prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Det är mycket viktigt att vi får långsiktiga styrmedel och styrmedel som inte exkluderar särskilda råvaror, vare sig importerade eller inhemska. Jag tänker till exempel på olika fångstgrödor och mellangrödor som kanske inte mognar färdigt men som kan utgöra råvara och som binder både fosfor och kväve i marken. Jag tänker på skörd som torkat bort eller dränkts av översvämningar, det vill säga misskörd. Är dessa livsmedelsbaserade eller inte? Ja, från början var de förstås det. Men vad är alternativet? Jo, att plöja ned alltihop igen. Det behövs verkligen en definition av vad livsmedelsbaserade biodrivmedel är. Det finns till exempel ingen konsekvensanalys av hur import av biodrivmedel kommer att påverkas. Hur ska till exempel ett besked kunna avkrävas om huruvida en anläggning i är helt avskriven eller ej? Med tanke på den korta remisstiden är det svårt att bli förvånad över en utebliven konsekvensanalys, men det är lätt att bli besviken över det. En effekt kan vara att det blir ett handelshinder vid import av råvaror. Det skulle kunna innebära att andelen biodrivmedel på den svenska marknaden inte ökar utan minskar, vilket kan medföra att utsläppen från transportsektorn ökar. Det är bra att vi får en förlängning, men regeringen måste verka för att få till långsiktiga styrmedel som styr åt rätt håll. Vi behöver långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta. Regeringen bör således agera gentemot kommissionen och verka för en revidering av EU:s riktlinjer för avdrag för stöd till energi så att bland annat definitionen av livsmedelsbaserade biodrivmedel ändras och överensstämmer med definitionen i ILUC-direktivet. Den definitionen stämmer bättre överens med vår synpunkt att lagstiftningen inte ska hämma användning av råvaror från jordbruket. Vi behöver ha långsiktiga teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta. Stöd bör ges till dessa, och det ska inte vara avgörande när en anläggning togs i drift eller om den är helt avskriven eller inte. Vi har mål om att öka andelen förnybar energi i transportsektorn, och vi är nog alla överens om att biodrivmedel är och kommer att fortsätta att vara ett bra verktyg i arbetet med att nå våra ambitiösa miljömål. Men då behövs just långsiktiga och teknikneutrala styrmedel. Jag förutsätter att regeringen tar detta på allvar och verkar för en revidering av riktlinjerna för stöd och att regeringen återkommer till med konkreta förslag som är kostnads- och klimateffektiva och kan minska utsläppen från transportsektorn. 145 (SD): Vi debatterar regeringens proposition rörande anläggningsbesked för biodrivmedel. Syftet är att förlänga de subventioner som finns för biodrivmedel ytterligare . Detta lagförslag har som vi sverigedemokrater ser det stora brister. Utgångspunkten när skattesubventionerna infördes var att de behövdes . Mot bakgrund av hur marknaden ser ut och hur forskningen utvecklas samt att subventionerna förlängs kan man fråga sig huruvida det inte handlar om att permanenta subventionerna. Det ser faktiskt ut som att det kommer att bli så. Skatt på vanlig bensin och diesel inbringar 40–50 miljarder , men med denna politik eroderas skattebasen. Vi i prioriterar hellre välfärden – jobb och vård – än statligt subventionerade biodrivmedelsprojekt som inte på ett kostnadseffektivt sätt minskar utsläppen. Det är viktigt att understryka att satsningen på biodrivmedel kostar mycket pengar – åtskilliga miljarder . Sedan reformens införande handlar det om säkert tiotals miljarder. Vi ställer oss frågande till huruvida detta är ett effektivt sätt att minska koldioxidutsläppen. Av den anledningen har vi i vår följdmotion föreslagit en kostnads- och nyttoanalys. Politiker, kanske framför allt borgerliga sådana, brukar framhålla att man ska vara försiktig med att försöka styra den tekniska utvecklingen, men när det gäller energipolitik och drivmedelsområdet verkar det inte gälla. På energiområdet kan vi se att vissa energislag subventioneras med . När det gäller biodrivmedel är risken att man bidragit till att föra in på ett dyrt och ineffektivt stickspår som aldrig kommer att bära frukt. Teknikneutralitet tycks inte vara speciellt viktigt på detta område. har mycket låga koldioxidutsläpp per capita, och de åtgärder som föreslås är egentligen helt obetydliga i ett större perspektiv. Om man dessutom dramatiskt ska expandera biodrivmedelssektorn, som vissa vill, kan följden faktiskt bli att koldioxidutsläppen ökar. Det har miljörörelsen i uppmärksammat, och därför är deras stöd för biodrivmedel mycket svagt . Grundbulten i energipolitik är att behålla och utveckla vattenkraften och kärnkraften, vilket bidrar till vår låga import av fossila bränslen. Att plöja ned miljardbelopp i ytterst marginella minskningar av koldioxid genom till exempel etanolproduktion tror vi inte på. När det gäller bioetanol har vi i redan satt ned foten. Precis som vi tydliggjort i våra två senaste budgetmotioner vill vi fasa ut subventionerna av etanol. Vi är skeptiska till biobränslen i allmänhet, men när det kommer till etanolen kan vi redan nu konstatera att satsningen varit ett enda stort, kapitalt misslyckande. Det har kostat skattebetalarna stora pengar till liten nytta, men det har även kostat bilägarna stora pengar till följd av havererade motorer. Det har gått så långt att bilägare med etanolbilar alltmer sällan vågar tanka sina bilar med etanol, och en uppsjö av serviceverkstäder över landet avråder från att tanka detta bränsle. Även om man har höjt kraven för etanolen – att den ska framställas hållbart och så vidare – har fortfarande såväl som klargjort att det inte är rimligt att upplåta odlingsbar mark för detta ändamål. Inte minst uppodling av ny mark, vilket är konsekvensen av ökat användande av dessa bränslen, förändrar markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som det kommer att ta många årtionden att kompensera för. I rent klarspråk ökar alltså utsläppen av koldioxid för årtionden framåt. riskerar ovärderlig orörd natur att försvinna, vilket drabbar världens biologiska mångfald. Vidare ökar alla de problem som är kopplade till jordbruk, såsom övergödning, vattenanvändning och användande av bekämpningsmedel. skriver i sin rapport för pengarna att regeringen – den förra regeringen, men det gäller förmodligen den nuvarande också – inte har samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningen till att stora, nu okända, tekniksprång ska kunna bidra till utsläppsminskningar. Det är en oansvarig politik, i synnerhet eftersom regeringen inte på ett tydligt sätt har samordnat klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas. har den senaste lyft fram tydliga konflikter mellan första generationens biodrivmedel och global livsmedelsförsörjning. På flera håll i världen har man sett hur de allra fattigaste drabbas. Med anledning av detta måste regeringen göra en bredare analys av nyttan med biodrivmedel. Marken behövs för att producera mat, men denna produktion leder snarare till att fler tvingas gå hungriga runt om i vår omvärld. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (SD). 146 (M) replik: Ledamoten pratar om etanol men inte så mycket om inhemska biodrivmedel. Vi har skogsavfall, fångstgrödor och slaktavfall. Om vi kan använda det till energi ökar vi vår inhemska produktion av energi och kan köra våra bilar och förhoppningsvis lastbilar på miljövänligt bränsle . Att detta är något att gynna framöver tror jag att de flesta partier utom är överens om. Att bli mer oberoende av import av till exempel olja och fossilgas ser jag bara som en fördel. Metoderna blir allt bättre. Jag var på en föredragning på , och där pratade man mycket om biodrivmedel. Energiministern var föredragande. Det är en fördel om vi framöver både kan vara miljövänliga och göra oss mer oberoende av vår omvärld. Vi har vattenkraft – den ska vi vara väldigt tacksamma för. Kärnkraften vill jag behålla. Men vi kan inte bygga ut vattenkraften hur mycket som helst; det är också ett ingrepp i miljön om vi börjar göra det. tror att vi ska rädda oss med kärnkraft, och vi ska absolut inte ha etanol. Min fråga är: Är emot biodrivmedel? 147 (SD) replik: Jag håller med om mycket av det som framhåller. Om vi kan möjliggöra en inhemsk produktion av nästa generation biodrivmedel som är kostnadseffektiv och bär sig är det positivt. Det är just av den anledningen vi inte avstyrker propositionen i dess helhet. Det vi vill ha till stånd är en kostnads- och nyttoanalys av satsningarna. Kommer de att bära sig ? Finns den potential som man pratat om och som alla lobbyister ägnar mycket energi åt att mjölka pengar ur statskassan för så att de kan fortsätta? ser vi att olika forskningsanläggningar lägger ned för att man inte tror på detta. Jag vill inte helt avfärda nästa generations biodrivmedel, men vi vill ha en genomlysning av verksamheten så att vi ser om detta verkligen är rätt saker att lägga pengarna på. 148 (M) replik: Då missförstod jag kanske, men det tror jag inte att jag var ensam om. Det lät väldigt negativt till allt. När det gäller teknikneutralt är det precis vad vi skriver i vår reservation. Vi vill också ha en konsekvensanalys. Det är viktigt, och det är därför vi riktar kritik mot att man bara har en veckas remisstid. Vi säger också ja, för att vi vill ha kvar avdraget, men vi kräver att regeringen framöver tar fram en konsekvensanalys och styrmedel som är kostnadseffektiva, gynnar miljön och är teknikneutrala. Där är vi ganska överens, men när jag läser er reservation, , verkar det som att ni vill ta bort allting och att vi tydligen ska leva på vattenkraft och kärnkraft. Jag tror att biodrivmedel är framtidens melodi. När jag var på var det väldigt positiva tongångar om biodrivmedel. Det finns många olika tekniker, och det forskas mycket. De åkeriföretag som var där, och alla möjliga, var väldigt positiva till att fortsätta utvecklingen av biodrivmedel. Det finns flera olika metoder, och det finns sju olika bränslen som jag inte ska ta upp här. Vi säger biodrivmedel, men det är uppdelat – det är vätgas och allt möjligt. Det är framtiden. Därför ska vi jobba vidare och forska mer om biodrivmedel och se till att vi gynnar dem på alla möjliga sätt så att vi kan nå våra framtida miljömål. De är tuffa, men detta är ett sätt att nå dem. 149 (SD) replik: När jag läser den borgerliga reservationen uppfattar jag den som att man vill satsa mer på detta och tycker regeringen är alldeles för passiv. Jag skönjer i alla fall att man vill ösa ännu mer skattepengar på detta. Det talas om att det är många företag och många forskare som ser positivt på detta. Det är ju roligt. Men anledningen till att det sker mycket lobbyism på det här området är att företagare vill ha del av skattebetalarnas pengar. Det kanske de ska ha i viss omfattning. Men då måste vi också kunna klargöra att de skattepengarna går till något som är nyttigt. Det stämmer att vi i vår följdmotion är skeptiska. Det är vi just därför att vi vill ha reda på om de här pengarna kommer att göra nytta och om vi kommer att minska utsläppen i förhållande till satsad krona på ett kostnadseffektivt sätt. Det har inte gjorts någon riktig genomlysning av verksamheten, som vi ser det. 150 (C): Tänk er ett där fordonen på våra vägar går på RME från svensk raps, HVO från svensk tall, etanol från svenskt vete, el från svenska vindkraftverk och biogas från både grödor och avfall, ett där det är den gröna kolatomen från åker och skog som tillsammans med den förnybara elen är det som driver vår tillväxt, vår ekonomi och våra fordon framåt! Visionen är möjlig, och det är en vision som har ställt sig bakom i och med att man tog beslut om en fossiloberoende fordonsflotta . vid makten tredubblades andelen förnybar energi i transportsektorn, och nådde det EU-gemensamma målet förnybart i transportsektorn . utgör den förnybara energin av energibehovet i den svenska transportsektorn. Det är bra, men det är långt ifrån nog, om vi menar allvar med den här visionen. Vägen dit går enligt oss i genom styrmedel som bonus–malus, där miljödåliga fordon beskattas högre och miljövänliga beskattas lägre, utbyggnad av laddinfrastrukturen och satsningar på supermiljölastbilspremie. Vi vill jaga utsläppen – inte bilarna. Men en minst lika viktig pusselbit för att nå målet är den svenska synen på den gröna kolatomens del i koldioxidkretsloppet. Ända har den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse för förnybara drivmedel drivit på utvecklingen mot mer biodrivmedel i tanken. I vet vi att den gröna kolatomen till skillnad mot den svarta kolatomen är en del av ett kretslopp. Men det är alltså denna framgångsrika modell som EU nu vill sätta stopp för. är relativt ensamt om att ha en marknad för höginblandade biodrivmedel. Det är något vi ska vara stolta över och som bör utvecklas, inte bromsas. Om skattebefrielse förvinner kommer förnybara drivmedel att få svårt att konkurrera med den fossila energin. Skulle landa i ett nej innebär det ett stort bakslag, dels för klimatarbete i stort, dels för de näringar och företag vars verksamheter bygger på produktion och användning av biodrivmedel. Det är också ett bakslag för koldioxidskatten som sådan, som EU snarare borde stoltsera med gentemot andra aktörer i de globala klimatförhandlingar som pågår. Det är därför oerhört viktigt att regeringen tar strid för den svenska modellen, inte bara . kommer EU att se över ett antal direktiv och förordningar som påverkar svensk biodrivmedelsproduktion och användning av biodrivmedel. måste skapa allianser i , vi måste ligga på och pressa i och vi måste se till att ta strid för den svenska modellen i alla sammanhang. Beskattning måste ske utifrån klimatprestanda, inte i relation till vilken beskattning det är på fossila bränslen. Den fossila i EU måste brytas. Den proposition som regeringen har lagt på bord lämnar onekligen en del övrigt att önska, vilket också har framförts av flera remissinstanser. Inte minst handlar det om synen på och definitionen av livsmedelsbaserade grödor, som onekligen kommer att ge upphov till en rad problem för svenska biodrivmedelsproducenter. Det finns också en hel del kritik att framföra kring hanteringen av remissprocessen, där remissinstanserna fick endast på sig för att svara. Detta har också kritiserats av Lagrådet. Men då tiden nu är väldigt knapp vill vi inte riskera möjligheterna till fortsatta skattenedsättningar efter , och därför tillstyrker vi den aktuella motionen. Förutom att ta strid för den svenska modellen uppmanar vi regeringen att återkomma till med förslag på långsiktiga styrmedel. Branschen skriker just nu efter långsiktiga spelregler för de investeringar som behövs. Sådana styrmedel måste vara ambitiösa, marknadsdrivande och teknikneutrala och premiera de mest klimateffektiva biodrivmedlen. För att nå målet till 2030 vill införa en teknikneutral och ambitiös kvotplikt för förnybara drivmedel, där drivmedelsbolagen åläggs att stegvis öka andelen förnybart. Denna kvotplikt ska baseras på bränslets klimatprestanda och bör öka enligt en trappstegsmodell, för att vi ska driva på utvecklingen och ge långsiktiga förutsättningar. Från regeringen är det fortfarande tyst i fråga om hur man tänker kring dessa långsiktiga spelregler. Men som bekant närmar sig 2030 med stormsteg. Regeringen måste växla upp arbetet med en fossiloberoende fordonsflotta. Det är dags att kraftsamla för att ta steg framåt. Därför är det mycket beklagligt att den som regeringen har tillsatt över huvud taget inte har med transporter i de samtal som pågår. Jag och befarar att regeringens brist på ledarskap i frågan kommer att leda till att utvecklingen stannar av ytterligare. Regeringen har aviserat att nya styrmedel kommer först . Det innebär ytterligare förlorade år i omställningen till fossilfritt. inleddes klimattoppmötet i . Ett av viktigaste bidrag till detta arbete är vårt framgångsrika arbete med transportsektorn. Vi kan inte låta denna chans för EU och att vara ett föredöme för resten av världen glida oss ur händerna. Det är dags att vi som delar visionen om en fossiloberoende fordonsflotta kraftsamlar. Det är dags att vi tar fossilfighten. Jag yrkar bifall till Alliansens reservation 1. I detta anförande instämde (M). 151 (L): Jag kommer upp som tredje person i Alliansen som står bakom samma reservation, så det finns kanske risk för att man upprepar sig lite. Jag kan inleda med att anläggningsbesked för biodrivmedel i grunden handlar om långsiktiga ekonomiska styrmedel, som vi kanske alla ser framför oss är bra. Från Liberalernas sida ligger mycket av den skattepolitik som vi försöker ändra till, med grön skatteväxling, i linje med detta, när vi vill sänka skatten på arbete och företagande och höja skatten på bland annat miljöskadliga och klimatskadliga företeelser. Men, herr talman, handlar det som sagt om anläggningsbesked för biodrivmedel. Jag vill börja med att yrka bifall till den gemensamma reservation som Liberalerna har tillsammans med , och avslag på utskottsmajoritetens förslag när det gäller just denna punkt, nr 2. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag och lagförslaget. Från Liberalernas sida tillstyrker vi lagförslaget med egentligen samma motiv som ett stort antal remissinstanser uttrycker när de har tittat på detta. De säger mycket tydligt att ingen egentligen tycker att detta är en speciellt bra lösning. Men med tanke på den tidspress som det har blivit och att vi alla vill att stödordningen ska förlängas, att man i får möjlighet att fatta beslut, bör vi förlänga den svenska stödordning som gäller om nedsättning av energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel. Remissinstanserna uttrycker – och det instämmer vi från Liberalernas sida i – att det är högst olyckligt att man drabbas av ytterligare regler och kortsiktiga styrmedel. Det är inte första gången som den här branschen drabbas av det, och det är naturligtvis hämmande för investeringsviljan inom området. Utifrån detta måste man blicka framåt. Då är det helt centralt att regeringen återkommer med konkreta, långsiktiga styrmedel för att på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minska utsläppen från transportsektorn utan att det – som vi skriver i reservationen – förhindrar import från tredjeland. Det är precis det som Liberalerna tillsammans med övriga allianspartier formulerar i reservation 1, vilken jag yrkar bifall till. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta krävs tydliga och långsiktiga styrmedel för att man ska kunna öka användningen av klimateffektiva biodrivmedel. Jag kan återigen konstatera att det är en mycket olycklig situation att vi inte kan ta dessa beslut i så att säga rätt ordning utan fastnar i . En annan sak som tas upp av remissinstanserna, och som har tagits upp här av bland andra och , är problematiken med definitionen av livsmedelsbaserade biodrivmedel och hur man ska tolka detta med grödor. Det finns grödor som odlas och som kan användas både till det ena och till det andra. Det viktiga är egentligen vad syftet är från början när man odlar det. Det blir en stor osäkerhet kring det. I linje med detta lyfter vi i en reservation fram att vi inte tycker att man i regelverket ska exkludera vissa typer av råvaror för biodrivmedelsproduktion. Som jag har nämnt här tidigare handlar detta mycket om . En uppgift som regeringen därför måste ta sig an är att agera inom EU och tillsammans med andra länder som har upptäckt samma sak försöka få till en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljö och energi, så att de inte motverkar de positiva erfarenheter som vi har i av biodrivmedel. Vidare kan jag konstatera att frågan är komplex och att det finns mycket osäkerhet i fråga om detta. När man läser propositionen ser man att det finns en detaljstyrning i fråga om när en anläggning ska anses ha tagits i drift och när den ska anses vara avskriven. Regeringen skriver inte exakt vad som gäller, utan det är ett antagande där man använder orden ”bör” och ”anses vara”. Med de kortsiktiga styrmedel som detta innebär och med denna osäkerhet är det alldeles uppenbart att investeringsviljan inom denna bransch riskerar att hämmas. Det tror jag att ingen av oss tycker är speciellt bra. Även om regeringen nu är mer eller mindre tvungen att lägga fram propositionen i detta skick för att det ska bli en förlängning av stödordningarna är uppmaningen i reservationen till regeringen att ta sig an det långsiktiga och att lägga fram konkreta förslag. Det står i propositionen att man ska göra detta . Men det känns som om man dröjer med detta väldigt . Jag tror att detta kan göras betydligt snabbare. Det är alltså denna uppmaning som vi i allianspartierna för fram till regeringen i reservation 1. 152 (KD): Ämnet för dagens debatt berör den kanske viktigaste politiska fråga som vi står inför just , nämligen klimatpolitiken. Vi kan konstatera att det som har gjorts och det som planeras att göras för att förhindra den globala uppvärmningen inte är tillräckligt. Det behövs en ännu mer ambitiös klimatpolitik världen över för att mänskligheten ska ha en chans att begränsa ökningen av den globala uppvärmningen till mindre än två grader. Världens länder har inför klimatmötet i skickat in uppgifter om sina planerade utsläppsminskningar av koldioxid. Men man kan konstatera att det inte räcker. Det bryter inte ökningen av växthusgasutsläppen vare sig till 2025 eller till 2030. Förutom de ambitiösa besluten på FN-nivå krävs det att det görs ett aktivt arbete på nationell, regional och lokal nivå. är ett ofta omnämnt exempel på hur man på regional nivå har kunnat ställa om till mer klimatneutral energi och ställt krav på bilindustrin. Det finns också närmare exempel. kommun, där jag råkar bo, är ett exempel som jag gärna vill lyfta fram. Där har man lyckats med ett lokalt klimatarbete och satt upp delmål för oljeförbrukning, transporter, elförbrukning, fjärrvärme etcetera. Ett för restaurering av våtmarker och en höjd ambition i klimatprogrammet är några av pågående projekt. Ändå är det nog miljöarbetet på den finansiella sidan som imponerar mest, skriver Miljöaktuellt med anledning av att har utsetts till bästa miljökommun. Ansvarigt kommunalråd, kristdemokraten , säger att upphandling är ett kraftfullt verktyg som varje kommun måste använda. Han säger också att en placeringspolicy inte är speciellt svår att formulera. Det bör alla kommuner göra. Man har alltså jobbat ganska mycket med den finansiella sidan, vilket jag tror har bidragit till att man har blivit miljökommun. Målet att minska den kommunala organisationens egen klimatbelastning kommer man att klara med råge. Det nya förslaget är nu att kommunkoncernen ska bli helt klimatneutral till 2030, och när det gäller det geografiska området ska man göra en minskning . Även i de länder som snabbt industrialiseras behöver en stor del av arbetet göras på lokal nivå. Här måste de rika länderna hjälpa till med tekniskt kunnande och finansiering. Varje land och privat aktör måste här ta sin del av ansvaret. Vårt land, , har synnerligen goda förutsättningar för en hållbar och klimatneutral produktion av energi och drivmedel. Till detta bidrar inte minst vårt miljömedvetna jord- och skogsbruk. Förnybara drivmedel bidrar till ett klimatneutralt transportsystem. Det är därför viktigt att klimatneutrala bränslen inte belastas med en koldioxidskatt som om de vore fossila. Tyvärr har svårt att inse denna skillnad. Enligt det regelverk som vi nu diskuterar betraktas det inom EU, vilket också framgår i betänkandet, som statsstöd när vi inte vill att klimatneutrala biobränslen ska belastas med koldioxidskatt – även efter . Detta leder fel. Jag välkomnar självklart att regeringen har skickat sitt brev till kommissionen med en vädjan om konstruktivt samarbete för att få en rimligare ordning för beskattning av fossila respektive förnybara bränslen.