prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Vi står fria från olika delar, och vi väljer också fritt hur vi ska rösta om beslut. Huruvida migrationsfrågan är lösningen för landsbygdens eventuella problem eller inte tror jag framför allt att lösningen framöver är goda konkurrensvillkor, så att landsbygden kan lyftas med de förutsättningar som finns. Det handlar om skog, jord och andra produktionsgrenar. Jag tror att landsbygden har oerhört stora möjligheter. 15 (M) replik: Jag har en liten fundering. Livsmedelsbranschen är en väldigt viktig bransch i . Om man tittar på siffror för branschen har det blivit 600 fler företag. Exporten har ökat , från 47 miljarder till 70 miljarder. Det är allmänt känt att tycker att EU inte är någon god idé. Som jag har förstått vill man helst lämna EU. Vi från har alltid slagits för frihandel. Fri handel har alltid gynnat människor, det kan vi se hur många exempel på som helst. Min fråga till är: Hur ser ni på möjligheterna att öka livsmedelsexporten? Det är någonting som vi moderater tror väldigt mycket på, om det fattas korrekta beslut och om vi får en konkurrenskraftig näring, vilket vi inte har , det är vi nog överens om. Men hur ser på möjligheterna att utveckla landsbygden, om vi nu ska stänga våra gränser igen? Eller har jag missuppfattat SD:s politik på området? 16 (SD) replik: Tack för frågan, ! Det är väl ingen hemlighet att vi är EU-kritiska. Framför allt vill vi ha en folkomröstning där svenska folket ska få bestämma. Det är nog den viktigaste delen. När det gäller huruvida man är med i EU eller inte består ju EU av ett antal avtal som binder och reglerar vår lagstiftning och också handel mellan olika länder. Vi är ett frihandelsvänligt parti. Det är viktigt att man kan fortsätta att ha en handel. Det finns andra länder som har specialavtal med EU, till exempel och till viss del där man troligtvis röstar för ett utträde. Det kommer att finnas ett antal avtal som reglerar handel. Jag tror inte att det är nödvändigt att vi måste betala ett superparlament som inte klarar av att fatta vettiga beslut. Vi har ju en riksdag här där vi kan fatta beslut som är viktiga och som påverkar svensk landsbygd, arbetsmarknad och så vidare. Jag tror att det är mycket bättre om vi kan ta tillbaka makten till och bestämma mer själva. 17 (M) replik: Vi från tycker att det är väldigt viktigt med öppna gränser. Det ökar möjligheterna att öka vår export och jobben på landsbygden. Toleransen människor mellan ökar också om vi umgås mer över gränserna. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag vill ställa en annan fråga. vill ju ha en djurrättspolis – det ville ni i alla fall tidigare. Det skulle vara intressant att höra hur ni tänker utforma den. Det kommer ofta vittnesmål om att många djurägare känner sig orättvist behandlade. Jag brukar likna det vid att om jag tar mitt barn till akuten och man hittar ett blåmärke på barnet ska akuten anmäla det till som i sin tur ska göra en polisanmälan. Vi vet alla som har barn att ett blåmärke kan uppstå utan att det finns något kriminellt bakom. Men så är det inte i djurhälsan. När man hittar något misstänkt anmäls det till som i regel gör en polisanmälan. Många djurägare tycker att detta är fruktansvärt jobbigt. Antalet kadaver ökar, därför att man i inte vågar att skicka ett djur som är lite halt till slakt. Sedan har jag en fundering om detta med beteskrav. I sin bok tar upp hur det är med djurhälsan. Apropå beteskrav skriver hon: Alla högkvalitativa fodermedel är utformade för kons bästa och med en sammansättning som tillser att kon får de ämnen och förutsättningar som hon behöver för att kunna producera högkvalitativ mjölk. När korna släpps på bete ändras foderstaten radikalt och korna får svårt att klara omställningen, får lös avföring, sur vom och klarar inte äta och tappar då produktion. Är detta ett bra system och en bra djurhälsa? 18 (SD) replik: När det gäller kompetens för kontroller och den utsatthet som djurägare kan känna, kan jag mycket väl förstå den. Man kan ju uppleva när man får ett besök att det i stort sett hänger på det om man kan fortsätta med sin gård. Om personen kommer vid fel tillfälle, på fel dag, kan det få stora verkningar. Kompetensen som kontrollanterna måste besitta är någonting som vi lägger fram förslag om. Ska man ha ansvar för att kontrollera framför allt produktionsstallar eller produktionsdjur bör man besitta kompetens så att man förstår hur det är. När det gäller en djurrättspolis eller djurskyddspolis lyfter vi fram förslaget att man har ett antal poliser som har ett större ansvar och jobbar med djurrättsfrågorna. Jag tror att det i sig kan höja kompetensen och minska en del problem. Man ska också komma ihåg att majoriteten av djurskyddsanmälningarna inte gäller produktionsdjur utan gäller de så kallade sällskapsdjuren. Där är jag alltså inte speciellt orolig. Jag tror att man måste lita på djurägarna mycket mer. Över huvud taget måste vi titta på djurskyddslagstiftningen mycket mer utifrån mål och inte medel. Det finns givetvis ett tolkningsföreträde där, men det intressanta är att här har vi bönder som sköter sina djur kanske 18–. De besitter nog mer kompetens än den djurskyddshandläggare som kommer ut . Det tror jag mycket väl. När det gäller frågan om beteslagstiftningen lägger vi fram förslag om en betesersättning men också om att man bör diskutera lättnader när man utformar beteslagstiftningen så att den är utformad efter verkligheten och inte efter boken. 19 (C): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag och mitt parti, , tror på landsbygden och på de gröna näringarna och verksamheterna. Vår kamp handlar om att se till att människor även på landsbygden ska få del av den service och infrastruktur som i staden ses som en självklarhet. Men det är också en kamp för att vi alla ska kunna dra nytta av alla de resurser som finns på den svenska landsbygden i form av till exempel jord och skog. Det är en kamp som därtill kan leda till fler och nya jobb – jobb som vi verkligen behöver i vårt land. Ska vi lyckas med den här kampen handlar det som jag ser det framför allt om att sänka kostnader men också om att säkerställa investeringar och bygga för framtiden. Det handlar om kostnader som vi kan påverka, vi som är i politiken. Vad är det för kostnader? Jo, det är framför allt skatter och avgifter men också kostnader för, som många ser det, alltför mycket administration och byråkrati. Den regering som jag tillhörde påbörjade en resa, ett arbete med att sänka kostnader och skatter. Vi inledde också ett arbete med att regelförenkla. Vi satsade därtill på att stärka som matland. Vi arbetade i den satsningen med många saker, bland annat med att öka den svenska mat- och livsmedelsexporten. Vi kan konstatera att vi inte nådde ända fram på den resa som vi påbörjade. Resan avbröts genom att vi fick en ny, rödgrön regering. Att vi inte nådde ända fram bevisas bland annat av den kris som till exempel landets mjölkbönder just nu befinner sig mitt i. Det finns med andra ord ytterligare saker att göra. Det finns plats för ytterligare åtgärder. Men i grund och botten handlar det om reformer som gör att de siffror som för många är röda blir svarta. Vad finns det då att fortsätta arbeta med? Det vi kan påverka förutom förenkling av regler och byråkrati är, som jag ser det och återigen vill peka på, framför allt att fortsätta minska kostnaderna i form av skatter och avgifter. Hur ska vi annars lyckas med att hjälpa de här verksamheterna, som är så viktiga för oss och för vårt land? Vi kan konstatera att den rödgröna regering som vi har har valt en helt annan kurs, en helt annan färdväg för sin resa. I stället för att sänka kostnaderna för de gröna näringarna och verksamheterna höjer man skatter och avgifter. Man höjer kostnaderna. Därtill aviserar man en ökad byråkrati på många områden, som också kostar pengar. För alla som är företagare höjer man skatterna. Särskilt höjer man skatterna, vilket jag särskilt beklagar, för dem som är unga genom höjda ungdomsarbetsgivargifter. Man inte bara höjer utan kommer att fördubbla de ungdomsarbetsgivaravgifter som vi med mycken möda lyckades sänka. Påverkar det här de gröna näringarna och verksamheterna? Ja, det gör det. Många unga människor har sin första utkomst, sin första inkomst, i de gröna näringarna och verksamheterna. På skogsbruksområdet är omläggningen av politiken extra tydlig, tycker jag. Det var regeringen presenterade en översyn av skogsvårdslagen som man ämnar göra. Syftet är återigen inte att förenkla utan att skärpa upp och byråkratisera än mer. Areella näringar, landsbygd och livsmedel I stället för att arbeta tillsammans med skogs- och markägare för att hitta än bättre metoder att ta hänsyn till alla de värden som finns i den svenska skogen väljer man att gå före det arbete som man har inlett, nämligen att ta fram en gemensam skoglig strategi för vårt land. Det är ett arbete som jag i sak vill berömma, men man väljer alltså att gå före och föreslå en ökad byråkratisering som kommer att leda till ytterligare och ökade kostnader. Jag kan alltså inte nog betona vikten av att komma med konkreta åtgärder här och men också med förslag på reformer som vi kan enas om, som är verksamma och som ger lösningar här och . Fagra löften, herr talman, hjälper inte. Jag presenterade genom mitt parti ett förslag där vi här och skulle kunna göra någonting som är substantiellt, nämligen tillfälligt höja de interventionspriser för mjölk som vi har i EU-systemet. Men – tro mig! – detta förslag stöddes inte av tillräckligt många partier här i kammaren, varför det inte var genomförbart. Jag vill slutligen, herr talman, verkligen poängtera att jag hoppas att den nuvarande regeringen lyssnar på de förslag som kommer från oppositionen så att vi får den tillväxt i de gröna näringarna och verksamheterna som behöver. 20 (S) replik: Tack, , för anförandet! Det är ju uppenbart att passar mycket bättre i opposition än det gjorde i regeringsställning. har man helt plötsligt många förslag på hur man bör förändra det här. talar väldigt mycket om här och . När vi satt i opposition saknade vi verkligen detta här och . talar också om bränslepriser och dieselskattesänkningar. Det var ju faktiskt ett val 2014 som gör att den regering som sitter presenterar ett förslag där man sänker dieselskatten för jord- och skogsbruksföretagare. Det händer här och . 21 (C) replik: Låt mig konstatera att jag inte nämnde ordet dieselskatt i mitt anförande. Jag skulle ha kunnat göra det, och jag gör det gärna . Det ställningstagande som gjordes 2009 och 2010 innehöll en översyn av de skatter som vi då bestämde. Den översynen har nuvarande regering inte gjort. I vårt budgetförslag har vi en de-facto-sänkning av dieselskatten med 300 miljoner. Sänkte vi några andra skatter och avgifter som påverkar de gröna näringarna och verksamheterna under den regeringsperiod som jag hade del i? Ja, vi sänkte flera som starkt påverkar. Vi sänkte två gånger de så kallade egenavgifterna, vi sänkte den allmänna arbetsgivaravgiften och vi tog bort handelsgödselskatten – bara för att nämna några exempel som konkret och handfast påverkar lönsamheten också i de gröna näringarna och verksamheterna. 22 (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tack för förtydligandet, ! Jag tror att det var viktigt att göra. Den visar med all tydlighet att det finns lantbruksföretag som går väldigt bra, trots beteskrav och höga djurskyddskrav, och att det finns lantbruksföretag som går sämre. pekade särskilt på att man måste öka möjligheterna till omställning för lantbruksföretagare och se till att lantbruksföretagarna får tillgång till ny forskning och ny teknik så att de kan ställa om sin produktion. Vad är förslag ? Är det inskränkt djurvälfärd? Är det sämre beteskrav? egen utredning har ju visat att det inte är dessa förslag som betyder något för om lantbruksföretagen går bra eller dåligt, utan det är andra faktorer. 23 (C) replik: Jag tackar för frågeställningarna. De är adekvata och viktiga. Vad gäller beteslagstiftningen säger vi att den behöver en modernisering. Vi måste uppdatera beteslagstiftningen. Jo, därför att den är gammal. Otroligt mycket har hänt under den tiden. Exempelvis är det att konstatera att det begav sig, det vill säga när beteslagstiftningen kom, var åtta av tio kor uppbundna. är förhållandet ungefär det omvända. Väldigt mycket har alltså hänt på det här området, varför det behövs en modernisering, vilket vi också har föreslagit i motioner. Forskning, utveckling och innovationer är jätteviktigt. Det var en viktig del som jag drev stenhårt i visionen om Matlandet och där vi kom väldigt långt. Men som jag sa i mitt anförande nådde vi inte riktigt ända fram, eftersom vi fick en annan regering i vårt land. En viktig sak var att vi prioriterade forskning om biomassa. Det var ett av prioriterat område som tillfördes extra medel för att vi skulle kunna nå ännu längre med den biomassa som vi har möjlighet att producera i vårt land. 24 (SD) replik: Tack för ett intressant anförande, ! verkar ha förstått att någonting håller på att hända. Det kanske var mot denna bakgrund som gjorde ett utspel i där han angrep oss för vår landsbygdspolitik. Man kan konstatera att angrepp på oss är ungefär som att kasta sten i glashus, för i regeringsställning, 2006–2014, fortsatte ju kräftgången för svenskt lantbruk. Med som minister försvann nästan 9 000 jordbruksföretag, medan självförsörjningsgraden stadigt minskade, i synnerhet vad avser den svenska köttproduktionen. När mjölkkrisen sedan slog till 2014 var svenska mjölkbönder alltför sårbara. Vi hör en viss kritik, men frågan är om ni har förstått någonting. Ni nämner ett antal förslag, men har ni chansen i opposition att komma med lite fria lösningar. De förslag som ni kommer med som ska rädda landsbygden är ytterligare satsningar på biodrivmedel och interventionsköp från EU. Frågan är: Är det här räddningen för svensk landsbygd? Jag, liksom mitt parti, anser att vi framför allt måste se över de skatteförslag som ligger. Där har närmat sig en hel del av förslag. Men frågan är om kommer med fler förslag eller om vi kommer att få se liknande förslag kring interventionsköp och biodiesel. 25 (C) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att lösa momentana kriser är viktigt. Speciellt viktigt säger jag att det är för företag som är väldigt kapitalintensiva, och det är till exempel lantbruksföretagen. Där har staten ett speciellt ansvar. Ett sätt att lösa kriser kan vara att använda sig av de system som finns i den europeiska gemenskapen. Detta föreslog jag och mitt parti . Det är åtgärder som hjälper här och . Vad jag kan påminna mig har de som jag har lite speciell insyn i tillämpats vid fem olika tillfällen. Dessa åtgärder ledde till att kriserna ganska snabbt avhjälptes, därför att man använde sig av ett system som redan fanns. Tyvärr fick jag inte majoritet för mitt förslag när det prövades i . Jag hade önskat att så hade varit fallet. Till detta ska läggas att det behövs en generell kostnadssänkning, och den kan vi bidra med i politiken genom att sänka skatter och avgifter. De förslag som nu är på väg att rösta igenom innebär ju höjda skatter och avgifter. Det kommer inte att vara till gagn för det svenska jordbruks- och skogsföretagandet. 26 (SD) replik: Jag kan konstatera att vi är ganska överens med varandra, framför allt när det gäller de generella kostnadssänkningarna. Låt oss först återkoppla till interventionsköpen. Där har vi kanske lite olika åsikter. Jag och mitt parti tror att man riskerar att bygga upp lager som man senare får problem med. Men det fanns också andra förslag, till exempel om att man skulle kunna skjuta på momsen och arbetsgivaravgiften . Framför allt mjölkföretagen har ju inte något problem med momsen, för de har en utgående moms på och en ingående moms på . Att skjuta på skatten är snarare att bara skjuta på problemet. Man måste se på kostnadsdelarna , framför allt de nationella särkostnaderna. Jag hade också en fundering kring detta med svenskt biodrivmedel. Från sida pratar man om att det finns så stora möjligheter, men bara av de biodrivmedel som används i är av svenskt ursprung. Jag förstår faktiskt inte hur det kan hjälpa det svenska lantbruket. 27 (C) replik: Vad gäller biodrivmedel har vi enorma möjligheter i vårt land att producera detta. Det beror på att vi har mycket mark som är möjlig att använda för produktion av den råvara som biodrivmedelframställningen måste ha. Jag tycker att vi ska utnyttja den möjligheten, dels för jobben, dels för att jag vill ha det öppna landskapet, om vi pratar jordbruket, men framför allt därför att det vi använder för mycket av är en ändlig resurs. Den kommer ju att ta slut . Den påverkar dessutom klimatet på ett sätt som jag hoppas att vi är överens om att vi inte kan låta den fortsätta att göra. Men genom att använda förnybara resurser bidrar vi till väldigt många nyttigheter. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag hoppas att vi i denna kammare kan enas om att nyttja den möjlighet som vi har i landet, för det ger oss jobb, det ger oss ett bättre klimat och det ger oss vårt öppna landskap. 28 (V) replik: När man lyssnar på får man känslan av att det är andra partier än som har styrt landet . Men vi har haft och därefter till med borgerlig ekonomisk politik och med själv som ansvarig för detta viktiga politikområde. Du sa något väldigt viktigt. Du sa: Fagra löften hjälper inte. Det är precis så det är. Jag tror att alla som följer den här debatten och andra politiska debatter vill att vi politiker ska leverera. Vi ska inte bara komma med fagra löften, som vi sedan inte lever upp till. Matlandet var din stora satsning , som du drog igång – jag tycker att det var en intressant satsning. Där lovade du att 20 000 nya jobb skulle skapas i svenskt lantbruk. Jag läste en utvärdering . , , när du styrde och hade ansvar för detta, försvann det nästan 10 000 jobb från det svenska lantbruket. Var inte det här ett fagert löfte som du inte lyckades leva upp till? Eller hur många nya jobb skapades egentligen under Matlandet ? 29 (C) replik: Jag ber väldigt mycket om att få tacka för frågeställningen. Detta är nämligen en synnerligen viktig frågeställning. Matlandet , som startade , gav fram till utvärderingen gjordes – då hade man siffror fram – 9 300 jobb. Mitt löfte var att vi skulle skapa 20 000 jobb . Jag är alldeles övertygad om att de jobben hade tillkommit, detta som rationaliseringen fortsätter i den svenska primärproduktionen. Jag tycker att det är helt underbara siffror. Att jag fick fortsätta mandatperiod två med visionen om Matlandet tyder också på att satsningen var lyckad. Hade satsningen inte varit lyckad är jag alldeles övertygad om att mina kollegor i regeringen hade valt att lägga den peng som satsningen kostade på någonting annat. Vad var det då som vi lyckades med? Ja, vi lyckades med att, som jag tror att förtjänstfullt redovisade tidigare, höja vår livsmedelsexport betydligt. Det ger jobb, riktiga jobb. Vi lyckades med att få på kartan, på den internationella arenan, där turistverksamheten och naturverksamheten fullkomligt exploderade, vilket är särskilt betydelsefullt för de unga människorna, som ofta har sitt första jobb där. Vi fick en mängd småskaliga slakterier i vårt land. Det är väldigt betydelsefullt för byarna där de etableras, men kanske än mer av betydelse för djuren och deras välfärd. 30 (V) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag ska säga till att vi i tyckte att Matlandet var en intressant satsning. Vi väckte en motion där vi inte avfärdade Matlandet . Men vi ville komplettera det med en hållbarhetsaspekt. Vi ville ha hållbara Matlandet . Vi tyckte att det var alltför ensidigt inriktat på produktion och export och att det inte togs hänsyn till den stora miljönytta som man också kan få ifall man ställer krav på till exempel biologisk mångfald, ekologisk produktion och så vidare. säger att det skapades 9 300 jobb med den här satsningen. Jag tycker att man ska vara lite ärlig i debatten. Vi pratar ju om netto. Vi pratar alltså om hur många jobb det är och jämför det med hur många det blir året därefter. Vi kan titta i statistiken. Vi kan titta på antalet årsarbeten i lantbruket. , året innan du drog i gång satsningen, , var 65 000 människor anställda inom lantbruket i . , var det 55 000 årsarbeten inom lantbruket. Det kan du själv se i statistik om jordbruket. Och det är mängder med tidningar som har refererat den statistiken. Hur kan du, , påstå att det har skapats 9 000 nya jobb när det i själva verket har försvunnit nästan 10 000 jobb på landsbygden bara under de här tre åren? 31 (C) replik: Visionen om Matlandet handlade inte bara om primärjordbruket. Det är en viktig del i Matlandet , men det är inte helheten. Helheten består också av en förädlingsverksamhet som kommer efter primärproduktionen, det vi kanske i dagligt talar kallar för livsmedelsindustrin, som för övrigt är fjärde största industrigren. Den har ökat. Jordbruket har, som jag sa i mitt första replikskifte, fortsatt att rationaliseras, vilket ofta leder till färre sysselsatta – ja. Det vi måste göra för att bibehålla och helst öka antalet arbetstillfällen är att sänka kostnader, . Den första delen i din frågeställning handlade om att bygga ut Matlandet . Det ska jag komma ihåg till nästa gång vi får chansen att regera och att ta till vara den möjligheten, för jag tycker också att vi ska ha en hållbar livsmedelsproduktion. 32 (L): Jag ska börja med att konstatera att har avfärdat Liberalernas förslag till ekonomisk ram. Eftersom vi ser budgeten som en helhet kommer vi inte att delta i beslutet om anslagsfördelning inom detta utgiftsområde, även om vi skulle kunna göra det rent teoretiskt. Vi ger vår syn på fördelningen i ett särskilt yttrande. Budgeten är som sagt en helhet. Liberalerna har gjort ett antal klara och övergripande prioriteringar. Det handlar om jobb, företagande och sysselsättning genom sådana skattesänkningar som påverkar just sysselsättning, arbetade timmar och konkurrenskraft. Det är någonting som gynnar hela landet, både stad och landsbygd. Vi satsar på kunskap bland annat genom att finansiera en tioårig grundskola och höjda lärarlöner. Vi har förslag om liberalisering när det gäller arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och inte minst förslag om ett stärkt försvar i dessa oroliga tider. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Som jag tog upp har vi ett tydligt inslag av grön skatteväxling i vårt budgetförslag. Det är väl lika bra att konstatera att vi inom det här området öppnar för att återinföra en läckageskatt som riktar sig mot övergödning och kadmiuminnehållet i handelsgödsel. Exakt hur det ska se ut har vi inte redovisat. Vi kan se på landsbygden kontra stora befolkningscentrum. Då kan vi konstatera att vi i budgetförslaget har med ett regionaliserat reseavdrag som ska motverka de kostnadsökningar som finns i och med det transportbehov som man har på landsbygden – det är längre sträckor. Att Liberalerna inte höjer skatten med 32 miljarder innebär också att vi har mindre i utgifter än det är i regeringens förslag, där man får stöd av . Då handlar det naturligtvis om att det måste göras andra prioriteringar och väl avvägda prioriteringar. Just inom detta utgiftsområde ligger Liberalerna 300 miljoner lägre jämfört med regeringens förslag. Det är intressant när vi diskuterar detta. Det är mycket skogs- och jordbruk. Det är inte så konstigt. Det har naturligtvis med sysselsättning på landsbygden att göra, och det har stora ekonomiska värden. Men vi kan också konstatera att jord- och skogsbruket är en del av lösningen i fråga om de klimat- och miljöutmaningar som vi har. På det sättet hänger den här debatten väldigt mycket ihop med den debatt vi hade om just detta. De areella näringarna styrs mycket av EU-politiken och de förutsättningar som ges där.