prot · H30934 · 2015-11-26 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation. Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i svenska delegation. vice talmannen förklarade vald till ledamot i svenska delegation § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:197 Interpellation 2015/16:197 Åtgärder mot vargattacker av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM15 Kommissionens paket med förslag om uppföljning av rapporten ”Färdigställandet av den ekonomiska och monetära unionen” KOM(2015) 600, KOM(2015) 601, KOM(2015) 602, KOM(2015) 603, C(2015) 8000, C(2015) 8001 till finansutskottet § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:50 till försvarsutskottet § 6 Ändringar i kulturmiljölagen betänkande 2015/16:KrU3 Ändringar i kulturmiljölagen (prop. 2015/16:6) 1 (MP): När EU satte reglerna för den inre marknaden gjordes naturligtvis också undantag. Ett sådant undantag var en möjlighet för medlemsländerna att återkräva föremål som är viktiga för det egna landets kulturarv. Denna möjlighet har däremot inte utnyttjats i så stor omfattning. Reglerna har varit för svåra att klara. Dels har regeringarna behövt agera efter det att man har fått kunskap om att ett föremål har förts ut från landet, dels har föremålen behövt kunna återkopplas till en kategori i en i förväg definierad bilaga. EU har därför omarbetat direktivet. Regeringen har bland annat lagt fram en proposition, och ett enigt kulturutskott ställer sig bakom den. Förändringarna innebär att medlemsländerna får upp till på sig att agera, och nya föremål som inte har varit definierade i förväg blir också möjliga att återkräva. Med dessa förändringar blir det naturligtvis lättare för att återföra föremål som är viktiga för det svenska kulturarvet till landet, men det blir också ett ansvar för att medverka till att andra länder får tillbaka föremål som är värdefulla för deras respektive kulturarv. Med detta vill jag yrka bifall till kulturutskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) § 7 Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KOM(2015) 215) 2 (S): I KU:s utlåtande KU3 behandlar utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda. Kommissionen redogör i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Det är en majoritet inom KU som är enig i detta utlåtande. Det är trots det viktigt att ta upp de här frågorna i kammaren. Jag vill därför ta tillfället i akt att i korthet framföra vissa delar av kommissionens meddelande. Först och främst redogör kommissionen för att kommissionen vill införa mer öppenhet i beslutsprocesserna och fler samråd med berörda parter. Det ska främst ske genom förbättrade möjligheter för berörda parter att lämna synpunkter under hela lagstiftningsprocessen. Efter att kommissionen har antagit ett förslag ska det finnas möjlighet för berörda parter att lämna synpunkter på detta . Synpunkterna kommer att sammanställas av kommissionen och sedan översändas till och rådet så att de kan beaktas i den fortsatta processen. Det ska nämnas här att de berörda parterna även kommer att kunna lämna synpunkter på delegerade akter och genomförandeakter. Det är bra att kommissionen tar detta steg, då mer öppenhet och fler samråd har efterfrågats. Det är ett steg i rätt riktning avseende den demokratiska processen. Kommissionen anför vidare att varje förslag från kommissionen kommer att åtföljas av en bättre motivering. Motiveringen kommer inte bara att redogöra för syftet med den föreslagna åtgärden utan också förklara hur principerna om bättre lagstiftning har tillämpats. Det ska alltså redogöras för varför initiativet behövs, varför det bedöms vara det bästa redskapet för EU, vad berörda parter anser och vilka sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser som det kan antas få, särskilt för konkurrenskraften för små och medelstora företag. Denna uppräkning kommer kommissionen att beakta för att skapa bättre lagstiftning. Kommissionen kommer särskilt att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och kommer att överväga enklare regler för dessa företag. Förslagen från kommissionen kommer också att innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Detta är något som vi i KU har efterfrågat . I och med att vissa lagförslag från kommissionen haft bristfälliga motiveringar eller i vissa fall helt saknat motiveringar, har det försvårat för och andra nationella parlament att se om förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen. De har alltså haft svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Jag menar att det är att kommissionen tar tag i detta, och jag ser fram emot de förbättringar som ska göras i denna del. Det kommer även att instiftas en ny som ska ersätta den nuvarande konsekvensbedömningsnämnden. Den nya nämnden kommer att få en starkare roll. Den nya nämnden kommer att bedöma kvaliteten på konsekvensbedömningar som ligger till grund för det politiska beslutsfattandet. Om kommissionen beslutar att vidta åtgärder utan stöd av en adekvat konsekvensbedömning kommer den offentligt att förklara varför. Till skillnad från tidigare kommer nämnden också att kontrollera viktiga utvärderingar av befintlig lagstiftning och de kontroller som gjorts av dess ändamålsenlighet. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda I meddelandet framhåller kommissionen även vikten av samarbete mellan , rådet och Europeiska kommissionen för att se till att EU:s lagstiftning förbereds på bästa tänkbara sätt. Kommissionen har därför lagt fram ett förslag till ett nytt avtal med och rådet, ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, vilket ska ersätta det gamla avtalet. Målet är enligt kommissionen att alla parter ska åta sig att lagstifta och samarbeta bättre. Slutligen, herr talman, vill jag nämna Refit, som är kommissionens program för att säkerställa att EU-lagstiftningen är ändamålsenlig och leder till de resultat som lagstiftarna har velat uppnå. I meddelandet anför kommissionen att den nu vill göra Refitprogrammet ännu starkare, mer målinriktat, omfattande, inkluderande och mer integrerat i den politiska beslutsprocessen. Kommissionen kommer även att inrätta ett nytt forum för Refit, kallat Refitplattformen, som ska bestå av framstående experter från näringslivet, arbetsmarknadens parter och det civila samhället samt experter från samtliga medlemsstater, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . Tanken med detta är att alla berörda parter kommer att kunna lägga fram sina synpunkter på konsekvenserna av EU:s lagstiftning och föreslå hur lagstiftningen kan förbättras. Syftet med de åtgärder som jag nu har nämnt är enligt kommissionen att man ska arbeta mer transparent och inkluderande för att åstadkomma förslag av hög kvalitet som uppnår samhälleliga mål på ett effektivt sätt. Kommissionen understryker att den inte ensam kan ta fram bättre lagstiftning, utan att det krävs ett gemensamt åtagande från samtliga institutioner inom EU, medlemsstaterna och andra aktörer. I utlåtandet finns också en faktapromemoria. Regeringen välkomnar det som framförs i kommissionens meddelande. Men även en majoritet i välkomnar kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och framför allt ambitionen att uppnå det här målet. Ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Mot bakgrund av detta anförande, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut om att ska lägga utlåtandet till handlingarna. 3 (M): Öppenhet och insyn är viktiga inslag i den demokratiska processen. Det leder till ökad känsla av delaktighet men stärker också legitimiteten av lagstiftningen och gör densamma mer effektiv. Just av denna anledning är det viktigt med insyn och öppenhet, inte minst i komplicerade lagstiftningsprocesser som den europeiska där ett flertal parter med olika ingångsvärden agerar. Kommissionen presenterade ett paket av åtgärder för att åstadkomma en bättre och mer effektiv lagstiftning. välkomnar denna ambition. Vi har under ett flertal år lyft fram kritik, inte minst mot kommissionens bristande, om ens några, motiveringar i subsidiaritetsprövningarna. Det har vållat ett stort problem inte bara för oss i riksdag utan även för andra nationella parlament vad gäller att se till att subsidiaritetsprincipen efterlevs. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Kommissionen föreslår nu att varje förslag ska åtföljas av en motivering som redogör för syfte, behov och parternas inställningar samt för ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag. Vidare ska förslagens relation till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna tydligare förklaras. Kommissionen vill också öka insynen i lagstiftningen genom att öppna upp för synpunkter från parterna under hela lagstiftningsprocessen. Ökade samrådsmöjligheter följt av en att lämna synpunkter är delar i detta förslag. Även detta välkomnas av . Vi vill emellertid framhålla vikten av att denna öppenhet också visar sig i trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och , de så kallade trilogerna. Det är en process som präglats av mer eller mindre slutenhet. Kommissionen vill vidare ha en ny som får en starkare roll än den tidigare konsekvensbedömningsnämnden. Den nya nämnden ska bland annat tillse att kommissionens konsekvensbedömningar för det första görs. För det andra ska den bedöma kvaliteten på dessa. Det är också den nya nämndens uppgift att kontrollera utvärderingar av befintlig lagstiftning för att utröna om de är ändamålsenliga eller inte. Kommissionen efterlyser avslutningsvis ett ökat samarbete mellan , rådet och sig själv i syfte att förbättra och förenkla befintliga lagar, utvärdera befintlig lagstiftning innan nya initiativ övervägs och göra lagstiftningen tydligare och mer begriplig. Dessutom framhäver kommissionen vikten av att lagstiftningen är ändamålsenlig och leder till önskvärda resultat. Det så kallade Refitprogrammet, som fokuserar på just dessa frågor, ska stärkas och bli mer integrerat i beslutsprocessen. Kommissionens program för en bättre lagstiftning lyfter fram ett flertal punkter som i det fall de förverkligas och tillämpas korrekt kommer att förbättra insynen i lagstiftningsprocessen. Vi är därför positivt inställda till kommissionens meddelande. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till förslag i utlåtandet. 4 (SD): Som tidigare talare redan har nämnt debatterar vi KU:s utlåtande 3 om kommissionens meddelande Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda. Redan här drar jag öronen åt mig. Vad konstituerar ”bättre” lagstiftning, och vem eller vilka avgör om resultatet verkligen blev ”bättre”? Det är inte utan att jag får associationer till när allt annat än demokratiska stater känner ett behov att försöka sälja in en acceptans för sitt tveksamma styre genom att lägga till ”demokratiska republiken” till sitt namn – precis som om någon tänkande människa verkligen skulle gå på det. För mig är i alla fall den lagstiftning som vi i god och sann demokratisk anda stiftar i denna kammare att föredra framför all annan. Sålunda borde en EU-agenda om bättre lagstiftning för bättre resultat rimligtvis innefatta långtgående förslag om att återföra makt till de nationella parlamenten. Men så är förstås, föga förvånande, inte fallet här, herr talman. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Men, men, beggars can’t be choosers, så vi får väl vara glada för den lilla insyn och det lilla inflytande vi får för våra ca 40 miljarder och sedan försöka göra det bästa av situationen. Allt är inte nattsvart, herr talman – inte ens i det nu behandlade meddelandet från kommissionen. Det finns i alla fall en ansats till att man ska försöka bli lite mer öppen, tydlig och väl förankrad i sitt arbete – kanske till och med något mer effektiv. Det vore ju inte för . Men det förutsätter att viljeyttringen är genuin och att den faktiska tillämpningen därefter också präglas av detta så att det inte blir som i det ärende om subsidiaritetsprincipen vi har att debattera längre fram. I det förespeglar EU och kommissionen visserligen att det finns ett utrymme för de nationella parlamenten att påverka men sätter upp ett regelverk som effektivt förhindrar det. De motiverade yttranden som de nationella parlamenten inkommer med behöver heller inte föranleda någon åtgärd eller förändring. Man bjuder alltså med armbågen, och det blir lite av ett spel för gallerierna. Detta styrks inte minst av det allt annat än ”bättre” resultatet där. Endast 2 av över 500 förslag till lagstiftningsakter har modifierats efter häftig kritik från de nationella parlamenten, trots alla fina ord och vackra föresatser i Lissabonfördraget. Skulle resultatet av den ”bättre” lagstiftningen bli något liknande här finns det inte så mycket mer att orda om, herr talman. Låt oss ändå välvilligt anta att intentionerna är de allra bästa och att man verkligen önskar se till exempel en ökad öppenhet och transparens i lagstiftningsprocessen – trots att utvecklingen med en lavinartad ökning av slutna så kallade trilogförhandlingar säger något helt annat. Då duger det inte att lägga fram ett förslag med så svepande formuleringar som att de tre institutionerna ska säkerställa ”en lämplig insyn” i lagstiftningsprocessen, om man inte dessutom definierar lite närmare vad som avses med detta. Oskicket att skjuta en så avgörande och central del har fått den europeiska ombudsmannen att ifrågasätta transparensen i den pågående processen – detta redan innan agendan är antagen och något nytt interinstitutionellt avtal har tecknats. Vi sverigedemokrater menar att om kommissionen och de övriga institutionerna verkligen menar allvar borde det vara självklart att full insyn råder vad gäller förhandlingar i allmänhet och unionens befogenheter i synnerhet. Men hoppet är som bekant det sista som överger människan, så vi har valt att ge dem en chans och inte reservera oss mot detta förslag. Allt är förstås inte bara EU:s fel. Vi har en regering som lämnar en del övrigt att önska – även om de har tvingats att bli något bättre på vissa områden , inte minst på migrationsområdet, får jag medge. Vi hyser fortfarande en del betänkligheter. På just detta område handlar det framför allt om urvalsprocessen för de nationella experter som kommissionen avser att rådfråga i anslutning till utarbetandet av utkast till delegerade akter. Här har den i princip oinskränkt makt att avgöra och delegera vilka som ska anses föra den svenska talan i dessa ärenden. Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Enligt vår mening bör de nationella parlamenten ges långtgående möjlighet att påverka urvalen av experter som ska företräda respektive folk i olika frågor. I avvaktan på det vill vi uppmana kommissionen att inta ett något kritiskt ifrågasättande förhållningssätt till en del av de självutnämnda experter med högst tveksamma meriter som denna regering kan tänkas komma att skicka i olika sammanhang. Vi har ju sett empiriska belägg för att regeringen haft en tendens att förlita sig på och hysa oförtjänt stor tilltro till exempelvis vissa historiker, vilkas meriter sedermera har visat sig vara direkta falsarier och snudd på mytomana vanföreställningar. Det har till och med gått så långt att regeringen i något fall har utnämnt någon eller några av dessa till just nationella experter. Men vi behöver kanske inte orda så mycket om vilka dessa personer är. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KrU3 Ändringar i kulturmiljölagen Kammaren biföll utskottets förslag. KU3 Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 9 Statsministerns frågestund Jag hälsar statsministern välkommen till kammaren. Åtgärder för minskat flyktingmottagande 6 (M): Herr talman och åhörare! Om det fortsätter att komma ungefär 8 000 personer som söker asyl i och den takten skulle hålla i sig till exempelvis skulle det motsvara ett söktryck på som är ungefär dubbelt så många bara den perioden som det kom hela . Vi är i en akut flyktingkris, och den behöver vi möta och lösa. Därför välkomnade jag att statsministern presenterade några steg i rätt riktning , men jag har också tagit upp vikten av att vi får verklig effekt i att människor söker asyl i andra länder – det land de kom till först – och att den som inte får stanna i återvänder. Sådana förslag har vi presenterat. Därför vill jag fråga statsministern om han kan ge besked. Är statsministern beredd att tala allvar om förslag som verkligen ger resultat så att vi får verklig effekt i den akuta kris vi är i nu? 7 Statsminister (S): Ja, det är en kris, en mycket allvarlig kris. Vi får titta på den utifrån flera perspektiv för att se vad det är som gör att människor söker sig inte bara till , och utan till andra länder i EU så att hela EU faktiskt tar sitt ansvar. Det är därför som regeringen har lagt mycket resurser på samtalet inom EU. Det är där många av lösningarna måste till. Det gäller inte minst kommande samtal med som jag hoppas kan leda till ett bra samarbete mellan och . Vi ska hålla kvar det perspektivet som huvudspår, för det är där lösningen ligger. När det gäller lösningar här hemma finns det ett antal saker. Vi har precis presenterat ett antal förslag som diskuteras mellan partierna som slöt den förra överenskommelsen. Jag hoppas att de samtalen leder fram till att vi är överens om vad vi behöver göra. Det är smärtsamt, men vissa saker måste göras. 8 (M): Samtal inom EU är viktiga, men vi har en situation där ungefär var tusende som man beslutar ska omfördelas faktiskt omfördelas. Vi behöver samtal i om åtgärder som ger verklig effekt. Jag är orolig för att det som regeringen presenterade inte ger verklig och tillräcklig effekt. Det är mot den bakgrunden vi har presenterat dels att de som kommer måste åka till andra säkra EU-länder och få sin sak prövad där, dels att behöver till exempel återvändandeavtal med . Det är den typen av förslag som vi moderater har presenterat och som jag förväntar mig att statsministern tar på allvar. Därför vill jag fråga igen: Om statsministern menar allvar med andrum, vilka ytterligare åtgärder är han beredd att vidta för att faktiskt nå resultat? Och är han beredd att föra seriösa samtal över blockgränserna för att nå tillräckliga resultat? 9 Statsminister (S): Vad gäller EU-området är det inte bara omfördelning vi talar om där. En nyckelfråga just nu är att EU och kan komma fram till ett samarbete som gör att inte så många människor behöver fly upp i . När det gäller vill jag påminna om att det inte var länge sedan vi slöt en överenskommelse. På retoriken låter det som om det inte finns några seriösa förslag eller några förslag över huvud taget. Det har slutits en överenskommelse. Vad vi kan se nu har vi ett något lägre antal asylsökande. Den senaste sjudagarsperioden var det 7 000. Det är mycket högt även det, så jag menar att det måste ned ännu mer – kraftigt ned. Men det är inte så att det inte förs samtal. När det gäller återvändande för vi gärna diskussioner med andra länder, de länder flyktingarna kommer från. Men även där är jag helt övertygad om att det bästa resultatet nås om EU kan komma överens med de här länderna. Vi ska ha ett effektivt återvändande till de länderna. Det tror jag är det bästa resultatet. Men vi har flera förslag. De diskuteras här och . 10 (SD): Herr talman och statsministern! Som vi hörde här alldeles och som vi har hört befinner vi oss i ett mycket allvarligt läge till följd av flyktingsituationen och flyktinginvandringen till . Det är väl i stort sett alla överens om, åtminstone i den här kammaren. Däremot är vi kanske inte helt överens om hur allvarligt läget är eller om vad som måste göras för att komma till rätta med det här allvarliga läget. Det finns åtskilliga mätningar, inte minst från , som visar att det finns ett starkt stöd bland svenska väljare för en mer restriktiv invandringspolitik. Det pågår också, herr talman, en landsomfattande kampanj för en folkomröstning om asylinvandringen till . Jag har därför en ganska enkel och rak ja-eller-nej-fråga till : Kan tänka sig att lyssna på svenska folkets uppfattning i den här frågan och tänka sig att det genomförs en särskild folkomröstning? 11 Statsminister (S): Jag ska gå pang på rödbetan, : Nej, vi ska inte ha en folkomröstning om huruvida vi ska följa internationella konventioner eller om huruvida vi ska eller inte ska hjälpa människor som är i nöd. Vi ska ha en mycket seriös diskussion om hur vi gör detta på bästa sätt. Jag vet också att det i finns en mycket stark solidaritetskänsla med människor som har det svårt. har vi dock en situation där vi ser att det finns delar i välfärden som inte fungerar som de ska. Då måste vi också ge uttryck för det. Då ska vi göra så att vi kraftigt sänker antalet asylsökande som kommer till och ser till att de söker asyl i andra EU-länder. Men det är ju inte det här som är främsta mål. Ni har ju aldrig varit för asylsökande. Oavsett om de är tio eller tiotusen är de för många. Ni har en helt annan agenda med anspelningar på folks kultur, religion och jag vet inte allt. Ert bekymmer är inte asylsökande, utan ni har helt andra bekymmer. 12 (SD): Mitt bekymmer är väl dels att vi urholkar välfärden i , dels att vi hjälper betydligt färre flyktingar än vi skulle kunna om vi förde en effektiv, human flyktingpolitik till skillnad från den som för. Jag kan ändå för ovanlighetens skull tacka för svaret, för det var väldigt tydligt – ett väldigt tydligt nej. är inte intresserad av att lyssna på vad svenska folket tycker i den här frågan. Han är inte intresserad av att det anordnas en folkomröstning om asylinvandringen till . Jag tackar för det svaret. Jag beklagar det svaret. Med tanke på den diskrepans som finns mellan människor i den här kammaren och människor ute i verkligheten när det gäller synen på framför allt asylinvandringen vore det på sin plats att vi frågar folket hur man ser på det här. Men det är inte den här regeringen beredd att göra. Jag beklagar det men vill ändå återkomma. 13 Statsminister (S): Vad gäller välfärden är det en fråga om hur ska klara att faktiskt upprätthålla välfärden. Jag tror att alla utom möjligtvis ser att om det inte kommer människor till kommer vi att få en mycket problematisk framtid eftersom vi har en alltmer åldrande befolkning. Vi måste få in människor till landet. Det vi säger nu är att i grunden är detta positivt. Det är det ni sverigedemokrater har så svårt för – ni kan inte se att det är positivt att människor kommer från andra länder. Det är där ert bekymmer ligger. Ni tycker inte om människor från andra kulturer eller andra religioner. Ni har svårt för det. Vi tycker att detta är positivt, för det berikar vårt land. Det har gjort det , och det kommer att göra det . Men vi ska ta emot på ett sådant sätt att vi klarar mottagandet på ett bra sätt och kan se till att vår välfärd kan fortsätta att utvecklas. Det är det vi håller på med .