prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Vi var båda på klimattoppmötet i , och både i och från talarstolen efterfrågar han högre ambitioner i det klimatavtal som klubbades i . Då tänker jag att det egentligen är ganska lätt att vara i och efterfråga högre ambitioner. Det är rätt långt härifrån. Men det är trots allt här vi fattar besluten som ska ställa om . Allmän miljö- och naturvård Därför skulle jag vilja veta när senast föreslog höjda klimatambitioner i och varför de drar ned med hela på miljö- och klimatområdet. 176 (M) replik: miljöbudget innebär inte en utgiftsminskning i relation till årets budget. Det är viktigt att ha det sagt. Beträffande klimatavtalet var det framför allt gapet mellan ambition och åtgärder som jag avsåg. Jag konstaterar att och EU gör mycket på klimatområdet och att utsläppen under Alliansens tid sjönk med i . Det är vad som krävs för att vi ska klara av att hålla den globala temperaturökningen tydligt under två grader och allra helst under en och en halv grad. Det är bra att världens länder har enats om de ambitionerna, men jag konstaterar att de frivilliga åtaganden som världens länder har gjort ligger långt från att kunna leverera de utsläppsminskningar som krävs för att vi ska nå målen. Det var det jag kritiserade. När det gäller den svenska politiken är det lite tröttsamt att miljöpolitiken bara ska handla om att banka ambitioner i huvudet på varandra, eller för den delen anslag. Vi måste i större utsträckning se till vilka resultat man uppnår. Jag är tämligen stolt, herr talman, över det bokslut som Alliansen kunde göra efter sina . Utsläppen sjönk som sagt , vindkraften tiodubblades, vi fick 400 nya naturreservat till en yta motsvarande och så vidare. Det är det som trots allt räknas. Det handlar om resultat, inte enkom om vilka anslag man har. Jag är kritisk till mycket av innehållet i budgeten, inte på grund av intentionerna utan för att jag inte tror att resultaten kommer att bli särskilt bra. Jag tror inte att de förslag som läggs fram är kostnadseffektiva. Det är mot bakgrund av empiri och beprövad erfarenhet som jag säger det. Vi har testat klimatinvesteringsprogram i . De visade sig vara tämligen ineffektiva. är de det stora huvudnumret i regeringens budgetproposition, som stöder. 177 (V) replik: En av de stora satsningarna är just lokala klimatinvesteringar, som tog upp. Det är sådant som alla lokalpolitiker efterfrågar. Även moderata lokalpolitiker vill ha pengar för att kunna göra lokala klimatinvesteringar, energieffektivisera och minska sina utsläpp. Erfarenheterna från det senaste klimatinvesteringsprogrammet, som den tidigare borgerliga regeringen tyvärr skrotade, visar att vi fick minskade utsläpp med . Det var 750 åtgärder samlade på ungefär 100 lokala klimatinvesteringsprogram runt om i . Och som sagt, de efterfrågades av våra lokala politiker. efterfrågas de av Kommuner och Landsting och av lokala moderater. Jag fick inte svar på min fråga när senast föreslog höjda ambitioner för den svenska klimatpolitiken. Beror det, , på att det inte finns något konkret exempel att ge? Ni är i och vill ha höjda klimatambitioner, men när ni kommer hem till drar ni ned på satsningarna med hela . Allmän miljö- och naturvård , blir utsläppsminskningarna större när man skär ned på miljö- och klimatbudgeten så mycket som ni gör? 178 (M) replik: Om vi återgår till resultaten kan jag konstatera att utsläppen under Alliansens tid sjönk dubbelt så snabbt som under de åtta föregående åren. Det är ett faktiskt resultat, och det är vad klimatet bryr sig om. Jag tror också att klimatet välkomnade att EU:s nuvarande höga ambitioner om att minska utsläppen med 80–antogs under det svenska ordförandeskapet i EU. Det var när hade ledarskapet i EU som vi fick det målet på plats. Det målet ligger i mångt och mycket också till grund för den svenska klimatpolitiken som vägleder det viktiga utsläppshandelssystemet. Det är alltså ett exempel på när gjorde skillnad för klimatet. Ett annat är att har satt upp visionen om att vi ska vara klimatneutrala och alltså ha noll nettoutsläpp till 2050. Det slog alliansregeringen fast i vår klimatproposition 2009 och är också ett exempel på höga ambitioner som har varit med och drivit fram här i . När det gäller den här budgeten säger att det gamla klimatinvesteringsprogrammet visst var effektivt. Jag och kan omöjligen ha läst samma utvärderingsrapporter när det gäller klimatinvesteringsprogrammet. konstaterar i sin utvärdering att av bidragen kunde ha fördelats mer kostnadseffektivt. pekar i sin utvärdering av den svenska miljöpolitiken på att av investeringarna inom tidigare klimatinvesteringsprogram skulle ha gjorts även utan subvention. Om av investeringarna hade blivit gjorda även utan stöd kan man fråga sig om detta är väl använda skattepengar. säger att moderata kommunalråd önskar de här stöden. Vilket kommunalråd önskar inte att staten går in och täcker upp finansieringen av en biogasanläggning eller vad det kan tänkas vara som man ändå har tänkt bygga? 179 (SD): Vi debatterar nu utgiftsområde 20, och jag vill inleda med att yrka bifall till reservation i det här betänkandet. Det här är till stora delar ett konsensusområde. Alla partier vill satsa på att förbättra miljön, men vi gör olika prioriteringar till följd av att en budget är en helhet. Resurserna är, som vi ser det, inte oändliga. Därför är det viktigt att påpeka att regeringens budgetproposition är aningen speciell. Redan när den presenterades visste vi att den inte skulle gå ihop, och vet att vi att den var väldigt långt ifrån att gå ihop. Vi har en regering som spenderar pengar den inte har på ansvarslös politik. Därför ser vi nu växande underskott och ökad statlig upplåning. Det är extra oroande att det här sker i en högkonjunktur när vi i stället borde spara pengar som vi kan förbruka när det väl blir lågkonjunktur. Det här kommer naturligtvis att gå ut även över miljöområdet. Allmän miljö- och naturvård När det kommer till miljöpolitiken vill vi sverigedemokrater satsa där vi kan förbättra och göra skillnad på allvar. Vissa miljöproblem är globala, och där måste vi inse att vi inte kan förändra så mycket genom satsningar i vårt geografiska område. Det är i vår närmiljö vi kan göra skillnad. Jag tänker på de omkring 80 000 förorenade områden som finns i vårt land. Det pågår ett mödosamt arbete med att sanera dessa områden. Det går långsamt, och det kommer att ta tid. I nuvarande takt beräknas det ta flera decennier och kosta . Vi vill öka takten och höja anslagen. Vi vill också se över lagstiftningen på området. Det handlar om en snårig byråkrati där företagare ser risker med att investera, och det blir rättstvister om vem som ska betala. Det här leder till en fördröjning av saneringen och till ett dåligt resursutnyttjande, då man i stället kanske väljer att bygga på mark där det inte tidigare funnits industrifastigheter. Ett annat prioriterat område för är våra vatten i allmänhet och i synnerhet. Tillståndet för är fortsatt allvarligt. Övergödningen är nog det största problemet. Det behövs mer resurser till kartläggning och forskning. Särskilt intressant tycker vi att det är om man kan undersöka möjligheten till havsbaserade insatser mer intensivt, för även om vi ska fortsätta att ha en restriktiv hållning när det gäller utsläpp från land är detta ett arbete där vi redan ligger i framkant. Ska vi ha kvar ett jordbruk måste vi också acceptera att det kommer att ske ett visst näringsläckage. Effektiva åtgärder till havs kan vara en viktig komponent för att komma framåt i det här mycket viktiga arbetet. Förekomsten av plast i marin miljö är ett oerhört angeläget problem. Mellan av all tillverkad plast hamnar i havet. Vi förordar en helhetsstrategi för att reducera de här problemen. Ökade resurser bör avsättas till att kartlägga flödena av plast, både mikroplast och makroplast. Åtgärder måste vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter. Plaster med särskilt hög miljöbelastning bör ersättas av andra material, företrädesvis miljövänliga plaster. Vi har precis fått se utgången av klimattoppmötet i , COP 21, och jag ska väl inte säga att den är överraskande på något sätt. Utfallet blev ungefär det som vi beskrev i vår klimatpolitiska motion till . Det är heller inte förvånande att regeringen och de flesta andra partierna jublar över slutresultatet. Men det borde vara anmärkningsvärt mot bakgrund av att det här avtalet i princip saknar en enda konkret stavelse och inte förbinder något land att på något sätt minska sina utsläpp. Av allt prat om ett legalt bindande globalt avtal blev det just bara prat. Man har klämt in en skrivelse om ett temperaturmål. Det ser ju bra ut i medierna och är bra pr, men det betyder ingenting, inte bara mot bakgrund av att ingen förbinder sig till någonting, utan också för att ingen egentligen vet exakt på vilket sätt en ökad mängd koldioxid i atmosfären påverkar temperaturen och hur mycket koldioxidhalten måste öka för en given temperaturhöjning. Att man ser ut att få med sig alla stora utsläppare är inte särskilt förvånande, eftersom överenskommelsen är betydligt mindre konkret än vad Kyotoprotokollet var. En av de mer namnkunniga klimatforskarna beskrev det här ganska bra i en tidningsartikel . Han uttalade sig så här: Det är bedrägeri. Det är bluff. Det är bara struntprat av dem att säga att vi har ett tvågradersmål och sedan ska försöka göra lite bättre . Det är värdelösa ord. Det finns ingenting konkret. Så länge fossila bränslen är billigare kommer de att fortsätta att användas. Allmän miljö- och naturvård Det är så det ligger till, och det är mot bakgrund av det som också borde ompröva sin klimatpolitik. Den politik vi bedriver med världens högsta koldioxidskatter och straffbeskattning av kärnkraft och vattenkraft leder fram till flykt av jobb, minskad tillväxt och koldioxidflykt till andra länder. Vi är redan bäst i klassen när det kommer till koldioxidutsläpp, och räknar vi nettoutsläpp är de försvinnande små . De kommer säkert att bli ännu mindre . Regeringen vill lägga hundratals miljoner på ineffektiva åtgärder i kommunerna, och man kallar det för klimatinvesteringar. Detta är ett bedrägligt beteende, för de här pengarna kommer inte på något sätt att göra skillnad oavsett hur pass känsligt klimatet skulle vara för en ökad mängd koldioxid i atmosfären. Det är ett sätt att kunna säga att man gör något utan att för den delen göra någonting annat än att slösa med skattepengar. Gör om, gör rätt. Det är ett bra uttryck i det här sammanhanget. Man borde sluta upp med att straffbeskatta svensk industri och svenska jobb, sluta bluffa för svenska folket om klimatavtalet och satsa pengar där de kan göra skillnad även globalt. Jag talar om forskning och utveckling. Det är först när vi fått fram andra miljövänliga och billiga energiformer som vi kan minska utsläppen på global nivå. Här kan också ha en roll att spela internationellt. Det är mot bakgrund av det som vi sverigedemokrater vill öka anslagen till forskning i vår budgetmotion. 180 (S) replik: och ger ett anförande här med ganska många hårda ord i sin granskning av andra. Ineffektiva åtgärder, bedrägligt beteende, oansvarigt, slösa och bluffa var några av de uttryck som jag hann notera. följer samma mönster som övriga borgerliga partier och drar ned på pengar till miljöbudgeten jämfört med vad regeringen satsar. Ni drar ned med ungefär 1,7 miljarder på miljöbudgeten jämfört med regeringen. Men det är faktiskt den lägsta minskningen av alla oppositionspartier. Ändå röstade ni, också detta år, på ekonomiska ramar när era egna föll här i . Jag tolkar det som oansvarigt, lite kaotiskt och som att det är viktigare att skapa det kaoset än vad logik är för . Men jag vill ge och en möjlighet att förklara hur det här hänger ihop. 181 (SD) replik: Jag tackar ledamoten för den möjligheten. Som jag beskrev i mitt anförande är budgeten en helhet. Vi har en regering som lägger fram en ofinansierad budget till riksdag. Man visste om de ökade kostnaderna innan man lade fram budgeten. Efteråt har vi fått se en farsliknande situation. Man lägger fram en extra höständringsbudget och lånar upp mer pengar. Utgiftstaket kanske också kommer att spräckas framöver. Allmän miljö- och naturvård I den situationen måste vi välja det minst dåliga alternativet. Även den moderata budgeten har stora brister, men den är ett ansvarsfullare alternativ. Den innebär inte den skattechock som regeringens budget gör. Vi ser även neddragningar på migrationsområdet, vilket vi har lovat våra väljare att hålla fast vid. Mot den bakgrunden var vårt enda alternativ, givet de löften vi har gett våra väljare, att rösta på det minst dåliga alternativet. Det skapade även en möjlighet för borgerligheten att göra skillnad på allvar. Det hade de inte lust att göra. Därför kommer vi att få en ofinansierad budget från de rödgröna . Det är beklagligt. Men det är så det är. 182 (S) replik: Är det svaret, när det gäller miljöpolitiken, ytterligare ett löfte från som ni är beredda att bryta för att kunna rösta på ett alternativ som ni tycker är bättre för att hantera migrationen, ? Ni har brutit andra löften till svenska folket tidigare, exempelvis när det gäller höjd a-kassa som ni har röstat bort. Är det den logiken som gäller för ? Är det så jag ska förstå ditt svar? Ni har uppenbarligen lagt fram en miljöbudget som visserligen är mycket sämre än regeringens men som är den minst dåliga av oppositionens budgetförslag. Ändå väljer ni att aktivt stödja en budget som företräds av . Ni säljer ut löftena på miljöpolitikens område, precis som ni gjorde med a-kassan. Och den enda anledningen jag tyckte mig höra i logik var att den budgeten hade en, enligt , bättre migrationspolitik. 183 (SD) replik: Jag vill ta tillfället i akt och klargöra att miljöbudget är betydligt bättre än regeringens. Vi har ökade satsningar på sanering, vi har ökade satsningar på forskning och vi har en stor satsning på havsmiljö, på . Vi vill lägga 1 miljard på detta mycket viktiga område. missade nog det som jag tryckte hårdast på när jag förklarade varför vi röstade som vi gjorde. Det handlar om en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har en regering som lägger fram en ofinansierad budget, vars utgifter man inte har täckning för. Man tvingas låna upp stora summor. Finansministern har talat om att vi kommer att fortsätta se ofinansierade budgetar, med stor statlig upplåning, framöver. Det är ingen ansvarsfull politik. Det är ingen långsiktig politik. Vi skjuter bara kostnaderna framför oss. Det inte heller för bra miljöpolitik framöver. Vi kommer att få se inskränkningar på miljöområdet om vi ska ha en regering som fortsätter bedriva en oansvarig ekonomisk politik, där man lägger fram satsningar som man inte kan finansiera. De kostnaderna lägger vi över på kommande generationer. Det inte för en effektiv och ansvarsfull politik. 184 (V) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag får inte riktigt ihop det när talar. Jag försöker förstå miljö‑, naturvårds- och klimatpolitik. talade om vikten av att skydda vår natur och våra hav. är det parti som drar ned mest på just miljövårdsområdet, där även skydd av hav och vattendrag ingår. Hur kommer det sig att ni drar ned med mer än på utgiftsområde 1:3 och 1:16 som handlar om just naturvård? Jag får inte heller ihop det när sågar klimatavtalet i . Jag kan hålla med om att det finns många brister. Men det är ändå viktigt med ett globalt klimatavtal. Några av argument är att det inte finns några bindande krav och att det inte finns några målsättningar när det gäller hur mycket man ska minska utsläppen. Då skulle det vara ganska intressant att få veta vad politik är egentligen. Med hur mycket vill ni minska utsläppen? När jag har haft debatter med har de ibland låtsats som att klimatförändringarna inte finns över huvud taget. Finns den av människan skapade klimatförändringen? Och bör vi göra någonting åt det? Ska vi minska utsläppen? När jag tittar på budgetförslag får jag en känsla av att det här med att minska utsläppen och att skydda vår natur är ganska oviktigt. Det viktigaste är att sänka skatterna. Annars skulle inte ha gått fram med ett förslag i vilket man drar ned med så otroligt mycket som på det viktiga området. Jag får inte ihop det. Får du ihop det, ? 185 (SD) replik: Vi får ihop det. frågade mig om det finns en mänsklig påverkan på klimatet. Det är jag övertygad om att det gör. Men jag vet inte hur pass stor den är och hur pass känsligt klimatet är för en ökad koldioxidhalt i atmosfären. Det vet inte jag. Det tror jag inte att någon vet egentligen. Det får vi se framöver. Det som är viktigt för oss när det gäller klimatpolitiken är att man ser på det som en global fråga. Om vi ska ha en ambitiös politik i – det kan vi ha – måste det bygga på att den är ambitiös globalt. Annars får vi koldioxidflykt till andra länder. Vi får jobb som flyttar från till . Utgången av COP 21 är ju ett klartecken, tummen upp, för en rad länder att öka sina utsläpp. bedriver vi en tuff klimatpolitik i med höga kostnader på jobb, tillväxt och så vidare. Men till andra länder säger vi att det är helt okej; det är bara att fortsätta öka utsläppen i åtminstone till. Det var väl ungefär de löftena som kom från en lång rad länder, att de tänker fortsätta öka utsläppen framöver. Det är såklart oroande att vi nu har fått ett avtal som säger att de länderna ska öka utsläppen som vi ska fortsätta bedriva en restriktiv politik, som såklart kommer att försämra vår konkurrenskraft. Det är oroande. Det var kärnan i min kritik av avtalet. Allmän miljö- och naturvård Jag ska återkomma till frågorna om skogen och andra frågor. 186 (V) replik: Det är bra att tillstår att det finns en av människan skapad klimatförändring och att vi behöver göra något åt det. Men det låter som att det är någon annan som ska göra det arbetet. har inget större ansvar för det. Det ser man också när man studerar budgetförslag. De gör drakoniska neddragningar på det här viktiga området – med . Ett av de mer aparta förslagen i det här betänkandet, herr talman, är förslag om att inte ska skrota överskottet av utsläppsrätter. har ett stort sådant överskott på drygt . Alla vi andra partier är överens om att om man skulle överlåta utsläppsrätterna till något annat land, då blir det utsläpp någon annanstans. Det vill inte vi andra partier. Men vill uppenbarligen det. Hur rimmar det, , med det som du sa tidigare om att utsläppen måste minska och om att det finns en av människan skapad klimatförändring? Kan vi inte i alla fall vara överens om att vi inte ska ge vårt överskott av utsläppsrätter till något annat land så att de kan användas någon annanstans på jordklotet? En annan sak som jag inte förstår i förslag är att de vill halvera anslaget för klimatanpassning. Klimatanpassning betyder att vi vidtar åtgärder och investeringar för att skydda oss mot klimatförändringar – detta för att vi ska kunna bygga smartare, producera livsmedel på ett sätt så att maten inte förstörs och så vidare. Jag ser att du tittar i betänkandet, . Det handlar om anslag 1:10 som ni vill halvera. Varför gör ni så? 187 (SD) replik: Vår utgångspunkt är att klimatfrågan är global. Det spelar inte speciellt stor roll vad gör. Det är den krassa sanningen. Vi kan utradera våra utsläpp fullständigt, det kommer garanterat inte att ha någon påverkan på klimatet. Det borde vi vara överens om. Jag tror inte att någon hävdar att klimatet är så känsligt för en ökad mängd koldioxid i atmosfären. Det är mot bakgrund av detta som vi förkastar flera av regeringens och olika klimatsatsningar. De neddragningar som vi gör på naturvård handlar i grunden om skogen. Det tycker jag är en angelägen fråga. Som vi ser finns det mer skog än någonsin i vårt land. Av den svenska skogen är skyddad. Att i det läget lägga smått häpnadsväckande 1,3 miljarder på att expandera dessa områden tycker vi inte är en rimlig prioritering. Då har man inte heller räknat in den indirekta kostnad som uppstår när marken inte längre brukas. Att det skapar jobb, tillväxt och ökar vårt välstånd om vi kan öka våra satsningar på detta miljöområde är inte vettigt och inte ansvarsfullt. Vi skyddar redan skogsarealer som sammantaget är större än , , , och . Att i det läget lägga ännu större resurser på naturreservat tycker vi inte är rätt. Däremot vill vi inte dra ned lika mycket på skötseln av dessa områden eftersom vi ser att den är eftersatt. Därför prioriterar vi upp skötseln, givet de omdisponeringar som vi gör i budgeten. 188 (C) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag kan konstatera att det finns ett speciellt område som är som ett rött skynke framför , och det gäller övergången till en fossiloberoende fordonsflotta. slaktar alla satsningar som kan härledas till att man ska ställa om från fossilt drivmedel till förnybara drivmedel. sa i sitt anförande att det är viktigt att satsa på svensk industri. Det finns ett område och en industri i som är växande och har framgång, som och absolut inte vill satsa på, och det är den produktion av förnybara drivmedel som pågår i . Är det någonting som vi har gott om i är det åker och skog. Där växer råvaror som utgör en fantastiskt bra grund för att producera drivmedel. har fattat beslut om att ska vara oberoende av fossila drivmedel . Detta skapar stora möjligheter för lantbrukarna och skogsbrukarna. Med rätt politik och långsiktiga spelregler kommer vi att köra på RME från svensk raps, HVO från svensk tall, el från svenska vindkraftverk och biogas från både svenska grödor och svenskt avfall. Det skulle minska svenskt lantbruks sårbarhet när det gäller tillgång till diesel och svängningar i världens oljepris. Men detta är någonting som absolut inte kan tänka sig. Medan vi vill se långsiktiga spelregler och möjligheter att även fortsättningsvis undanta förnybart kol från koldioxidskatten vill ni slå undan benen för den svenska biodrivmedelsproduktionen. Svensk etanol som är mest klimatsmart i världen ska inte få fortsatt skattebefrielse. Så jag undrar: Varför är inte intresserade av att bidra till svenska lantbrukares minskade sårbarhet och en ny affärsmöjlighet för svenska lantbrukare? 189 (SD) replik: Jag tycker att det är jättebra om det kan komma fram nya drivmedel. Jag har ingenting emot biodrivmedel som sådant. Det är jättebra om det kan satsas mer, att man fortsätter att satsa pengar på forskning och utveckling av dessa bränslen. Men någonstans måste man också konstatera några principiella saker. Med risk för att låta som en libertarian, vilket en borgerlig politiker borde låta som, tycker jag att klåfingriga politiker ska hålla sig borta från marknadsstyrning. Man bör inta en teknikneutral hållning och inte gå in för att styra den tekniska utvecklingen och inte subventionera viss teknik medan man strutar i annan. Vi har en väldigt destruktiv utveckling på energiområdet. Vi subventionerar vissa energislag med som vi straffbeskattar vattenkraft och kärnkraft till följd av inflytande. Det är mycket beklagligt. Allmän miljö- och naturvård Vi har absolut ingenting emot biodrivmedel, men vi kan inte köpa att bränslena ska subventioneras när det är väldigt osäkert om de någonsin kommer att bära frukt. Det finns företag som läggs ned eftersom man inte kan se framför sig att de kommer att kunna fungera utan ännu kraftigare subventioner. Ska vi börja att subventionera dessa bränslen, ja, då kommer vi att erodera skattebasen. Det kommer att kosta väldigt mycket pengar. Jag tror inte att det är ett effektivt sätt att använda våra skattepengar på. 190 (C) replik: Det är synd att har den här aversionen. En av anledningarna till att det nu är väldigt svårt att få lönsamhet i biodrivmedelsproduktionen är att det inte finns några långsiktiga spelregler. Just nu pågår det diskussioner med om undantag från koldioxidbeskattning för den gröna kolatomen, det vill säga det som finns i förnybara drivmedel. EU anser att all koldioxid ska beskattas, medan vi tycker att den svenska modellen med ett undantag för den gröna kolatomen ska gälla i hela EU.