prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — Jag har själv haft förmånen att lite närmare få följa utvecklingen i av en relativt ny idrottsgren, racerunning. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Racerunning kan mycket förenklat förklaras som en avancerad trehjulig springcykel. Det är otroligt roligt att både utöva den och se på den som publik. Det är en fantastisk idrottsgren som även personer med omfattande rörelsehinder och balanssvårigheter kan utöva. Förhoppningsvis kommer vi att se den grenen framöver på Paralympics. I racerunning får man möjlighet att springa, få puls, bättre syreupptagning och starkare muskler helt av egen kraft och på ett roligt och stimulerande sätt, även om man har svåra rörelsefunktionsnedsättningar. Jag frågade en av ungdomarna som tränar just racerunning vad som är det bästa med just racerunning. Efter en tankepaus kom svaret: Man får bli svettig. Det är ofta det enkla svaret som är så viktigt inom idrotten. Det handlar om möjligheten att få röra på sig, delta på sina egna villkor tillsammans med andra och få bli svettig. Studier visar också att idrottande ungdomar inte bara mår fysiskt bättre utan också mår psykiskt bättre än andra. Därför är det så viktigt att människor får möjlighet att utifrån sin förmåga röra på sig och idrotta tillsammans med andra och själva. Med det vill jag än en gång yrka bifall till reservation 2. 29 (FP): Det är nog all-time-high för mitt namns nämnande i riksdagsprotokollet denna dag även om det ännu bara är första delen av riksdagsåret. från har motionerat om en fortsättning på det arbete som alliansregeringen startade mot antiziganism och för romsk inkludering. Motionen är redan omnämnd av flera talare och återfinns under punkten 6 i betänkandet. Den behandlar frågor som bekämpandet av antiziganism och diskriminering men också spridning av vitboken om övergrepp och kränkningar av romer under svenskt 1900-tal och 2000-tal, fortsatt arbete för romsk inkludering och det vi behandlar , behovet av att inrätta en romsk språk- och kulturinstitution. En del av motionen har behandlats i tidigare. Den andra delen som jag nämnde senast om en språk- och kulturinstitution behandlar vi nu här i kammaren och har diskuterat i kulturutskottet. I biföll ett enigt utskott, förutom , motionen i de delar som behandlades där. Bifallet innebär att tillkännagav för regeringen vad man anser behöver strykas under och göras i fortsättningen. Det är därför med stor förvåning och en betydande besvikelse vi i Alliansen nu konstaterar att Socialdemokraterna och tar armkrok med och fäller den återstående punkten i denna viktiga motion och ställer sig bakom med den argumentation som har haft i ärendet. har en mycket mörk historia när det gäller behandlingen av romer och resande. Det är en historia som jag upplevde delar av som barn under min uppväxt i min hembygd i inland. Det är en historia av hat, hot, förtal och fysik och psykisk misshandel. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Även utsätts romer och resande för diskriminering, och antiziganismen gör sig återkommande påmind i vår vardag. Många romer upplever ett utanförskap, och romers levnadsvillkor är ofta sämre än för befolkningen i övrigt. Okunskap om romer och resande och om de övergrepp och kränkningar de har utsatts för bidrar till att lägga den största delen av skulden för nuvarande utanförskap hos den romska gruppen själv. Den bristande kunskapen upprätthåller en förtroendeklyfta, en ravin, som fortfarande finns mellan romer och det övriga samhället. Alliansregeringen vidtog en rad insatser för att förbättra situationen för romer och resande. Jag ska bara nämna några, herr talman:  Man antog en strategi för romsk inkludering med det övergripande målet att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Så långt fram i tiden är datumet satt, för det är en så lång väg att gå dit. Detta betyder att vi här måste ta vårt ansvar och arbeta aktivt med romsk inkludering på en rad områden såsom utbildning, arbetsmarknad, hälsa och också språk och kultur.  En vitbok presenterades, som jag redan har nämnt, om övergrepp och kränkningar av romer under svenskt 1900-tal. Den visar tydligt hur illa romer och resande behandlats av samhället. Det är en historia som de flesta av oss här inne har upplevt under vår livstid. Vi minns det. Arbetet med vitboken har spelat en viktig roll för att överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska minoriteten och majoritetssamhället.  vill jag bara nämna den kommission som tillsattes mot antiziganism och som arbetar och tar krafttag mot antiziganism i samhället. Kommissionen har också fått i uppdrag att ta fram skolmaterial baserat på vitboken och sprida det materialet. Det finns många fler delar som Alliansen införde och genomförde som jag inte tar upp . Det är tydligt, för att inte säga övertydligt, att det påbörjade arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering måste fortsätta. Det är faktiskt av största vikt att den nya regeringen bär vidare det arbete mot antiziganism och för romsk inkludering som alliansregeringen startade. Jag lovar att vi i alliansgruppen i kulturutskottet och vi i kommer att göra allt i vår makt för att driva på det arbetet i fortsättningen. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att vi har en historia att skämmas över. är det att skapa en framtid att vara stolta över. tillsammans med vännerna i , och förstår uppriktigt sagt inte varför ni socialdemokrater och miljöpartister stänger framtidsdörren till ett utvecklingsarbete att skapa en, säger en, framtida romsk språk- och kulturinstitution. Att gör det förstår jag. Vi har grundläggande olika värderingar, och det är bara att gratulera det partiet till att vara helt konsekventa i sitt agerande. Det begriper vi faktiskt inte. Jag vill yrka bifall till reservation 2 under punkt 6 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet KrU11. Även jag vill avsluta med att önska herr talmannen, kammarkansliet och övriga ledamöter en riktigt skön sommar och ledighet! Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund 30 (SD) replik: Jag vet inte vilka värderingar som och står för, men jag tror att vi kan vara ganska lugna med att vi i alla fall har samma grundläggande demokratiska värderingar i det svenska samhället. Det är så vi arbetar, och det är så vi strävar i våra demokratiska och parlamentariska institutioner. Jag noterar intresse och goda vurm för romerna och för problematiken och den problematiska historia som den romska minoriteten i har. Det är klart att det finns saker som det svenska samhället måste skämmas för. Några av dem nämner . Relaterat till detta var vi i det tidigare betänkandet också inne på att och slår starkt för ytterligare fristäder. Jag skulle med anledning av diskussionen kring fristäder, minoriteters rättigheter och så vidare vilja fråga : Hur ser på dem som sökt en i och som riskerar att möta det man har flytt ifrån i trappuppgången och tvingas vistas i miljöer som radikaliseras? Vad har för strategi och åtgärdsprogram för dem? Varför vill man avslå vår motion om skärpt kontroll och tuffare tag mot samfund som uppenbart bryter mot en demokratisk och jämställdhetsorienterad värdegrund? Går det ihop med liberala agenda? , feminist och lärare, sa : Dra ned på stöden till de mer radikala muslimska samfunden! Vi lever inte i ett mångkulturellt samhälle. Vi lever i segregation. Vad svarar på den utmaningen? 31 (FP) replik: Det är ganska enkelt att besvara frågor. Med de statsrådsposter som mitt parti har innehaft och den politiska historia som mitt parti har är det inte så svårt att förstå att integration, inkludering och ett välkomnande samhälle är någonting som i grund och botten är mitt partis ståndpunkter och det vi har arbetat med allra mest. Att lösa dagens problem med gårdagens lösningar tror vi inte på. Vi håller på med ett utvecklingsarbete som är ganska kraftfullt när det gäller alla de här frågorna och de frågeställningar som faktiskt ligger framför oss, mitt ibland oss, just . Vi har i den här kammaren, tror jag, ett gemensamt och ganska hårt arbete och gemensamma utmaningar att ta oss an för att lösa de problem som vi står inför. 32 (SD) replik: Det låter ju bra. Men jag reagerade också på det som sa tidigare, att vi ska välkomna det som sticker ut och det som är nytt. Det kan vara gott i vissa fall. Han pratar varmt om den liberala kulturpolitiken, men hur liberala är ni beredda att vara? Hur liberalt ska samhället vara? Hur liberal kulturpolitik är vi beredda att gå med på? Ska det vara låtgåpolitik för att inte bli inkörsport till no go-zoner i våra förorter? Är det värt det? Är det värt att åtminstone jag upplever att många i samhället känner en ökad skepsis mot islam, mot den muslimska minoriteten, på grund av radikala islamister som frodas i segregerade områden? Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Många liberala debattörer har lyft fram perspektivet . Sakine Madon i och andra debattörer pekar på de problem som finns här, nämligen att vi inte har kontroll över vilka organisationer, samfund eller grupper som får stöd av samhället – ekonomisk och politisk uppmuntran. Om vi ska ha ett välkomnande samhälle, ett inkluderande samhälle, ett demokratiskt samhälle, måste vi dra åt svångremmen och titta på vad det är som gör att många muslimska kvinnor, kvinnor som flytt från IS, från och , nu talar om för oss i det svenska majoritetssamhället att vi håller på att utveckla ett allt annat än välkomnande samhälle i våra förorter. Kvinnorna kan inte gå ut som tidigare, sitta på kafé eller vistas i vissa moskémiljöer som håller på att radikaliseras. Det här är ett seriöst samhällsproblem som vi försöka lösa tillsammans så att vi kan undvika att folk börjar dra alla muslimer och islam över en kam. I detta anförande instämde (SD). 33 (FP) replik: Jag understryker återigen att det här inte är tidpunkten för snabba svar. Vi har mycket arbete framför oss för att väva samman vårt samhälle och få den utveckling som alla strävar efter. Min partikamrat i justitieutskottet, som är ansvarig för dessa frågor, reser runt i till de allra mest utsatta områdena och möter de allra mest utsatta människorna. försöker skapa sig en egen bild av polisens arbete och frågor om no go-zoner och så vidare för att kunna utveckla den politik som efterfrågas och den politik som samhället behöver för att öka öppenheten och tillgängligheten för alla. har i alla fall inte till mig berättat att han har mött någon delegation från på resorna till dessa områden. Det är just den lyhördheten som behövs för att utveckla politiken. 34 (KD): skiljer sig de olika politiska alternativen så kraftigt åt som när vi kommer till frågor som rör civilsamhälle och familj. I grunden handlar det om människosyn och om hur vi människor samverkar. Inom kristdemokratin brukar vi tala om de små, naturliga gemenskaperna där vi formas som människor. Vi gör det i samspel med andra. skaver det och gnisslar i våra relationer, men vi slipas till och formas. Man kan tänka sig bilden av koncentriska cirklar. Familjen är kärnan, och civilsamhället är nästa större cirkel som omger den förra. Det är här vi stöts och blöts med varandra, tar intryck av förebilder, fostras och utvecklas som personer. Att detta sedan bidrar till materiell välfärd och samhällsutveckling är ett plus, men det är inte den ideella sektorns huvudsyfte. Civilsamhället är nämligen ingen fritidsaktivitet, utan det är samhällets grund. En del av er kanske minns när den nuvarande regeringen släppte sitt första budgetförslag. De aviserade då att avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer skulle slopas. Orsaken var att de ogillade att den ideella sektorn skulle behöva vara beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Vi har här alltså två politiska partier – Socialdemokraterna och – som på fullaste allvar tycker att det är fel att det ideella föreningslivet bärs upp av dess medlemmar. Det är bakvänt. I själva verket borde statens och politikernas uppgift vara att underlätta för de ideella krafterna att växa – inte att styra eller störa. läste jag i ett samtal mellan förre utbildnings- och kulturministern och den nuvarande kulturministern . sa då att som han ser det finns det två typer inom socialdemokratin: statssocialister och folkrörelsesocialister. sa att han tillhör folkrörelsesocialisterna, som byggt på medborgares frivilliga verksamhet. Statssocialister har alltid haft ambitionen att staten fixar saker. Tyvärr tror jag att är en främmande och udda fågel inom dagens socialdemokrati. Statssocialism och statsindividualism har i alltför stor utsträckning trängt ut folkrörelseperspektivet där människors egna initiativ premieras. Detta beklagar jag djupt. De rödgröna vill främst bygga samhället med politiska beslut ovanifrån. Vi vill att samhället ska byggas från grunden, nedifrån, genom medborgerliga initiativ. Vi kristdemokrater menar att det offentliga ska vara understödjande och träda in som ett komplement när marknaden inte förmår lösa ett problem eller när eldsjälarnas engagemang inte räcker till. Då är det viktigt med en bra offentlig sektor. Vi kristdemokrater ser människor som kompetenta att fatta beslut om sin vardag. De rödgröna vill att ministern eller kommunalrådet ska lägga enskilda människors liv till rätta. Alltså måste civilsamhällets oberoende värnas. låter det som att det är statens förlängda arm, en ideell armé, som ska utföra uppgifter åt det offentliga. Detta är ett obegripligt, olämpligt och felaktigt synsätt enligt mitt förmenande. Vi i Alliansen har en reservation gällande skrivningar om romsk inkludering. Här fick vi tyvärr motstånd från regeringspartierna som gjorde gemensam sak med . I själva verket, menar jag, borde politikernas uppgift vara att stödja och underlätta. I två motioner om religionsfrihet och trossamfundens roll i integrationsarbetet tydliggörs religionens potential att kunna mobilisera människor inte minst ur integrationssynpunkt. Genom de kontaktytor samfunden har finns en chans att skapa kommunikationskanaler till nya grupper av människor som samhället vill hjälpa men som tyvärr inte alltid är så lätta att nå. Vid sidan om samlar trossamfunden ca 700 000 medlemmar. En betydande del av dessa kommer från andra länder och har utländsk bakgrund. Det här, vill jag säga till , har betydelse för integrationsarbetet. Jag har personligen träffat representanter för kyrkliga organisationer som hjälper romer i . Jag konstaterar att deras insatser bygger på gåvor som i stor utsträckning har varit avdragsgilla. Att ta bort denna möjlighet är djupt beklagligt. Det är utmärkt att regeringen , om än i senaste laget, har insett behovet av att slå vakt om momsfriheten för secondhandbutiker. Det är bra. Det vore idiotiskt att momsbelägga dem. Däremot har regeringen hamnat helt snett i fråga om deras ambition att ta bort avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer. Nivån på i är en av lägsta. I många länder handlar det om , nästan . Vi kristdemokrater är naturligtvis inte nöjda med det svenska regelverket. Vi skulle vilja både höja taket och att fler organisationer kommer i fråga. Det är vår bestämda uppfattning. Regeringen aviserar att man tänker ta bort avdraget helt. Det är en fientlig handling gentemot civilsamhället som inte främjar det vi diskuterar. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Jag väljer att här och markera att vi självfallet står bakom reservation 5 om regeringens kontakter med trossamfunden och deras roll i integrationsfrågor. Jag väljer dock att yrka bifall till enbart reservation 2 om romsk inkludering av , . För övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill naturligtvis också önska glad sommar till alla som är samlade i kammaren, även om vi fortsätter också . (forts. § 7) 35 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , utrikesminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 36 (M): Min fråga riktar sig till bostadsminister . kunde i gårdagens partiledardebatt konstatera att är det parti som allra starkast i riksdag motsätter sig alla förslag för att göra det lättare att bygga bostäder i . Likaså är det parti i kommuner som flest gånger, fler än alla övriga partier, har motsatt sig nya bostadsbyggnationer. Mot denna bakgrund är det ganska anmärkningsvärt, fru talman, att det är just som inom regeringen ansvarar för att det byggs fler bostäder i . Om liknelsen tillåts mig är det ungefär som att sätta en ateist på biskopsbänken. Bostadsfrågan är en av absolut största samhällsutmaningar, oavsett om vi talar om eller eller mitt eget . Min fråga till bostadsministern är om han avser att fortsätta det förenklingsarbete vad gäller buller och strandskydd som alliansregeringen inledde för att stimulera bostadsbyggande i hela . I detta anförande instämde (M). 37 Statsrådet (MP): Tack för frågan, ! Vi har en exceptionell bostadssituation i som kräver exceptionella åtgärder. Regeringen har gjort en historisk bostadssatsning på , varav 3,2 miljarder går till att bygga fler små, klimatsmarta hyresrätter. har vi ställt om från en passiv moderatledd bostadspolitik för dem som redan har en bostad till en aktiv och modern bostadspolitik som fokuserar på klimatsmarta bostäder för unga och studenter, de grupper som har det svårast på bostadsmarknaden. Vi satsar de här 6,7 miljarderna på att lösa bostadsbristen. Frågan som jag ställde till bostadspolitiska talesperson tidigare var: Hur mycket satsade den moderatledda regeringen på bostadspolitik? Jag fick inget svar. Vi satsar de här pengarna, och vi kommer också att jobba vidare med regelförenklingsarbetet. 38 (M): Jag noterar att jag inte får något svar på mina frågor om flexiblare bullerregler och ett flexiblare strandskydd. Bara för att man säger att man har en aktiv bostadspolitik, fru talman, innebär det inte att man har det. Det är tack vare alla de åtgärder som alliansregeringen införde som vi nu har det högsta bostadsbyggandet i . Jag vill ha svar på frågan. Hur kan vi stimulera ytterligare bostadsbyggande i hela , i och storstäder såväl som utanför tätorter? Jag efterfrågar åtgärder från regeringen. Återigen: Tänker den rödgröna regeringen fortsätta med förenklingar och uppluckringar av bullerregler och strandskydd för att göra det möjligt att bygga bostäder i hela ? Ett klart svar för en gångs skull, ja eller nej på den frågan, skulle uppskattas, herr minister. I detta anförande instämde (M). 39 Statsrådet (MP): Tack så mycket för uppföljningsfrågan, ! Det var det jag sa i slutet av mitt förra inlägg: Vi kommer att jobba vidare med regelförenklingsarbetet, för det är en viktig del av bostadspolitiken. Men det regeringen har gjort nu är att växla upp från en enkelspårig syn på bostadspolitiken: att regelförenklingar i sig ska leda till allt det byggande som behövs, framför allt för unga och studenter – unga som har vuxenlivet på vänt och studenter som söker in på en högskola men inte kan räkna med att få en studentbostad förrän studietiden är över. Det här är reella problem. Det är problem som vi har sett och identifierat, och under loppet av det här halvåret har vi presenterat en stor bostadspolitisk satsning med reda pengar – . Jag får inte något svar från någon moderat politiker på hur mycket tänker satsa på bostadspolitiken. 40 (SD): Min fråga går till utbildningsminister , vilket han säkert har gissat. Den svenska skolan har inte direkt fått en flygande start under ministerns första tid. Däremot har skolor flugit från absoluta botten till toppen. Tyvärr har gått i motsatt riktning . har lyssnat på och försökt lyssna in. Vi har lämnat in två utskottsinitiativ om Shanghaimodellen. Ministern kan väl bara nicka ifall han kan bekräfta att han har hört talas om Shanghaimodellen. Det ena initiativet gäller en statlig utredning av nationella karriärtjänster samt en löne- och utvecklingstrappa för våra lärarkollegor med både en frivillig och en obligatorisk del. Vi har ju många utmaningar i skolan – man får inte hjälp som nyutexaminerad, och det är svårt att locka tillbaka lärare som har lämnat yrket, svårt att behålla lärare i yrket och svårt att attrahera folk till yrket. Hur ser ministern på att sluta med plåsterlösningarna som vi håller på med i utskotten och faktiskt sätta sig ned och titta på Shanghaimodellen – på riktigt? 41 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Vi sitter just nu ned med parterna. Vi sitter ned med arbetsgivarna för lärare och med facken och tittar på hur vi kan tillföra pengar som gör att parterna kan höja lärarnas löner. har ett särskilt ansvar att föra de samtalen så att vi kan landa i att 3 miljarder kan tillföras på årsbasis med början för att man på det sättet ska åstadkomma höjda lärarlöner. Ja, lärarlönerna och löneutvecklingen är en viktig del för att lärare ska kunna stanna i yrket. Därmed inte sagt att det är den enda delen. Självklart handlar det också – som inte minst har sagt när jag har lyft fram lönerna – om arbetsmiljöfrågor, om att man ska få tid för sitt uppdrag och om att politiken ska ha tillit. Det är just det där sista som gör att vi inte tror på snabba politiska utspel utan snarare på att professionen ska kunna ta ledningen i skolutvecklingen. Det är därför vi ser till att det är parterna som får leda det här arbetet. 42 (SD): Jag fick inte riktigt svar på frågan huruvida Shanghaimodellen kommer att involveras i det här. Jag hoppas att sätter sig ned och läser de två utskottsinitiativen som vi har lämnat in . Det andra initiativet som vi har lämnat in gäller en statlig utredning om en förbättrad lärarutbildning, där fokus kan läggas på ledaregenskaper, pedagogik och kognitivt kunnande. Det är där trycker på att vi saknar lärarkunskaper. finns det till exempel någonting som heter icke-verbal kommunikation. Man ska gnugga näsan och rumpan mot varandra för att lära sig hur man umgås icke-verbalt. Jag kan se att det kan ta en ände med förskräckelse för mig som manlig lärare om jag skulle ställa mig och gnugga rumpan mot någon av eleverna. Lägstanivån för att komma in på lärarutbildningen i var 0,05 på högskoleprovet. Är det dessa personer som förväntas utveckla skolan? Jag har hört uttrycket att det är lättare att flytta en kyrkogård än att förändra lärarutbildningen, så jag förstår att utbildningsministern säkert inte har något lätt jobb att göra. Men hur ser ministern på Shanghaimodellen som förs fram, och hur är han beredd att förändra eller implementera den? 43 Utbildningsminister (MP): För det första: har en mycket god lärarutbildning. Den har utvecklats . Vi har i brett politiskt samförstånd i den här försökt säkerställa att den knyts närmare samman med lärosätena. Vi har såklart flera utmaningar kvar, inte minst att se till att metodikutvecklingen och kopplingen till det faktiska arbetslivet som lärare blir starkare – och att det blir fler sökande. Den viktigaste kvalitetsfaktorn är ju att det finns många studenter som vill gå utbildningen. Då är det också lättare att höja kvaliteten på den. För det andra: En av de saker särskilt trycker på är att den svenska lärarkåren måste ha förutsättningar att gå från compliance, anpassning till ständigt skiftande politiska direktiv och idéer, till ownership, ägarskap över skolutvecklingen. Det är därför vi har sagt att det inte är vi som ska bestämma vilka löneutvecklingsmodeller man ska ha i läraryrket. Vi ska se till pengarna finns för att göra det. Det är därför staten genom inbjudan för samtal med parterna om att ge dem möjlighet att höja lärarnas löner. Den regionaliserade läkarutbildningen i 44 (C): Min fråga går till statsrådet .