prot · H209110 · 2015-06-05 00:00:00 — I en sådan prövning, oavsett om det sker som nyprövning eller omprövning, är det en balans som också domstolen tar hänsyn till att hitta metoder, reformer och åtgärder som kan rymmas för att gå miljön till mötes. Jag vet att det finns en stor och engagerad debatt bland ägare av vattenkraftverk, inte minst de småskaliga, där man visar ökad hänsyn till att exempelvis göra nya fiskvägar. Det handlar inte om att göra dem som de var historiskt sett. Vi har sett många goda exempel runt om i på att nya fiskvägar öppnas och återför vandrande fisk till vattendrag som har saknat detta . Efter aktivt miljöarbete sker en restauration av flera biologiska värden runt om i . Inte minst kring vattendragen är det en väldigt viktig process. Frågan är vad man hamnar i om man säger att vi nu ska stoppa upp alltihop för att titta på en helt ny lagstiftning om småskaliga vattenkraftverk eller göra en översyn av om ska fortsätta att gälla för vattenkraften. Jag är orolig för att det snarare blir passivitet än den aktivitet vi behöver för att modernisera en av de viktiga energiproduktioner vi har i , nämligen vattenkraften. Vi ska göra det på ett sådant sätt att vi kan vara stolta också miljömässigt och se att de strömmande vattendragen kan leverera mer än energi. De kan också leverera oerhörda värden i form av fiskvägar och arter som gör det akvatiska systemet levande. Någon tyckte att det var ironiskt att tala om fiskvägar. Jag tycker inte att det är det. Jag ser att det är en av de rikedomar som finns ute i landskap, som gör att många människor trivs på och dras till landsbygden och som får turism och industri att växa där. Det här måste vara saker som kan gå hand i hand. Jag blir uppmuntrad av exemplen på att man via samarbete har kunnat visa på att miljöomställning av stora och små vattenkraftverk faktiskt ger stor biologisk nytta. Ska vi säkerställa att vi har ett regelverk som stöttar en sådan utveckling, då kanske vi inte ska ta ett steg tillbaka och säga att nu ska vi stoppa allt och låta all gammal lagstiftning gälla och inte låta de nya regler som faktiskt finns gälla. Jag tror att vägen framåt är att hitta modeller och visa på lösningar. Jag vet att flera länsstyrelser har jobbat mycket aktivt med dialog för att visa på att en nyprövning inte behöver bli så omständlig eller problematisk som det kanske först kan verka för en enskild verksamhetsutövare. 9 (C): mål är ett helt förnybart energisystem. I den strävan spelar vattenkraften en betydande roll. Det är därför med sorg vi ser hur en passiv regering lägger en död hand över utvecklingen och tillåter enskilda myndigheter att skrämma små näringsidkare som driver vattenkraftverk i liten skala trots att dessa näringsidkare inte har gjort något fel. Om miljöministern inte är beredd att stoppa upp alltihop skulle miljöministern kunna ge ett tydligt besked till länsstyrelserna att det är omprövning som gäller, för det är en helt annan process än den som just nu pågår. I uppdraget som jag gav till utredningstjänsten var det just nyprövning jag frågade efter. Där sticker ut. Precis som jag beskrivit tidigare är nyprövning en helt annan process än omprövning. Den del som jag har diskuterat berör , som antogs 1998. Att det sedan inte har hänt någonting beror på att man lutar sig mot en dom som beskrev tidigare tillstånd som tillståndslösa. Om detta hade varit syftet med när den antogs 1998 hade det ju inte dröjt innan man började använda den delen av lagen. Hade det varit syftet hade det väl funnits ett politiskt syfte, en enighet här i kammaren: ”Ja, låt oss klämma åt de små vattenkraftsägarna!” Då hade det väl skett tidigare. Det är olyckligt att detta kommer som direktiven som lägger en stor död hand över i stort sett hela . Det handlar om både kommuners verksamhet och den småskaliga vattenkraften. Det handlar om landsbygdens befolkning och landsbygdens företag i stort, som har stora bekymmer – och det här kommer till. Faktum är att ministern har en möjlighet att vidta åtgärder. Hon skulle kunna ge länsstyrelserna uppdrag för att få många fler goda exempel att beskriva i stället för att fortsätta kriget mot den småskaliga vattenkraften. Ta nu frågan ett varv till, , och överraska oss alla med ett omtag! 10 (KD): Jag tror att vi på något sätt talar förbi varandra här. Det handlar egentligen inte om att de små vattenkraftsägarna vill vara emot miljöförbättrande åtgärder. Det har ingen sagt av dem som jag har talat med eller fått information från. Det man vänder sig mot är de ohemula kraven i form av kostnader som det här skulle medföra. Dessutom förstår man inte alla gånger vad de här åtgärderna ska göra för nytta eftersom man tycker att man har skött det här ganska bra . Det är en fråga som fortfarande kvarstår, tycker jag. Det är inte frågan om att man inte vill vara med och göra miljön bättre. Man har bara inte råd, och man förstår inte vitsen med det. Att presentera miljöförbättrande åtgärder måste ju vara en pedagogisk uppgift som gör att personerna som driver småskalig vattenkraft faktiskt förstår att de är önskvärda, att de fortfarande har en viktig insats att göra på landsbygden. kommer inte den idén fram från vare sig regeringens eller länsstyrelsernas sida. Frågan är återigen: Om det nu ska göras miljöförbättrande åtgärder, kommer de här personerna då att få någon form av kompensation så att inte den småskaliga vattenkraften försvinner helt och hållet? 11 Klimat- och miljöminister (MP): Även regeringen har siktet inställt på ett helt förnybart energisystem. Efter alla debatter som har förts här i kammaren tror jag att vi ser att det är en viktig väg för att gå. Vi har ett land som är rikt på naturresurser som kan ge oss energi på ett mycket gott sätt. Men det är precis som när vi införde prövningssystemet för vindkraft. Vi baserade inte det på att bara säga: ”Det här är förnybar energi; alltså behövs det inga tillstånd, ingen prövning, inga analyser.” Självklart behövs det. Det tror jag att vi som är här i kammaren just nu håller med varandra om. Det finns ställen där det inte kan eller bör byggas, och det finns sätt att bygga förnybar energi som inte är bra. Vi måste ställa miljökrav på det. Jag ser ingen motsättning mellan vattenkraft och god miljö. Jag ser att vattenkraften i bidrar till många stora nyttor, inte minst till att vi kan ha ett energisystem som i hög grad är miljöanpassat. Men jag ser heller ingen motsättning i att ställa krav på att verksamheter – löpande verksamheter, pågående verksamheter – ska modernisera sig enligt de moderna miljökrav som samhället ställer. Jag ser faktiskt inte att det finns en sådan idéfattigdom i att de här lösningarna inte är åtkomliga. Jag har hört om och sett alldeles för många goda exempel på att små och stora vattenkraftverk har moderniserats på ett miljömässigt sätt, men de är för få. Vi måste se till att detta kommer ut i hela systemet om vi ska klara de miljöförutsättningar som har ställt sig bakom. Nej, länsstyrelserna ska inte skrämma enskilda näringsidkare eller enskilda människor. Men jag menar inte att ett åläggande om nyprövning alla gånger är att skrämmas. Nyprövningen kan och ska vara ett bra instrument, men man ska också förstå hur man ska använda det. Det är inte att skrämmas, och där kan det behövas mer stöd och vägledning. Det är därför jag uppmanar länsstyrelserna att ta de goda exemplen och vägleda bättre. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2014/15:609 om svenskt klimatåtagande inför klimattoppmötet i 12 Klimat- och miljöminister (MP): Jag såg att interpellanten just klev in i salen. Det var ju bra. Vi har debatterat detta . har frågat mig om jag kommer att verka för att ska lämna in ett eget klimatåtagande, INDC, till som går utöver och kompletterar det som EU har presenterat. EU:s medlemsstater agerar gemensamt inom FN:s klimatförhandlingar. Ett tydligt exempel är att vi i Kyotoprotokollet har gemensamma åtaganden om att minska utsläppen av växthusgaser och att vi enats om att fortsätta agera gemensamt inom den nya överenskommelse som jag, och andra hoppas ska slutas i . EU har också i hög utsträckning en gemensam klimatpolitik, genom gemensamma målsättningar för flera sektorer, handelssystem för utsläpp och andra regleringar på klimat- och energiområdet. Stats- och regeringschefernas beslut vid 2014 om ett nytt klimat- och energiramverk till 2030 inkluderade ramarna för det fortsatta EU-arbetet. Mot denna bakgrund lämnade EU ett förslag till åtagande, alltså en INDC, till klimatkonventionen om att minska utsläppen inom EU med till 2030. Åtagandet var i allt väsentligt detsamma som det beslut som tog . Det är ännu oklart vilket ansvar kommer att ha för det EU-gemensamma utsläppsmålet. Den diskussionen påbörjas i EU först efter Parismötet. Svaret är alltså att jag inte kommer att verka för att ska skicka in en egen INDC till FN, eftersom EU-länderna agerar gemensamt i klimatförhandlingarna. Jag vet heller inget annat EU-land som tar fram en nationell INDC. Som bekant anser regeringen att EU borde ta ett större ansvar för utsläppsminskningar, och vi anser att 50 procents minskning till 2030 är mer i linje med EU:s ansvar och förmåga. Vi driver på att för EU ska kunna höja sin ambition ytterligare såväl före som efter Parismötet, inklusive genom internationella utsläppskrediter. Den INDC som EU lämnade var i hög grad fokuserad på utsläppsminskningar, och det gäller även för kommissionens meddelande om . Regeringen vill tydliggöra att vi ser klimatanpassning och medel för genomförande såsom finansiering, teknikutveckling, teknikspridning och kapacitetsutveckling som centrala pusselbitar i ett nytt klimatavtal och avgörande för ett framgångsrikt klimatarbete. Därför menar och regeringen att EU före Parismötet behöver tydliggöra och kommunicera sina ställningstaganden också i dessa frågor. Det är viktigt, inte minst för att skapa allianser med de länder som är mest utsatta för klimatförändringarnas effekter. Genom att höjer takten i klimatarbetet på hemmaplan och stöder fattiga länders klimatomställning till ett hållbart samhälle visar vi ledarskap. Genom kraftfulla bidrag till FN:s gröna klimatfond visar att vi förstår de utmaningar som många utvecklingsländer står inför. Kring detta har kommunicerat klart och tydligt. Att ambitionerna och ansträngningarna har ökat märks i de många utlandskontakter jag har i förberedelserna inför . ökade takt i klimatarbetet både nationellt och globalt välkomnas av många som ser som en förebild. 13 (V): Jag vill tacka klimat- och miljöministern för svaret på min interpellation. Så här på känns en debatt om politik inför klimattoppmötet i lite extra angelägen. Den är också extra angelägen eftersom vi vet att klimatförändringen troligen är värre än vad forskarna i FN:s klimatpanel har pekat på. publiceras en rapport i den vetenskapliga tidskriften som pekar på att uppvärmningen tycks gå fortare än vad man har talat om och att den paus som man har talat om inte finns. Detta ger i alla fall mig en tydlig signal om att det behövs länder som driver på i de internationella klimatförhandlingarna. Precis som klimatministern säger har vi i mycket gott renommé internationellt, och jag vill att vi ska fortsätta vara ett pådrivande land. Då både jag och har varit på flera av de internationella toppmötena har vi lyssnat på företrädare från utvecklingsländerna, , och örikena i , till exempel , som vädjar till de industrialiserade länderna att gå längre än man har gjort. På toppmötet i i bestämde man just att alla länder ska presentera klimatbidrag, så kallade INDC – en omöjlig förkortning egentligen – inför klimattoppmötet. Här i min hand har jag EU:s klimatbidrag inför toppmötet. Det är knappt fem A4-sidor där man egentligen bara säger att EU åtar sig att minska sina utsläpp med . Man säger ingenting om hur ny teknik ska föras över till utvecklingsländerna. Man säger inget om hur mycket pengar EU och EU:s medlemsländer ska föra över till de utvecklingsländer som drabbas av våra utsläpp. Man säger ingenting om hur man ska samarbeta med de fattiga länderna i den viktiga frågan om klimatanpassning. Vi vet att i många utvecklingsländer finns klimatförändringen redan här och , med enorma katastrofer som följd. När jag nu har frågat klimat- och miljöminister om inte borde komma med ett eget klimatbidrag som går utöver de fem A4-sidor som EU har lagt fram får jag svaret: Nej, det ska vi inte göra. Jag tycker att det är märkligt. Även om EU:s klimatpolitik i mycket är harmoniserad tror jag inte – och jag har också låtit titta på detta – att det finns något som hindrar ett enskilt medlemsland att gå före på klimatområdet och säga att man själv vill göra mer och att man sätter högre klimatmål för och att man kommer att bidra med pengar till utvecklingsländerna, ny teknik, konkreta lösningar för klimatanpassning och så vidare. , ska det verkligen vara så att inte ska vara mer än blott ett eko från i klimatpolitiken? Jag hoppas inte det. Jag vill att regeringen lämnar in ett eget klimatbidrag som går utöver och kompletterar EU:s klimatbidrag inför klimattoppmötet i . Så kan vi verkligen driva på i klimatförhandlingarna. Borde vi inte göra det? 14 Klimat- och miljöminister (MP): Först och främst ska jag säga att jag håller helt och fullt med om att klimattoppmötet i kommer att vara viktigt för att få upp frågan om klimathotet som ett av de största hoten mot mänskligheten just nu på den globala agendan och få ett samlat redskap, ett ramverk, där länder avkrävs svar och drivs på för att öka sitt klimatarbete. Det är det konkreta klimatarbetet som ger utsläppsminskningar, inte de tomma orden i FN. Men vi vet att ramverken är viktiga. De tomma orden i FN är viktiga för att skapa en tillit och en säkerhet, inte minst för att EU ska kunna vara pådrivande gentemot , och andra stora utsläppsländer, så att de förstår att de också måste presentera hur de ska minska sina utsläpp. I det ljuset är styrkan i en gemensam förhandlingsposition från EU ganska väsentlig. Utan EU:s gemensamma förhandlingsstyrka i Kyoto hade vi aldrig haft något Kyotoavtal eller någon klimatkonvention. Det är därför oerhört viktigt att få med EU, som är en starkare part och kan vara pådrivande. Med EU:s röst kan vi vara de enda som till exempel ställer krav på , som är ett av de länder som har störst utsläpp per capita och utifrån historiska mål. målsättning är både att driva på EU och att driva på världen. Det gör vi genom att öka vårt nationella klimatarbete. Vi går före på klimatområdet. Vi ger mer pengar till anpassning, stöd till utvecklingsländer och tekniköverföring. Vi har högre mål i klimatarbetet. Detta gör vi. Det efterfrågar är att vi ska göra det på ett specifikt sätt, genom att lämna ett papper till FN, ett så kallat INDC. Men eftersom vi agerar gemensamt inom klimatförhandlingarna internationellt skulle det försvaga och skapa en splittring inom EU. Jag är inte säker på att det är värt priset. Vi kan vara tydliga internationellt med att har högre klimatambitioner, att vi är villiga att ta på oss en ledartröja och att vi vill visa upp oss och bli ett marknadsfönster för klimatvänlig teknik för hållbara städer, med företagare och entreprenörer som inte bara kan göra gott här hemma utan som är beredda att göra gott i många andra länder för att minska klimatutsläppen. Vi gör detta oerhört tydligt. Vi gör det genom arbetet i den gröna fonden, som vi har fått på fötter och som börjar fungera och leverera. Det är där vi sätter det internationella avtrycket, och det är där vi visar omvärlden vad det är att gå före och vad det är att vara beredd att ta på sig ledartröjan. Ytterligare ett tomt papper till FN vid sidan av EU:s INDC skulle i det här sammanhanget i bästa fall inte ha någon som helst betydelse och i sämsta fall visa på en splittring i EU-arbetet som förminskar och försvagar EU:s position. Det skulle vara väldigt farligt i det här fallet eftersom det trots allt handlar om att få länder att hitta ett gemensamt ramverk i . Jag håller helt med och har gärna många debatter här i om hur vi kan öka de svenska målen och medlen för att driva på klimatarbetet både i och internationellt. Men att koka ned det till den form som och efterfrågar – att vi ska lämna in ett INDC – tycker jag är ett snett mål som inte kommer att gagna klimatpolitiken eller teknikutvecklingen och inte heller minska utsläppen. 15 (V): Både du och jag var på klimattoppmötet i i , . Jag träffade då människor som berättade att staden får sitt färskvatten från de andinska bergen en bit ovanför. Det är floder som rinner ned till och förser staden med vatten. säger de att det blir mindre och mindre färskvatten som kommer till , och människor börjar nästan gripas av panik. De stora glaciärerna börjar smälta. finns det inte mycket vatten kvar, för det återskapas inte så som det brukar . Detta är ett konkret exempel på det man brukar kalla klimatanpassning. Vi måste hjälpa de människor som redan drabbas av klimatförändringen här och . Om inte EU säger ett dyft om klimatanpassning i sitt bidrag inför klimattoppmötet i måste någon annan göra det, så att någonting händer. Men då får jag höra att EU ska tala med en röst och att samarbetet förstörs om ett land inom EU säger att man vill lite mer än vad EU-rösten säger på de knappa fem A4-sidorna. Jag är inte så säker på att det är på det viset, . Jag tror att det kan vara precis tvärtom och att modiga länder kan stå upp och säga: Hör ni, kamrater i den här organisationen som kallas EU, det här håller inte. Att bara presentera något som inte säger någonting om ny teknik eller mer pengar till utvecklingsländerna eller om hur de ska få hjälp att anpassa sig till det förändrade klimatet håller inte. Därför lägger vi fram detta förslag för att visa på hur vi i vill gå före och dra med oss andra industriländer så att vi kan ta vårt historiska ansvar för klimatförändringarna. Jag skulle vilja veta om du har pratat med dina kollegor i EU, . Är det helt förbjudet att lämna in ett klimatbidrag inför toppmötet som går utöver och kompletterar – inte går emot eller saboterar – det förslag EU lämnat in? Jag har försökt ta reda på detta genom . De konstaterade att det inte finns något juridiskt som säger att vi inte kan göra det. Jag tror verkligen att detta skulle kunna driva på både EU och klimatförhandlingarna som sådana. Du talade om att det är bara är tomma ord i FN och att det bara är papper som lämnas in till FN, . Jag förstår ärligt talat inte vad du menar. Det är de bidragen som ska ligga till grund för klimatförhandlingarna. FN:s klimatsekretariat kommer att analysera alla klimatbidrag som lämnas in och sedan säga huruvida de håller eller inte för att vi ska kunna hålla oss under en temperaturhöjning på . Detta är vad det handlar om, och det är otroligt viktigt. Det som sa i svaret till mig, att regeringen vill att EU ska skärpa sina klimatmål, är bra. Dock ska det kunna göras genom uppköp av internationella krediter, trots att både ditt och mitt parti, , i valrörelsen för var överens om att vi inte ska uppnå våra klimatmål genom att köpa upp osäkra utsläppskrediter i andra länder. Om vi pratar om att vi ska minska våra utsläpp här eller på EU-nivå ska vi göra det på hemmaplan, inte genom uppköp av osäkra krediter. Vad var det som gjorde att svängde i denna fråga och börjar förlita sig på osäkra utsläppskrediter? 16 Klimat- och miljöminister (MP): I tur och ordning kan jag förtydliga det jag sa i mitt svar, vilket uppenbarligen missade: Att driver på för att EU vid sidan av sitt INDC ska komplettera och tydliggöra att klimatanpassning är en oerhört viktig fråga – i paritet med utsläppsminskningsåtagandet. Världen kan inte blunda längre. Vi kan inte jobba med enbart utsläppsminskningar, utan vi måste jobba med anpassning. Jag var också med på mötet i . Jag inledde en session där hade ett sidoevent om hållbara städer. Där visade man upp ett avtal eller samarbete som man hade med i , där svensk busstillverkning skulle kunna ge en omvandling av kollektivtrafiken för att minska dess utsläpp och energipåverkan. Det var ett konkret exempel. De internationella samtalen, nätverken och teknikspridningen är oerhört viktiga. driver definitivt på för att EU ska tydliggöra att klimatanpassning är i paritet med utsläppsminskningar. Det är för att jag vill att vi ska fortsätta att vara en pådrivande kraft i EU som jag ställer mig lite frågande till den idé som nu har fått, nämligen att sättet att driva på både världen och EU är att ska lämna in ett eget papper, ett INDC. Det fungerar inte så i internationell diplomati, utan vi jobbar för att få EU att tydliggöra att klimatanpassning är i paritet med utsläppsminskningar. Då känner utvecklingsländerna en trygghet. Om det bara är som tycker så skulle de säga: Det är jättefint, men varför har ni inte fått med er EU på detta? Det är EU:s samlade kraft som kommer att få avtalet på plats. Jag är hoppfull. Jag ser att förhandlingarna kommer att landa i att klimatanpassning får en helt annan dignitet och kraft i avtalet än vad vi har sagt. Där har en pådrivande roll. Jag har pratat med många kollegor i EU-kretsen för tydliggöra klimatanpassning, tekniköverföring och de delar som saknas. Jag håller helt med om att EU:s INDC saknar dessa delar, som är viktiga för ett internationellt avtal. Internationellt är konkret handling från svensk sida, såsom det arbete som vi gör i den gröna fonden, viktigare än ett papper. När riksdag har godkänt att vi har ett löfte om 4 miljarder till den gröna fonden är det ett konkret bevis för hur vi talar om för utvecklingsländer att vi ser klimatanpassning och utsläppsminskningar som oerhört viktiga frågor parallellt. Det vi i regeringen gör är att trycka på för att EU före ska tydliggöra och kommunicera ställningstaganden som kompletterar och fortsätter där det INDC som lämnats in slutar. Från svensk sida driver vi också på oerhört mycket för att de internationella samtalen ska bli samtal om just samarbete och tekniköverföring. Jag vill inte utesluta internationella krediter som en del av tekniköverföring och pengaöverföring till utvecklingsländer. Jag tycker inte som att man ska utesluta alla sådana metoder. Däremot ska man inte räkna in dem i sina nationella mål, och det gör inte heller EU. är det nationella målet, som EU:s länder har sagt. Vi från ville ha ett högre mål. Men vi utesluter inte utan ser snarare positivt på att utvecklat och bra verifierat, kvalitativt arbete med internationella utsläppkrediter också är ett verktyg. Vi kan inte bortse från sådana verktyg när vi står i den situation vi gör i världen med klimatförändringar. Precis som sa i början ser vi internationella rapporter som visar att klimatförändringarna ständigt pågår och pågår i en ökad takt till och med jämfört med vad forskarna sa bara . 17 (V): Jag skulle vilja börja i den sista delen, nämligen uppköp av utsläppskrediter. I och med dagens system kan ett i‑land betala för utsläppskrediter i ett utvecklingsland och tillgodoräkna det som om man hade gjort utsläppsminskningar i sitt hemland. Det innebär att man har ett klimatmål men i själva verket betalar lite pengar för att någon annan ska göra jobbet. säger klimat- och miljöministern att krediter ska kunna användas men att de inte ska användas för att nå våra nationella mål. Det är bra. Då är vi hyfsat överens. Men då undrar jag, , varför du säger att regeringen vill höja klimatmålet på EU-nivå till och att det ska kunna göras genom uppköp av internationella krediter. Då höjer man ju inte klimatmålet. Då kan du väl i stället säga: Dessutom vill vi att EU ska köpa krediter för . Det är en helt annan sak. Vi vet också att det inte ens finns så många miljontals krediter att köpa i världen, ifall EU skulle köpa alla sådana utsläppskrediter som motsvarar . Här tycker jag att något skorrar falskt i regeringens argumentation.