv. vill jag dock lyfta upp den svenska industrins betydelse för vårt lands ekonomiska och historiska utveckling. Vi har skogsbruk, lantbruk, stålindustri, gruvnäring, fordon, telekom och så vidare. Det finns tyvärr en uppfattning hos vissa i den här kammaren att detta är något som hör till det förflutna och att framtiden tillhör tjänstesektorn. Vår före detta regeringschef uttryckte det på ett närmast lakoniskt sätt: Industrijobben är borta, och industrin är i praktiken död. Detta återspeglades också i Alliansens dåvarande ekonomiska politik, med kraftiga subventioner av de enkla serviceyrkena. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men, fru talman, stämmer det verkligen att industrin är död och att framtiden tillhör tjänstesektorn? Sanningen är att dessa två näringsgrenar inte konkurrerar med varandra utan i allra högsta grad lever i symbios med varandra. Den svenska industrin sysselsätter omkring 650 000 människor och ytterligare omkring 350 000 människor i den industrinära tjänstesektorn. Varje nytt industrijobb skapar omkring ett halvt jobb i tjänstesektorn. För avancerade industrijobb kan det röra sig om så mycket som tre nya tjänstejobb. Låt oss också konstatera att den svenska exporten motsvarar ett värde på nästan halva vår bnp. Industrin står för merparten av denna export. Det är alltså 1 miljon sysselsatta och ett exportvärde motsvarande halva vår ekonomi. Låt oss därmed lägga den illa grundade myten att industrin är död bakom oss och blicka framåt. Man kunde såklart hoppas att den nuvarande regeringschefen, med sin högst relevanta bakgrund och arbetslivserfarenhet, skulle slå in på en annan bana. I stället uppvisas en flagrant oförståelse för industrins behov av trygg och stabil energiförsörjning, kompetensförsörjning, förutsägbara regelverk och vettiga skattesystem. På tal om just energiförsörjningen är det ett faktum att den svenska kärnkraften står för knappt hälften av totala elproduktion. Den garanterar en stabil elförsörjning och framför allt förutsebara elpriser. Det vill alltså regeringen straffbeskatta bort. Vad som ska komma i stället har man ingen som helst aning om. Den kraftigt subventionerade vindkraften står för av produktion. Utan dessa kraftiga subventioner hade motsvarande siffra varit . Det tyska exemplet härvidlag avskräcker å det kraftigaste. står här som en garant för fortsatt svensk kärnkraft, med en vidareutveckling och om möjligt också en vidareutbyggnad. Vi säger tydligt nej till den föreslagna höjningen av termisk effekt, vi avskaffar hela effektskatten för moderniserade reaktorer och vi anslår resurser för forskning om nästa generations kärnkraft. Tillsammans med vattenkraften utgör detta basen för en trygg och stabil elförsörjning under överskådlig framtid. Inom ramen för mitt uppdrag har jag haft den stora förmånen att få träffa många intressanta människor, framför allt företagare, och branschorganisationer. Det har varit allt från stora koncerner som till mindre verkstäder. Att tillfredsställa allt och alla behov och önskemål som finns är sannolikt inte realistiskt. Men det som slår mig när jag reser genom landet och som löper som en röd tråd genom industrin och hela näringslivet är inte att alla ropar efter lägre skatter. Ja, det med förstås, men det som enligt min erfarenhet målas upp som det största tillväxthindret är att det är så pass svårt att hitta rätt utbildad arbetskraft. Med en arbetslöshet på , motsvarande i storleksordningen 430 000 individer, är det helt enkelt någonting som inte stämmer här. Hur hamnade vi så fel? Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget