prot · H20961 · 2015-02-17 00:00:00 — Jag menar att det strider mot grundläggande rättsprinciper. Den stora fråga som EU står inför , och som är en sorts existentiell fråga gällande vilken sorts union EU ska vara, är hur man kommer att hantera den grekiska ekonomiska, och humanitära, krisen. Här delas EU ganska tydligt upp. Det finns företrädare som inser, och säger, att den nuvarande politiken med extrema åtstramningar har misslyckats. Det är en social katastrof och en humanitär katastrof, och dessutom är det ett nationalekonomiskt magplask av mäktiga dimensioner. Ledare runt om i EU går ut och säger det tydligt. Andra håller emot och säger att man måste fortsätta att skära ned ännu mer trots att man vet att det knappast lär göra det möjligt för att kunna betala sina skulder. Till och med president i har sagt att man inte kan få ett land att krympa sig ur en ekonomisk kris. måste få en politik som gör att de får tillväxt och investeringar. När jag frågade dig om det på , , valde du att glida undan. Jag undrar: Har inte statsminister en åsikt om ? Vill statsminister att man ska sträcka ut en hand till det grekiska folket, ge dem en chans att komma vidare och få igång hjulen, eller vill man föra den hårda nedskärningspolitik som förts ? Jag tycker att röst saknas i den här för EU så avgörande debatten. 19 Statsminister (S): När det gäller förbättring avseende grundlagen är jag stolt över det. Det ger oss det stöd vi behöver när vi ska implementera det vi behöver göra i . PNR har vi helt enkelt olika uppfattningar om. Vi använder PNR framgångsrikt när det gäller droghandel och trafficking av människor. Därför tycker jag att vi självfallet också ska använda den när det gäller terrorism. Det ska självfallet ske inom rättssäkra ramar. Det ska finnas en kontroll. Vem som helst ska inte kunna använda den. Det behövs också en process för hur man ska komma över uppgifterna. De får inte lagras hur som helst. Alla får inte del av dem och så vidare. Den balansen ska vi ha. Vad beträffar den ekonomiska krisen har inte riktigt rätt, enligt min uppfattning. Jag sa vad jag tyckte om , och hela behöver självfallet både investeringar och en skjuts framåt för att vi ska få igång jobben och tillväxten. Det är helt uppenbart. Men vi kommer inte ifrån att det också behövs andra åtgärder. Det är inte alla länder som vidtagit de åtgärder som de kom överens om att de skulle vidta när de fick ett massivt stöd från den omgivande världen. Därför säger de som varit med och stött , bland annat de baltiska länderna, och andra som vidtagit tuffa åtgärder: har vi gjort det, och förväntar ni er att vi ska säga att det blir massiva lättnader för er. Återrapportering från Europeiska rådets möte Nej, det går inte. Jag nämnde vid specifikt det faktum att inte självt orkar ta in skatt. Är det då okej att säga att man visserligen inte tar in den skatt man borde ta in men att man gärna vill ha hjälp av andra? Nej, det är inte okej. Här är det fråga om en balansgång. och hela behöver mer av framtidstro och stimulans, men det är också ordning och reda i våra finanser som gäller. 20 (V): Tack, statsministern, för svaret, även om jag inte tycker att det blev helt klart vad gäller den här gången heller. Möjligen gjorde svaret mig förvirrad på en högre nivå. har enorma problem med klientelism och skattesystem som inte fungerar. Det är precis det som den nya regeringen håller på att ta tag i. Den stora frågan är om kan komma ur sin kris om de inte får sina lånevillkor omförhandlade. Det är en ja- eller nej-fråga. Vill man att ska beviljas en omförhandling eller inte? Där säger politiska ledare vad de tycker, men jag tycker att smiter undan. Jag menar att frågan för europeisk socialdemokrati – även om jag inte tillhör den – handlar om ifall det finns en alternativ ekonomisk politik. Har man gett upp tanken på en annan ekonomisk politik än den förhärskande borgerliga monetaristiska politiken där bankerna räddas och smällen tas av välfärden och sysselsättningen? Det menar jag är en viktig fråga för EU:s framtid och en viktig fråga för att kunna forma en bättre politik för dem som lider under högerpolitiken. 21 Statsminister (S): Jag vet inte hur jag måste säga det, men jag kan säga det en gång till. Kommer ur detta? Jag kan inte svara på det. Jag tror inte att någon här kan svara på huruvida de gör det eller inte, för det kräver åtgärder av allehanda slag. Det står framför allt mellan och ifall de kommer att kunna göra upp eller inte. Vad gäller den ekonomiska politiken kan jag säga en gång till: Vi behöver mer av investeringar, mer av framtidstro – Hur får vi människor i jobb? – mer av utbildningssatsningar. Det krävs säkert också bostäder. Det behövs i olika doser över hela . måste det ligga på alla medlemsstater att ha ordning och reda, inte minst att ta in den skatt som man faktiskt kan ta in. Det måste till strukturreformer. Det går inte att komma ifrån att ett problem för varit att deras kostnadsläge höjts dramatiskt jämfört med omvärldens, och det motsvaras inte av ökad produktivitet. Också strukturreformer behöver alltså genomföras. 22 (FP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack så mycket, statsministern, för återrapporteringen! Som statsministern sa var helgens attack en attack mot oss alla men kanske särskilt mot den judiska befolkningen, som drabbas dubbelt. Alla har naturligtvis ett ansvar att stå upp mot de här aktiviteterna och stå för yttrandefrihet och religionsfrihet, men vi som folkvalda har ett särskilt ansvar att agera regionalt, nationellt och internationellt. Som skånsk riksdagsledamot anser jag att ansvaret vilar speciellt tungt på de skånska ledamöterna i detta fall. Men vill jag tala om och , herr statsminister. Det är inte en konflikt som bara handlar om de territoriella gränserna för , utan det är någonting som faktiskt kan kasta omkull hela den geopolitiska balans som vi haft åtminstone . Men agerande här är på intet sätt något nytt. I realtid håller delar av på att införlivas med , nämligen och . välkomnar naturligtvis avtalet om eldupphör. Men vi ser också att utvecklingen hänger på en mycket skör tråd. Precis som statsministern sa pågår i detta nu strider i Debaltseve. Ansvaret är delat, men den absolut tyngsta delen vilar på . Det är det väl ingen som betvivlar längre. Varningar har också utfärdats om att det kommer att ske ytterligare sanktioner från EU:s sida. Jag vet att statsministern sa att man inte diskuterade detta i detalj. Det är inte så att man lägger upp en beställning från svensk sida om vad vi skulle vilja se för ytterligare sanktioner. Men statsministern kanske ändå har några egna funderingar på hur man måste skärpa sanktionerna mot om detta fortsätter. 23 Statsminister (S): Jag delar mycket av beskrivning. Det man kan befara, med hänvisning till sådant som redan har hänt, är att det blir en frusen konflikt. Det finns ett antal sådana, även i med Transnistrien. Det finns en stor oro för detta, och det är därför det är så oerhört viktigt att EU nu står upp enigt. Jag känner styrkan i att vi har beredskap för fortsatta ekonomiska sanktioner. Jag försökte säga tidigare att jag tror att den enklare delen är listningen, att man lägger till ett antal personer. Den andra delen rör bland annat finansmarknaden. Det har vi pratat om, och jag hoppas att jag nämnde det. Hur kan man göra starkare ekonomiska sanktioner som drabbar finansmarknaden liksom energimarknaden för ? Det är två exempel som har nämnts. Det är där förberedelser pågår för ytterligare sanktioner. Vilka det i detalj kommer att vara får vi höra förslag på. Att förberedelser pågår är ett viktigt besked också här hemma i . Det är inte så att det inte händer något. Vi följer självfallet detta väldigt noga. Jag fick så sent som en dragning om det militära läget på marken. Om det behövs ska vi vid en dramatisk situation ha kunskap om hur det ser ut på marken. Det är precis som jag sa tidigare: Eventuella förändringar i sanktionsbestämmelserna och sanktionsåtgärderna ska vara föranledda av riktiga förändringar på marken och inte bara av att man undertecknar ett avtal. 24 (FP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi är säkert överens om att det är agerandet som bestämmer, inte vad man säger och tycker. Jag tror att den absolut viktigaste signal vi kan skicka, utöver att EU står enat mot , är att enskilda nationer vid vartenda möjligt tillfälle markerar vilken avsikt vi har när det gäller . ska inte blanda sig i någon annan nations politik, och det gäller kanske speciellt försvarspolitik. På före toppmötet sa statsministern att det inte finns någon militär lösning på konflikten i . Självklart måste det till humanitära insatser och så vidare i mycket högre grad än vad som skett . Men frågan är ändå om vi inte kanske småningom kommer i en annan situation; till exempel överväger nu att utrusta den ukrainska armén med vapen för att skicka en skarp signal till . föreslår jag inte vapen från svensk sida, men däremot samma slags insatser som vi gjort direkt för kurderna i norra , där vi går in med militärt bistånd i form av rådgivning. 25 Statsminister (S): Det är allom känt att olika nationer vid olika tillfällen har uttryckt lite olika förtjusning i sanktioner, om jag uttrycker mig diplomatiskt. Men jag har upplevt att det finns en större samsyn om allvaret i detta och om att agerande inte förtjänar någonting annat än en handfast reaktion. Det tycker jag mig se. Vad gäller militärt stöd och militära insatser kan jag säga att och Hollandes ansträngning grundades på Porosjenkos upplevelser i av att våldet måste få ett stopp. Porosjenko beskriver hur han sett ett litet barn utan händer och säger att man måste få stopp på detta våld. Det är den vägen som prövas, och den måste prövas i botten. Sker det något annat får vi pröva situationen igen, men det är det som fullföljs . 26 (KD): Jag tackar statsministern för återrapporten. Jag kan inte annat än instämma i det statsministern har uttryckt här om bestörtningen över det som hänt i men också senast i , faktiskt efter det möte vi hade med statsministern inför . Om man tittar på scenarierna kan man säga att det har varit ett angrepp på yttrandefriheten men också på den judiska befolkningen och den judiska gruppen. Det är mycket allvarligt. Det som finns med i rådsslutsatserna om att man ska respektera mänskliga rättigheter och rättsprinciperna är väsentligt. Det är viktigt att vi inte blir våldets egna fångar i de handlingar vi gör i samband med det här. Inför mötet uttalade sig statsministern om en av de punkter som handlar om samordnade kontroller och databaser för stärkt kontroll av de yttre gränserna. Jag uppfattade det som att statsministern sa att vi i drar passen och gör kontrollerna på ett bra sätt när man ska resa med flyg. Men på radio uppfattade jag att så inte alls är fallet utan att inte uppfyller det här direktivet. Jag skulle vilja få en kommentar om hur statsministern anser att kan göra mer för att uppfylla EU-direktivet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Sedan vill jag säga något om den judiska gruppen. Det finns en punkt om att intensifiera den interreligiösa dialogen. I går på tv var det en kvinna från den judiska gruppen som sa att vi behöver mer dialog mellan kristna, muslimer och judar. Vad tänker sig statsministern att konkret ska kunna göra för att få en ökad säkerhet för den judiska gruppen men också för att få en bättre interreligiös dialog mellan de olika grupperna och jobba med det som man här för fram om att förebygga radikalisering och värna om de viktiga värden som vi vill stå upp för? 27 Statsminister (S): tar upp en viktig fråga om vad gör. Uppfyller det vi säger att vi gör? Ja, vi är ett land som ”swipar” passen när vi så att säga utgör yttre gräns i Schengenområdet. Det som sas i radioinslaget var bland annat att det inte skickas direkt till polisen. I det här fallet finns det, enligt vad regeringen anser, inte något hinder i lagstiftningen, utan vi har möjlighet att sköta detta på ett annat sätt. Vi får helt enkelt kontinuerligt följa upp det och se till att vi gör det vi kan göra inom lagens märken. Men vi är nog ett av få länder som använder den tekniken. Jag tycker att det borde vara fler. Det är ett av många sätt att höja säkerheten. När det gäller dialogen kan jag säga att jag som oppositionsledare hade två väldigt bra samtal med representanter för de judiska, muslimska och kristna samfunden. Vi utgick från hur vi kan utgöra bryggor tillsammans för att vi inte ska hamna i en situation där religion ställs mot religion eller folkgrupp mot folkgrupp. Jag tror att samfunden har en väldigt viktig roll att spela, inte bara inom ramen för sina egna samfund utan i samhället i stort. Jag tror mycket på det. Därför träffades vi för att fortsätta diskussionen. Vi tar gärna vid och stöder den mycket fina kampanj som man har startat: Vägra hata! Det tycker jag är en utomordentlig kampanj som vi kan hjälpa till att sprida i civilsamhället. Men därutöver håller vi just nu på att fundera över vad vi politiska företrädare kan göra mer tillsammans med inte minst de religiösa samfunden för att sprida budskapet ytterligare. 28 (KD): Jag tackar statsministern för svaret. Jag hoppas att vi kan göra mer för att stärka kontrollen av de yttre gränserna. Det är en del. Den andra del som jag tog upp var vad vi kan göra internt i , vilket också är viktigt. En annan fråga handlar om att statsministern sa att det är viktigt att EU är enigt när det gäller och hur vi ska agera mot . Man känner sig lite osäker när man ser olika medieuppgifter här i . Är vi eniga i ? Är ens regeringen enig om hur vi ska agera gentemot ? Det är viktigt att statsministern ger oss en kommentar om hur vi ska stå enade mot och ha en stark och tuff hållning – att inte kan diktera hur ska göra flygövningar tillsammans med Natoländer – men också om hur vi ska agera i fråga om sanktionsregimerna. Jag skulle vilja ha ett förtydligande av statsministern: att vi står eniga mot ryska angrepp. 29 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag kan lugna direkt. Tro inte allt som står i ! Det är inte alltid sant. Ja, är enigt om hur vi ska agera. Det fall som återges i medierna står i tidningen, men det finns ingen sanning i det. Vi är fullständigt eniga om hur vi ska agera i EU. Vi eftersträvar enighet i EU, och vi har för del gett uttryck för att om det inte blir någon reell förändring på marken, då inte bara tror vi att det är bra utan vill vi att EU går vidare med ytterligare sanktioner. Vi måste stå upp för och för rätt att stå upp för sin integritet. 30 (SD): Knappt hade hunnit avslutas förrän en ny terrorattack skedde i , den här gången i vårt sydliga grannland . Gärningsmannen var känd av den danska säkerhetspolisen, och kriminalvården hade uppmärksammat att han visat extremistiska tendenser. Ändå stod han uppenbarligen inte under tillräckligt stor bevakning för att ett terrordåd skulle kunna undvikas. Min fråga till statsministern är följande: Kommer regeringen nu att vidta åtgärder för att se till att Säkerhetspolisen i ges utökade resurser att bedriva exempelvis signalspaning på nätet? Detta så att man kan upptäcka radikaliserade redan innan de begår ett terrorbrott, antingen här eller när de lämnar för att ansluta sig till terrorsekter utomlands. Utgångspunkten måste givetvis vara att hemvändande terrorister ska förlora sitt medborgarskap och utvisas från riket. Men om så inte sker, anser inte statsministern att det är billigare och säkrare att låta personer i riskzonen lagföras och stanna i Kriminalvårdens förvar i stället för att det läggs mer resurser på att övervaka dessa personer senare? För oss sverigedemokrater har det högsta prioritet att garantera våra svenska medborgares säkerhet och skydda dem från terrorbrott här i liknande dem vi nu har sett både i och i . Men då krävs det mer konkreta och mer repressiva åtgärder, inte fler bridgeklubbar som statsministern talade om . Och de här åtgärderna krävs , inte . Vår egen rikspolischef har talat om att marginalerna är väldigt knappa och att det saknas resurser. Därför vore det intressant att höra vad statsministern tänker vidta för konkreta åtgärder. 31 Statsminister (S): När det gäller resurser är det precis så som sas. Det kom upp i går, och regeringen har inte hunnit bereda det. Vi kommer att se över det resursbehov som finns. Det kan handla om omfördelning av resurser, om att styra om resurser och om mer resurser. Regeringen måste få återkomma till när vi ska göra det. Vi har kontakt med myndigheterna för att det ska finnas skydd för de personer och andra skyddsobjekt som behöver det. Det sker här och . Återrapportering från Europeiska rådets möte Däremot är det viktigt att ha båda perspektiven. De repressiva, polisiära åtgärderna behövs. Men att underskatta civilsamhällets betydelse i detta är ett grovt misstag, enligt min uppfattning. Det som kommer att göra skillnad är om vi som individer står upp för demokratin eller om vi inte gör det. Jag menar att där måste hela civilsamhället engageras. Man kan göra sig lustig över olika organisationer, men för mig är det här allvar. Vi måste se till att få med hela samhället. Därutöver ska vi vidta de skarpa åtgärderna, ja. Vi gör det här och ; vi ser över dem här och . En fråga som har diskuterats länge är signalspaning. Det är bara det att den har sina problem ur rent rättssäkerhetspolitiska aspekter. är det inte okej att använda signalspaning i bevisföringen i ett åtal i domstol eftersom vi har den grundläggande regeln i att allt som anförs emot en ska man kunna se var det kommer från och använda för egen del. Det kan man inte om det har förekommit egen signalspaning. Detta är inte besked att vi inte ser över frågan. Vi gör det. Vad jag försöker understryka är att detta är behäftat med särskilda problem och att det måste utredas noggrant. 32 (SD): Tack, statsministern! Självklart behöver vi andra åtgärder, även förebyggande åtgärder. Men från sida menar vi att regeringen lägger alldeles för mycket vikt vid de förebyggande åtgärderna. Vi hörde talas här om interreligiös dialog. Vi hörde talas om en kampanj, Vägra hata! Vi har tidigare hört , som är utsedd av regeringen att ta hand om de här frågorna, tala sig varm för jobb och gratis terapi till de här islamisterna som spränger människor i bitar och skjuter ihjäl dem i huvudet. För mig är det en skam att vi inte kan tala om de mer konkreta och repressiva åtgärder som behövs i detta mycket akuta läge. I vårt sydliga grannland hände detta . När kommer det att hända i – igen? Vi har redan haft en incident på . När kommer det att hända, och när kommer svenska liv att gå till spillo? Jag tycker faktiskt att regeringen inte tar den här frågan på allvar. Jag emotser de kommande lagstiftningsförslagen på området. 33 Statsminister (S): Då ska jag återigen påminna om att det finns två perspektiv på detta. Det ena är det förebyggande. Det är viktigt. Vi kommer att stå upp det eftersom det är det som kommer att göra skillnad. På kort sikt är det de mer repressiva och polisiära åtgärderna som gäller. Det är därför vi ser över PNR-möjligheterna och de brister som finns vid passkontroll. Det är därför vi ser över möjligheterna att begränsa finansiering av terrororganisationer och terroraktiviteter. Det är därför vi ser över hur vi ska begränsa möjligheterna att resa till dessa konflikter. Vi har en mängd sådana förslag som håller på att beredas av just det skälet att man måste ha båda perspektiven i huvudet när man diskuterar det här. Det är det som kommer att göra skillnad, inte bara det ena perspektivet. 34 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Många av de frågor som har varit uppe för diskussion på , såsom krisen i , situationen i med IS, Daesh, och inte minst situationen i är frågor som påverkar det ekonomiska läget. Det ekonomiska läget är synnerligen instabilt. Det är en beskrivning som statsministern höll med om när statsministern senast var i . är inne på sitt sjunde år av ekonomisk instabilitet, och jag har några frågor med anledning av det. Den första frågan är hur statsministern anser att och ekonomiska situation står sig i relation till övriga europeiska länder. För det andra nämnde statsministern här tidigare att det handlar om investeringar och framtidstro men om offentliga finanser i balans. De här två sakerna står i mångt och mycket mot varandra, så jag skulle vilja veta vad statsministern anser vara viktigast för vidkommande – stabila statsfinanser eller investeringar. För det tredje undrar jag om den investeringsplan som har tagit fram, Junckerplanen. Jag skulle vilja veta vad statsministern gör för bedömning av de ekonomiska effekterna av den investeringsplanen. Det är ju inte tänkt att vara några nya pengar, så att säga. Det finns ganska mycket forskningsstöd för att den typen av åtgärder inte fungerar särskilt väl. För det fjärde: Om investeringsplanen inte kan finansieras inom ramen för EU-budgeten, är statsministern beredd att låta svenska skattebetalare … 35 Statsminister (S): Den absolut sista frågan är jag inte säker på att jag hörde riktigt. Men jag tror att jag kan svara på den direkt. Det som ska göras som innebär förändringar inom EU-budgeten får betalas inom EU-budgeten. Vi ska inte tillföra mer, om det var det som avsågs, och det har vi varit tydliga med. ekonomiska situation i förhållande till övriga EU är bättre. Det är ingen tvekan om det. Vi har en lägre statsskuld. Det tror jag är tydligt för alla. Vi har dock ett problem med ett underskott som vi måste beta av. Vi ligger lite mediokert till vad gäller sysselsättning. Det är många som har lägre arbetslöshet än vi, och vi har lägre än andra. Där är vi alltså lite mediokra, lite mitt i. Jag vill att vi ska vara bäst. Vad gäller investeringar kontra ordning i finanserna ser jag inte den motsättningen över huvud taget. Ja, om man gör fel blir det så, men det är inte så att investeringar ger sämre statliga finanser per automatik. Jag menar att finansieringar måste till för att vi ska få ordning på de statliga finanserna. Vi ska göra rätt investeringar i infrastruktur, i utbildning och i bostäder för att människor ska kunna komma i arbete och för att ekonomin ska fungera. Jag ser alltså inte alls den automatiska kopplingen. Men jag vill vara noga med att betona att man måste se till att man har råd med det man gör. Sedan gäller det Junckerplanen. Vi har uttryckt från början att vi inte tror att det är lösningen med stort L, att det är det som kommer att göra hela skillnaden. Men jag har uttryckt mig så här: Jag tycker att det är bra att det görs försök. Och vi behöver definitivt mer investeringar. Kan man hitta det sättet att blanda samhälleliga pengar med privata pengar, låt oss göra det försöket. Vi får se hur det kommer att falla ut. 36 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för svaret! Jag blir lite konfunderad när statsministern säger att har medioker sysselsättning. har högsta sysselsättning. ligger relativt bra till när det gäller arbetslösheten, även om det finns flera länder som har en lägre arbetslöshet än vad har. Strategin för tidigare socialdemokratiska regeringar har varit att lösa problemet genom att slussa ut människor från arbetsmarknaden. Därför blir jag lite konfunderad över det svar som statsministern ger här. Menar statsministern att har en medioker sysselsättning? Sedan tycker jag att det är positivt att statsministern ger beskedet att Junckerplanen inte ska finansieras av medlemsstaterna. Kan statsministern garantera att det inte blir så? 37 Statsminister (S): Det är upp till medlemsstaterna själva att fatta beslut om de vill vara med i det här eller inte. Det får var och en bestämma själv, helt enkelt. Vad gäller arbetslösheten – det var det jag tryckte på – är vi mediokra i många avseenden. Vi har inte lägst arbetslöshet. Vi har alldeles för många som är långtidsarbetslösa. Vi har alldeles för många ungdomar som går arbetslösa. Vi har alldeles för dålig matchning på arbetsmarknaden.