prot · H20950 · 2015-01-22 00:00:00 — Erfarenheten från detta är att det inte är säkert att det är det mest stabila sättet att klara en verksamhets långsiktiga överlevnad. Det blir alltid relaterat till viljan att åter gå in med pengar . När någon svajar och sviktar i finansieringen börjar nästa också göra det. Sedan är man ute på ett gungfly, och då blir kanske verksamheten som helhet ifrågasatt. Att gå in i den typen av finansieringsmodeller är inte med någon självklar logik en lösning på problemet. Men om staten nu anser att man ska ha en statsceremoniell verksamhet inom ramen för Försvarsmakten och att man också ska driva övrig verksamhet inom denna kan det däremot vara tydligare och enklare att reda ut problemet för alla genom att säga att den ska vara kvar. Sedan får man stå för det i budgeten. Frågan är egentligen vad som leder till stabilitet och framgång. Jag tror att en politisk vilja som man uttalar leder till bättre stabilitet än om vi startar utredningsarbete som syftar till en mångfasetterad finansiering. Vi har redan sagt: Vi vill att detta ska vara kvar. Vi har reglerat det i regleringsbrevet. Det är vår politiska vilja, och det kommer vi att försöka jobba för även . 168 (KD): Det var ett viktigt besked att musikkåren ska vara kvar. Det förtjänar du och ditt departement beröm för. Men jag tror att man kan klara av att göra två saker . Jag tror att det är viktigt att se frågan långsiktigt. Det blir i längden svårt att tro att Försvarsmakten kan ta ansvar för den kulturella biten. Då tror jag att risken är att bara det statsceremoniella kommer i fokus. I har man organiserat på ett annat sätt. Jag vill hålla fast vid att det är en viktig fråga hur vi löser detta långsiktigt. Ska musikkåren långsiktigt behålla den yttersta klassen av musiker är det viktigt att det känns att det finns en långsiktighet. Musikerna har erfarenhet av att det går och att musikkåren blir räddad – det har varit så – men sedan blir det en ny kris, och så är man hotad igen. Så fortsätter det. Det är bra att musikkåren har överlevt alla dessa år – det är jätteviktigt. Men det vore viktigt att lösa frågan långsiktigt. Därför hoppas jag få gehör för min önskan om en utredning. Det finns ett beredningskrav. Det uttalades en tveksamhet kring utredningar. Jag håller med om att man inte ska begrava alla frågor i utredningar, och det har ju inte regeringen gjort i den här frågan. Men man kan titta långsiktigt på hur man på ett maximalt sätt kan få en mix med både det kulturella, som är ansvar, och Försvarsmakten och Försvarsdepartementet. Den frågan finns kvar att titta på. Samtliga partier har uttryckt stöd för att tillsätta en utredning. I den förra interpellationsdebatten deltog flera socialdemokrater. Det var från mitt eget län, , och . Det var även deltagare från de borgerliga partierna. De menade att det behövs en utredning, och dåvarande ministern kom också sent omsider fram till samma hållning, vilket var bra. Argumenten finns kvar. Det är ett viktigt besked som har kommit om att staten fortsätter ge stöd till verksamheten och att den kommer att leva kvar. Men den långsiktiga frågan kräver fortfarande sitt svar. 169 (S): Det är en intressant och viktig diskussion. Själv har jag på olika sätt haft kontakt med Marinens musikkår i hela mitt liv. Jag ser mig som ganska insatt i dess verksamhet och är glad över det försvarsministern säger, herr talman. Det känns lyckosamt att vi nu har säkrat framtiden. Men har jag fått ny information som visar att det redan finns planer från Försvarsmakten att skära ned budgeten just för Marinens musikkår – även för de andra delarna av försvarsmusiken men framför allt på Marinens musikkår. Det kommer att innebära att det enbart är det statsceremoniella som Marinens musikkår kommer att fortsätta med. Men är det bara det statsceremoniella som blir uppgiften för Marinens musikkår kommer det inte att vara så många professionella musiker som söker sig dit, för det är inte bara det som är det intressanta för en musiker. Jag har själv spelat en hel del och vet vad det innebär, för man vill utvecklas musikaliskt. Därför är det otroligt viktigt att vi har en långsiktig finansiering så att det finns pengar till hela verksamheten, både det kulturella, det för allmänheten och kulturarvet, och det statsceremoniella. Det ska finnas en bred verksamhet för Marinens musikkår. pratar vi om Marinens musikkår, men detta gäller såklart alla tre musikkårerna, också och Livgardets dragonmusikkår. Det är egentligen därför jag är uppe och talar om detta. Vi har räddat Marinens musikkår. Det är mycket bra och förtjänar allt beröm. Men vi måste också ha en långsiktig lösning. Exakt hur den översynen ska gå till eller hur vi gör detta kan jag inte svara på här. Men jag vill att vi fortsätter den diskussionen och ser till att vi slipper ha den här diskussionen – att det finns ett långsiktigt och stabilt sätt att finansiera Marinens musikkår. 170 (S): Det här är förstås ett gemensamt ansvar. Men politik är att vilja, och vet vi att detta ska vara kvar i allt väsentligt. Det betyder för den skull inte att det ska vara absolut lika. Vi kommer att stå här och diskutera hela försvaret och dess framtid. Det kommer inte att bli en lätt diskussion – det tror väl ingen av oss. Vi vet ju att hela Försvarsmakten borde rustas, men det kostar väldigt mycket. Jag är glad över det fattade beslutet och vet också att hemvärnet har en mängd musikkårer. Det finns många i land som tycker om musik och tycker om att spela, till och med tillsammans. Jag vill bara säga igen: En utredning är inte svaret på frågan. En utredning leder inte till att detta ska vara kvar. Den kan lika gärna leda till att det blir en nedläggning. Det måste vi ha klart för oss. Men det beslut som är fattat om att musikkåren i allt väsentligt ska vara kvar är ett rejält och kraftfullt beslut. Det betyder att vi kommer att få ha den här musikkåren och att den kommer att spela för oss. Det är jag mycket glad för och vill tacka för. 171 Försvarsminister (S): Jag vill bara erinra om några saker. I den förra debatten i kammaren om den här frågan var det ett reellt nedläggningshot som låg över musikkåren. Att kräva en utredning var då ett sätt att hitta en tidsfrist och på det sättet försöka finna en lösning för att garantera någon form av överlevnad. Vårt parti förde från oppositionsrollen diskussioner med den dåvarande regeringen, och ur de diskussionerna kom förslaget om utredning. Sedan blev det ett valutslag som gjorde att det blev en ny regering. Då ansåg jag och andra att det enklaste kanske ändå är att reda ut frågan på ett tydligt sätt och göra slut på den gungflysituation som fanns. Det var att göra en styrning genom regleringsbrevet, och det tycker jag är en rätt stark markering. Man ska alltså komma ihåg den historien. När det krävdes utredning tidigare var det från en helt annan utgångspunkt och med en helt annan hotbild. Detta är kanske en fråga som borde ha varit löst tidigare. Vi hade en annan regering som representerade bland annat det underlag som företräder här. Den lyckades inte skapa någon stabilitet och tog inte initiativ till att göra någon reglering i regleringsbrev. Jag kan bara konstatera detta. Ur detta kanske det sedan har skapats den osäkerhet kring framtiden som man nu ska reda ut. Men jag tycker att vi har rett ut den genom att vi i regleringsbrevet har tydliggjort hur det ska se ut. Sedan måste jag markera och upprepa: Tro inte att alternativa finansieringar och olika typer av finansieringskonstruktioner är höjden av stabilitet och leder till att man med automatik klarar finansieringen. Det kan vara en värld som är vansklig att ge sig in i, om detta ska fungera. Om man ska tala om det ur stabilitetssynpunkt är det en ganska stark markering att göra det i ett regleringsbrev. Inte alla verksamheter inom den statliga sektorn omfattas av den typen av markeringar. har väl en poäng i att vi kommer att diskutera hela bredden i Försvarsmakten och alla behov som finns. Vi har underskott i personalförsörjningen, materiella behov av stort slag och den militära förmågan som måste öka. Vi har en lång rad saker att ta tag i. Det finns alltså en försvarspolitisk bredd. Och det är där tyngdpunkten i den framtida diskussionen måste ligga. Ett sätt att nå en koncentration på de områdena och att lägga tyngdpunkten i diskussionen där är bland annat att reglera en sådan verksamhet på ett tydligt sätt, så att man har nått stabilitet i den delen. Därmed kan man också ägna kraft och eventuell utredningskapacitet åt den typen av saker. Jag menar att vi ska lösa den här frågan och då kan använda de utredningsresurser som vi har på ett annat sätt. Det är också fråga om ett strategiskt val. säger alla i debatten här att det är bra att vi har gjort regleringen. Och vi kommer att stå fast vid den. Hur andra regeringar kommer att göra kan jag inte svara för, men jag kan konstatera att vi hade en regering som satt och inte gjorde motsvarande sak. 172 (KD): Jag tycker att det som försvarsministern var inne på på slutet visar att det blir tokigt när vi sätter trumpeter mot kanoner. Då säger såklart att de måste få kanonerna. Därför finns det en finess med den norska modellen. De har gjort en egen avdelning där de har lagt museerna, fästningarna och musikkårerna – som för övrigt är sex stycken i stället för tre. Vi hade sex musikkårer även i för inte alltför . Men tre har lagts ned. har vi minst antal musikkårer per capita i . Vi är nere på lägstanivå. När det gäller utredningar beror det helt och hållet på vilka direktiv som ges, . Om det ges direktiv om att man nu ska spara pengar och eventuellt lägga ned blir det på det sättet. Men om det ges direktiv om att man inte ska lägga ned men att man ska titta på en långsiktig lösning får man en sådan sak. Det är ganska elementärt. Jag vill också tacka för ett mycket bra inlägg av som hade information som är viktig att ta med i debatten. Det går alltså redan rykten om att Försvarsmakten gör ändringar som är neddragningar. Det är ett exempel på att det blir fel när vi sätter trumpeterna mot kanonerna. Därför behöver man titta på en långsiktig lösning. I den här kammaren vet vi att allting inte snurrar kring och , även om vi ofta vill tro det. Vi har anledning att titta på omvärlden. tycks ha hittat någonting som fungerar över mandatperioderna på ett imponerande sätt. Jag vill tacka för beskedet och för debatten. Men det behövs fortfarande en utredning. 173 Försvarsminister (S): och jag är inte överens i frågan. Det har väl framgått med önskvärd tydlighet. Jag anser att vi inte behöver utreda det här. Vi behöver inte lägga utredningsresurser på det här eftersom vi har gjort en mycket stark markering genom att reglera det i ett regleringsbrev. Det finns en stor finess, för att använda uttryck, med att göra det i ett regleringsbrev. Då är man nämligen tydlig, och det ges uttryck för regeringens vilja till myndigheten. Då har man också lagt grunden för en långsiktig lösning. Man ska inte tro att man löser det med enkelhet genom att bara ta in modeller från olika håll och kanter. Om man står för en grundläggande statlig finansiering av statlig verksamhet är det väl tydligt besked nog. Vi har för avsikt att driva den här linjen. och den gruppering av partier han företräder har ett eget record att ta ansvar för som har gått. har vi löst frågan på det här sättet och gjort det tydligt för Försvarsmakten. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:170 om i förkrigstillstånd 174 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag är beredd att vidta till försvar och säkerhet med anledning av ett hastigt försämrat omvärldsläge. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå, och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. Den ryska aggressionen mot och olagliga annektering av och Sevastopol är oacceptabel. Det är ett entydigt brott mot internationell rätt och principerna för fred och säkerhet i . Vi kan se att den militära övnings- och underrättelseverksamheten i har ökat. Rysk militär uppträder mer utmanande runt och kränker territorium. Regeringen bedömer att denna utveckling kommer att fortsätta. Den ryska ledningen gör stora ekonomiska satsningar på den militära förmågan och har visat att de också är beredda att använda den för att uppnå sina politiska mål och syften. Detta påverkar situationen både i vårt närområde och i som helhet. Det ryska agerandet innebär en kraftig försvagning av den europeiska säkerhetsordningen. Utvecklingen i och agerande runt understryker vikten av att förstärkningen av försvarsförmåga påskyndas. Utifrån den förändrade säkerhetspolitiska situationen i är det särskilt viktigt att stärka försvarsförmåga på både kort och lång sikt. Det bör göras med fokus på närområde. Som en omedelbar åtgärd har på förslag från regeringen i höständringsbudgeten därför beslutat om en ökning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med i syfte att möjliggöra en utvecklad övningsverksamhet som höjer förbandens förmåga i närtid. En annan omedelbar åtgärd är att regeringen har beslutat att Försvarsmakten ska ges möjlighet att bedriva repetitionsutbildning av totalförsvarspliktiga i krigsförbanden i den utsträckning som behövs för försvarsberedskap. Försvarsberedningen har i sin rapport av – starkare försvar för en osäker tid beskrivit sin syn på de försvarspolitiska konsekvenserna av den säkerhetspolitiska utvecklingen. Regeringen konstaterar att det finns ett brett stöd för huvuddragen i rapporten. Dessa kommer att ligga till grund för den försvarspolitiska proposition som regeringen avser att lämna till och som avser perioden . En bred politisk överenskommelse om det försvarspolitiska inriktningsbeslutet är ett viktigt sätt att markera den svenska positionen med anledning av utvecklingen i vår omvärld. Det främsta syftet är att öka den operativa förmågan. Därmed höjs tröskeln för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . har redan, utifrån analysen i Försvarsberedningens rapport, beslutat om nya förstärkningar av förbandsverksamheten och materielinvesteringar och aviserat ytterligare förstärkningar . Dessa bidrar till att öka Försvarsmaktens verksamhet och närvaro i närområdet, främst i och över , bland annat genom en ökad incidentberedskap, både kommande år och på . Hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Regeringen framhåller vikten av att fördjupar de bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. har arbetet med att stärka våra försvarspolitiska samarbeten i allmänhet, och samarbetet med i synnerhet, intensifierats. Regeringen anser vidare att samarbetet med Nato ska fortsätta att utvecklas inom ramen för det svenska partnerskapet. Likaså är den transatlantiska länken betydelsefull ur ett långsiktigt säkerhetspolitiskt perspektiv. samarbete med Nato begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. 175 (FP): Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Jag märker att försvarsministern i sitt svar upprepar den numera smått legendariska text som Försvarsberedningen har återkommit till i betänkande efter betänkande, nämligen att ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt, men kriser eller incidenter kan uppstå. Han säger även att militära angreppshot inte kan uteslutas. Det här ger mig nästan intrycket att försvarsministern menar att händelseutvecklingen sedan Försvarsberedningens förra rapport fram till inte har förändrats på något sätt eftersom han just hänvisar tillbaka till de bedömningarna. Det vore naturligtvis på sin plats om försvarsministern ville förtydliga om det är på det sättet eller inte. Försvarsministern säger också i sitt svar att det är viktigt att man påskyndar förstärkningen av det svenska försvaret. Det är ju det som är skälet till min interpellation. Jag tillhör dem som tror att en kritisk tidpunkt för säkerheten i norra kan infalla mycket tidigare än vad vi tänkt oss. Detta hänger samman med den ekonomiska situation som nu upplever med full kraft och som är en följd av sanktioner från EU, och övriga västvärlden. Det är också en effekt av de fallande energipriserna. Det är då, när är trängt politiskt, socialt och ekonomiskt, som det blir riktigt otäckt. Den förra regeringen gav Försvarsmakten anvisning om att påbörja en försvarsplanering igen i , en verksamhet som legat nere . Syftet med en sådan är att om det väpnade angreppet likväl inträffar ska man ha planer för vad man ska göra, med vilka förband och hur man ska bete sig. I den bästa av världar ska denna försvarsplanering sedan leda fram till vad man kallar försvarsförberedelse, och det är närmast på den punkten som jag undrar vilka lågt hängande frukter som försvarsministern såg framför sig. Ingen kunde ju ta miste på det allvar som präglade statsministern, försvarsministern och överbefälhavaren vid en presskonferens där man tillkännagav att det fanns en konstaterad främmande undervattensverksamhet på det svenska sjöterritoriet . Men gav överbefälhavaren ett mycket tydligt besked om att han inte hade de bekämpningsmässiga förutsättningar som krävdes för att tillgripa vapenmakt under den så kallade underrättelseoperationen. Detta för oss fram till en av många frågor som jag tror behöver en mycket snar lösning, nämligen förmåga till luftburen ubåtsjakt. Den ubåtsjakthelikopter som beställde 2002 och som skulle vara slutlevererad sägs nu bli slutlevererad . Då är min konkreta avslutande fråga efter det mönster av kränkningar som avtecknar sig på svenskt territorialhav: Anser försvarsministern att vi kan vänta på förmåga till kvalificerad ubåtsjakt och på förmåga att komma till skott? 176 (KD): Frågan är alltså vilka åtgärder som krävs för att stärka försvar i ett hastigt försämrat omvärldsläge. Precis den fråga som avslutade med är ju viktig att fundera över med tanke på den ubåtsjakt som var och med tanke på att det tycks vara en stor aktivitet. I luften har det varit den ena kränkningen efter den andra och den enda incidenten efter den andra. Vi har sett att antalet incidenter jämfört med året innan har ökat där svenska flygvapnet har fått göra insatser. Vi vet att det är ohyggligt svårt att jaga ubåtar, men utan helikoptrar är det ännu svårare. fasades ut och såldes, och sitter vi här utan som blir alltmer försenad. när det har varit speciella tillfällen – till exempel i – har vi vidtagit extraordinära åtgärder när det har fattats förmåga. Aktiviteten finns där och tycks öka. Är det då rimligt att vi ska vänta de här åren utan att ha den förmågan? Är det ett rimligt förhållningssätt? Utöver den frågan är det väldigt bra att försvarsministern påpekar detta med repetitionsövningar. Det är den enskilt viktigaste frågan att få personal på plats. Det fattas tusentals soldater, framför allt deltidsanställda men även heltidsanställda, och kommer så att göra . Det är väldigt bra att regeringen har gått på det förslag som vi lyfte fram om att det hela blir verklighet och kommer igång redan det här året och att det blir rejäla övningar som håller på i veckor. Detta handlar om soldater som gjorde sin värnplikt kanske , och de måste få en rejäl uppdatering för att kunna fungera. Det är också viktigt med beredskapskontroller för att se i vilken mån den redan existerande organisationen har förmåga att med kort varsel inta en högre beredskap. Åtgärden är mycket angelägen då Försvarsmakten består av nyorganiserade förband vilka dessutom ska understödjas med en helt ny logistikorganisation. Systemet måste prövas och svagheter identifieras och åtgärdas. Dessutom skulle det fokusera Försvarsmaktens personal på Försvarsmaktens huvuduppgift, nämligen att försvara vårt territorium. genomför beredskapsövningar för att kontrollera att det hela fungerar. Det betyder i praktiken att ett helt förband eller ett regemente kallas in, att personal åker ut till den fysiska plats där man ska göra sin krigsuppgift och kontrollera hur många mannar man har, hur många som fattas och om fordonen fungerar. Det kan vara så att man skulle ha haft 38 fordon, men det finns bara 17. Försvarsministern vet ju att det finns en kö av upp till tusen fordon som väntar på att repareras. Det har sagts att det kan ta upp till att bara halvera den kön. Det är oacceptabelt. Dessa brister måste identifieras och åtgärdas, och det behöver göras i närtid. 177 (S): Jag vill börja med att instämma i det som försvarsministern har sagt. Jag tycker att det är ett bra samtal som vi nu har. Vi borde kanske ha det oftare och diskutera i kammaren, om än med större publik. Det är viktigt att vi debatterar de här sakerna. Direkt efter att vi bytte regering har man fått en annan inställning till information. har fått betydligt snabbare information både från överbefälhavaren och från försvarsministern om de eventuella kränkningar som vi har utsatts för. Det är bra. Jag tycker att vi i försvarsutskottet ska få veta när det händer saker. Vi har också samlats i en försvarsmaktsgrupp, eller vad den nu ska kallas, där vi ska diskutera inriktningspropositionen. Vi är sex partier som står bakom Försvarsberedningens rapport. Det är också väldigt bra. Jag tror nämligen på samtal. Jag har tidigare tillhört delegation, och jag har besökt många av missioner. är inte utestängt som många andra, utan finns på plats för att kunna visa och ibland interagera med det som händer i de olika länderna där det finns bekymmer. Den samverkan som vi står för är oerhört viktig. Vi kan få information som vi kan lita på. Personer från olika länder deltar och samverkar med varandra. Vi gör någonting i det land som vi befinner oss i. Detta har vi kanske inte lyckats med på alla fronter, men i OSSE-familjen gör man väldigt många bra saker. Övningarna i hade kunnat startas , om det nu hade varit så akut som föregående talare beskriver det. Men har det anslagits över 200 miljoner som gör att man kan ha ett antal övningar. Direkt har det också startats upp beredskapsövningar. Precis som sas i förra debatten gäller det ju inte bara att säga saker, utan man måste också göra något för att det ska bli politik. Viljan måste finnas, och vi måste säga att nu gör vi så. Då kan det bli någonting av det hela. Det är jätteviktigt. Det går inte att bara prata, utan vi måste också göra någonting. pratade om kön med försvarets materiel som väntar på att bli reparerad. Ja, vem har ställt till den kön, och varför har det inte gjorts någonting åt den? Vi ska absolut ta itu med den. Det kommer att bli ändring – det är jag helt övertygad om – för vi har inte råd att ha materiel som står på kö och inte kan användas för att man väntar på delar. Självklart ska materielen användas så fort det bara går att få den lagad. Vi måste se till att det blir gjort. Det tycker jag är ett ansvar också för försvarsmaktsgruppen i de samtal som vi ska ha i samband med inriktningspropositionen. Det är jätteviktigt att vi tar itu med de bekymmer som finns och ser till att de löses. Vi ska inte bara prata om dem utan se till att det händer någonting. 178 Försvarsminister (S): Annekteringen av och interventionen i östra 2014 och det som hände i visar att den ryska statsledningen är benägen att använda militära medel för ensidiga strategiska initiativ på bekostnad av andra länders territorier. Vi kan sannolikt vänta oss ett självsäkert ryskt agerande i vårt närområde. Relationerna mellan länderna i är helt andra än de var för exempelvis . använder sig av militära operationer på ett subversivt sätt, på ett sådant sätt att det ska finnas en förnekbarhet om att de är närvarande i olika sammanhang ifall de blir anklagade för någonting av omvärlden. Vi ser i en ökad militär närvaro med ett offensivt uppträdande från ryska örlogsfartyg och flyg, och det fortsätter. Det finns risk för att det leder till incidenter av olika slag.