prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Det blir lite märkligt när borgerliga ledamöter går upp och slår sig för bröstet och påstår att de har gjort något åt tonnageskatten när de under hela förra mandatperioden, bortsett från , motarbetade den. beslutade att regeringen skyndsamt skulle arbeta med en lagstiftning om tonnageskatten, men den borgerliga regeringen tvärnitade. Efter riksdagsbeslutet blev det stiltje trots flera påtryckningar från . I stället hänvisade den gamla regeringen till pågående utredningar. presenterade några strategiska mål för Europas sjötransporter. Kommissionen efterfrågade då en rad åtgärder, bland annat sjöfartsstrategier och konkurrenskraft i europeisk sjöfart. Man föreslog också tonnageskatt. Inte heller det bet på den gamla regeringen. Men till slut hade den borgerliga regeringen inget val eftersom både oppositionen och tryckte på och krävde att något måste hända. Då tillsatte ni en utredning, och det var ju bra. Men kom inte och påstå att ni har legat på för att införa tonnageskatten. När vi drev frågan var emot, ända till då han plötsligt vände. Så värst mycket till handlingskraft såg inte jag när jag satt i trafikutskottet och var i opposition. Jag förstår att de borgerliga ledamöterna vill ta åt sig äran, men det är inte sant. 63 Finansminister (S): Låt mig tacka för interpellationen. Det är glädjande att det finns ett sådant stort engagemang i kammaren för sjöfartsnäringen. Det är en viktig näring för . Eftersom är ett exportberoende land är det viktigt att det finns en fungerande sjöfartsnäring. Här finns en stor potential för . Därför har jag också välkomnat den utredning som överlämnades till . När jag var statssekreterare på 2006 innan den borgerliga alliansregeringen tillträdde gjorde jag faktiskt exakt samma sak. Jag tog emot en utredning om tonnageskatten. tog jag emot en utredning igen och kan konstatera att det med borgerlig regering inte har hänt någonting. Vi står på precis samma ställe som vi stod när den socialdemokratiska regeringen lämnade över 2006. Det var bra att Alliansen tillsatte den nya utredningen, men det är svårt att hävda att det har hänt särskilt mycket när det har stått still. 64 BORIANA (M): Jag ska avhålla mig från frestelsen att säga vilken regering som hade rätt och vilken som hade fel. Men jag kan inte låta bli att nämna att den som vill titta i arkivet kan hitta protokoll där gör ett tillkännagivande till dåvarande socialdemokratiska regering. Det är bra att kunna sin historia. Men vi är här för att tala om tonnageskattens fördelar och inte för att bråka med varandra. Syftet med utredningen om tonnageskatt var att öka andelen svenskflaggade fartyg. Av alla länder i EU är det bara och som inte har infört tonnageskatt, och är som bekant inte någon stor sjöfartsnation. Det är viktigt för svensk sjöfart att konkurrera på lika villkor och ha samma förutsättningar som de övriga länderna i unionen. Jag hoppas verkligen att kommer att titta på effekterna av införandet av tonnageskatt i till exempel , som min kollega så förtjänstfullt redogjorde för. Ett annat exempel är , där man införde tonnageskatt 2002. har deras flotta ökat . Denna positiva utveckling verkar vara inom räckhåll även i , om man fattar beslutet . Det är inte bara den svenska sjöfarten som kommer att uppleva en positiv effekt utan också alla runt omkring, inom marinindustrin och alla underleverantörer. I finns till exempel ett starkt marint kluster med företag som Scanjet i , Drydocks i och Kockumation och i . Dessa företag behöver kompetent arbetskraft. För att bli kompetent behöver arbetskraften relevant utbildning. Det saknas utbildningsplatser, men ännu värre är att det saknas studenter. Svensk sjöfart måste bli mer synlig för att fler ungdomar ska välja att utbilda sig inom branschen. Ett annat hot mot den industrin, inte bara i utan i hela landet, är att det i byggs upp en omfattande service- och underleverantörsstruktur som kan ta över den roll som våra företag har. Ett sätt att möta detta är att svensk marin industri bibehåller och vidareutvecklar sin konkurrenskraft inom de områden där vi är världsledande. Med fler rederier som väljer att flagga svenskt blir det lättare att säkra både kompetensförsörjningen och konkurrenskraften. 65 (FP): När vi diskuterar sjöfart handlar det ofta om transportpolitiska mål och så vidare, men handlar det om näringspolitik och om att sjöfarten har alla förutsättningar att kunna bli en stark näring även i . Vi har visat historiskt att har varit det. Jag minns från skoltiden när man satte importunderskottet mot sjöfartsnettot och så blev det plötsligt plus. Det var stort , när var en stark sjöfartsnation. Jag har några ord till . Vi kanske ska avsluta den diskussionen. Det första tillkännagivandet kom faktiskt . Det är säkert ingen av oss som mår bra över att det har tagit så , så jag tycker att vi kan lämna det bakom oss. handlar det om att den svenskflaggade sjöfarten är en viktig kugge i det svenska maritima klustret. Det är en näring som skapar arbetstillfällen i . Det är detta vi diskuterar. Det finns en siffra: Ett jobb på sjön ger fyra i land. Man kan diskutera om det stämmer, men det är i alla fall en vedertagen siffra. Det är väldigt bra att man gör en snabb behandling av utredningen – jag hoppas att det blir så. Ett tydligt besked från regeringen och finansministern är att inriktningen är klar. Den går ut på att vi ska införa tonnageskatt i . Det skulle ge en tydlig, positiv signal till den svenska sjöfartsnäringen att börja flagga in fartyg. Som jag sa tidigare byggs och levereras nya fartyg, men man väljer inte att flagga svenskt när man möts av osäkerhet. Det är tragiskt. 66 HANS (M): Den här debatten handlar egentligen om något som är alldeles för viktigt för att man ska stå och käbbla med varandra om vem som har gjort eller inte gjort vad. Jag tycker att det hade varit klädsamt om hade uppskattat alliansregeringens insatser både för att införa tonnageskatt och för hela den maritima sektorn under den föregående mandatperioden. Den sortens historierevisionism som innebär att man förnekar något gott som har gjorts hör inte hemma i ett demokratiskt parlament. Jag skulle gärna vilja höra finansministern ge en tydlig signal om huruvida det finns en ambition hos finansministern och regeringen att genomföra tonnageskatten och om det blir en proposition efter avslutad remissrunda. Det finns många där ute som väntar på besked. Under debattens gång har jag fått besked om att ett av de större rederierna i väntar på besked om investeringar och behöver en tydlig signal från regeringen . Det handlar om 80 jobb i närtid. Om alla nu har varit så överens ända om att tonnageskatt är bra och det har varit utredningar som inte har hållit måttet och det till slut har kommit en utredning som lämnar fram ett tydligt och välgrundat underlag för en proposition om att införa en tonnageskatt vore det väl bra om vi kunde få en signal om att det är regeringens ambition att införa den. En sådan signal betyder mycket för rederier och för dem som jobbar på sjön. , sjöfolk och har tillsammans tagit initiativ till en blå skatt. Det här har vi inte sett och dag inom sjöfarten. Det skulle vara ett väldigt bra besked från finansministern. Jag ser fram emot att under slutanförandet få denna tydliga signal om att det är regeringens ambition. 67 (S): Jag rekommenderar att läsa protokollet. Jag sa att det var bra att man till slut kom med en utredning trots att var emot, emot och emot under hela den borgerliga perioden, under den förra regeringens tid. Jag tycker att de moderata riksdagsledamöternas uppvaknande är bra. Vi såg dem aldrig fäktas för en tonnageskatt i kammaren under den förra mandatperioden. Om nu vill ha så mycket beröm säger jag: Vad bra! Det kanske till och med var bra att ni kom i opposition så att ni kan börja slåss för den tonnageskatt som vi behöver och som vi slagits för under två mandatperioder. Jag ger rätt i att vi har jobbat med frågan under en väldigt , och det får jag också ta på mig. Jag tycker dock att det är mer anmärkningsvärt att de borgerliga ledamöterna är så heta på gröten , efter det att vi vann valet. De hade på sig och lyfte inte ett finger. Eftersom vi verkar vara rörande överens är det väl bara att se framtiden an med tillförsikt och hoppas att vi snart får se vår efterlängtade tonnageskatt. 68 Finansminister (S): Jag har sagt att jag välkomnar utredningens förslag. I den här fasen av beredningsprocessen, efter att utredningen kommit och man ännu inte har fått in några svar från remissinstanserna, är det – skulle jag vilja säga – en signal att man välkomnar betänkandet. Vi har som sagt inte fått några remissvar ännu och vet inte om det finns några problem som upptäcks under remissförfarandet och som ännu inte har analyserats. Det tyder på att det kan behövas en del lagtekniska bearbetningar av förslaget. För att det ska kunna gå vidare behöver det notifieras och godkännas av kommissionen. Det är en process. Jag tycker att jag har varit ganska tydlig när jag sagt att jag välkomnar förslaget. 69 BORIANA (M): Det är mycket positivt att vi alla här i kammaren är eniga om vikten av att införa tonnageskatt. Det är också positivt att ministern välkomnar utredningen. Jag hoppas verkligen att remissinstansernas uttalanden behandlas skyndsamt och att vi alla här i kammaren trycker på den gröna knappen, för införandet av tonnageskatt. Det är verkligen en efterlängtad reform. har vi möjlighet att visa att politiken bryr sig om sjöfarten, att regeringen och oppositionen tycker att sjöfarten är viktig för , som en näring, som ett miljövänligt och effektivt transportslag och också som en växande bransch med stor potential för att skaffa nya arbetstillfällen. En studie av konsultföretaget visade att ett införande av tonnageskatt skulle vara mycket fördelaktigt för ekonomi. Studien uppskattar att bnp kommer att växa med 13 miljarder och att det skulle skapas 18 000 nya arbetstillfällen, välbehövliga arbetstillfällen i dessa tider. Jag hoppas att ministern inte väljer att vänta för länge med att införa tonnageskatten. är ett utmärkt startdatum. 70 Finansminister (S): Jag tackar för interpellationsdebatten. Jag vill tacka för att har jag fått interpellationen. Jag vill tacka för det engagemang som finns i de här frågorna och ser fram emot ett gott samarbete i dem framöver. Det är uppenbart att vi är helt eniga om att detta är en näring som är viktig för . Den är viktig för jobb och tillväxt i , och det finns också miljöaspekter på att vi har en väl fungerande sjöfartsnäring i . Jag ser fram emot de kommande årens samarbete. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:307 om handläggning i ärenden om registrering av vårdnadshavare 71 Finansminister (S): har frågat mig om min syn på handläggningsrutiner i ärenden om registrering av vårdnadshavare för barn till samkönade par som fötts utomlands genom så kallat surrogatmoderskap, även kallat värdmoderskap. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att handläggning av dessa ärenden ska flyta på smärtfritt. Det har funnits två ärenden hos som hanterats i svenska domstolar rörande samkönade personers faderskap och registrering som vårdnadshavare till barn som fötts genom så kallat surrogatmoderskap i utlandet. I båda dessa fall hade barnen fötts i med svenska män som pappor. Surrogatmoderskap är inte tillåtet i . Den svenska lagstiftningen är därför inte anpassad för att ta hand om barn som tillkommer genom surrogatmoderskap i utlandet, vilket naturligtvis försvårar tillämpningen. För att ett utländskt avgörande om vårdnad ska kunna erkännas i krävs lagstöd. Sådant lagstöd finns i förhållande till vissa länder men saknas i förhållande till andra, till exempel delstater. Om det utländska avgörandet inte kan erkännas krävs i stället ett vårdnadsavtal som godkänts av socialnämnden eller ett vårdnadsavgörande av svensk domstol. När det finns ett avgörande eller ett avtal om vårdnad som är giltigt enligt svensk rätt ska registrera vårdnadshavaren . Beslut om faderskap är åtskilt från beslut om vårdnad. Ett avgörande som säger att en person är rättslig far innebär således inte automatiskt att denna person också är vårdnadshavare. I de två rättsfallen har de båda fäderna i det första fallet registrerats som vårdnadshavare med stöd av ett vårdnadsavtal och i det andra fallet registrerats som vårdnadshavare efter en vårdnadsdom i tingsrätt. Min syn på handläggningsrutiner är att de måste följa de lagar och regler som finns på området. Det är viktigt att vårdnadshavare registreras på ett korrekt sätt i folkbokföringsregistret. Prejudicerande domar välkomnas, då de kan förtydliga tillämpningen på området. Jag förutsätter att svenska myndigheter lojalt följer domstolars avgöranden, liksom att de beaktar regeringsformens regel om likhet inför lagen. Det finns en pågående utredning som tillsatts av som bland annat ska ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Frågan om handläggningsrutiner vid surrogatmoderskap är en tillämpningsfråga och ryms därmed inom de frågor som utredningen hanterar. Inom ramen för utredningen betonas att det inte minst ur ett barnperspektiv är viktigt att svenska myndigheter får tydliga regler att tillämpa. Det är viktigt att inga barn kommer i kläm när olika länders lagstiftning skiljer sig åt, att respekteras och att regelverket är tydligt och ändamålsenligt. Därför välkomnar jag att utredningen tittar på dessa frågor. Utredningen ska lämna sitt betänkande . 72 (M): Den här frågan till finansministern har ställts därför att den har en grundläggande principiell betydelse. Den bottnar i möjligheten för samkönade par att skaffa barn. Min fråga till finansministern gällde hur hon ser på att vi har en förvaltningsmyndighet som agerar på detta sätt. Politikens uppgift är ytterst att vara normgivande, att förmedla värderingar. Om inte politiken klarar av att göra det ägnar vi oss inte längre åt politik utan åt förvaltarskap. När jag hör finansministerns svar hör jag ett svar i hennes tidigare kapacitet som överdirektör på , snarare än en finansminister med visioner för sina myndigheter. För att kunna åtgärda ett problem måste man först se problemet. Det är av finansministerns svar svårt att uttyda om hon över huvud taget ser att det finns ett problem i den här situationen. Jag ser att det finns ett problem i den här situationen. Det finns två fall som vi nu diskuterar. Båda fallen rör samkönade par. Det är nog tyvärr ingen slump. Om det vore så att alla människor som skaffar barn utomlands hade problem med att få sitt vårdnadskap erkänt i skulle våra domstolar sannolikt vara ganska översvämmade med ärenden. Men så tycks inte vara fallet. Finansministern väljer i sitt svar att hänvisa till att lagstiftningen inte tillåter surrogatmoderskap i . Nej, så är fallet, och det är beklagligt. Men handlar det inte om surrogatmoderskap i utan om barn som har kommit till genom surrogatmoderskap utomlands. Vi kan konstatera att andra myndigheter, som , inte har haft några som helst problem med att erkänna utländska domar om faderskap och vårdnadshavare. Hur kommer det sig att har större problem med att acceptera faderskap än till exempel har? Går det att utläsa ur den svenska lagstiftningen? Menar finansministern att man ska agera på det sättet? I finansministerns svar saknar jag också helt barnperspektivet. Vi har en regering som har talat sig varm för att till varje pris ska införlivas i svensk lag. Var finns barnperspektivet i agerande i båda de här fallen? Så länge som har man låtit barn stå utan vårdnadshavare. Det har inte funnits en person som har haft kapacitet att fatta beslut för det fall barnen skulle bli sjuka eller bara behöva medicin. Det är naturligtvis helt oacceptabelt. Det som bekymrar mig är att finansministern inte ens verkar se problemet utan hänvisar till att adekvat lagstiftning inte finns. Det är att gömma sig bakom paragrafer, , och inte se verkligheten för vad den är. De svenska domstolarna har inget problem med att säga att faderskapsfrågan inte är svårlöst utan går att lösa med nuvarande rättsordning. Men väljer ändå att gång på gång inleda nya processer. Var är den socialdemokrati som en gång var i opposition mot samhällsproblem? Jag ser inget av detta i dagens debatt. 73 (M): Frågan om surrogatmoderskap är inte okomplicerad. Men att ge ett sådant här långt svar på frågan och ändå inte visa sin ståndpunkt i frågan kan inte heller vara särskilt enkelt. Därför vill jag börja med att gratta till att inte behöva ta ställning. Jag hoppas att vi kan få en del tydliggöranden . Jag skulle även vilja fråga vad hon tycker att dessa föräldrar, dessa pappor, ska göra i stället. Vi har alltså barn i som inte har några vårdnadshavare. Om dessa barn blir sjuka eller möter andra problem, vad gör vi då? Vad kan då de personer som anser sig vara vårdnadshavare göra? Och varför tillåter vi att sätta käppar i hjulen för föräldrar att vara vårdnadshavare för barn? Frågan om surrogatmoderskap må vara en komplicerad fråga för vissa, men för mig är det i detta fall väldigt enkelt. Surrogatmoderskap möjliggör för personer, till exempel två män, att skaffa barn. Det tycker jag i grunden är mycket fint och positivt. Surrogatmoderskap är inte tillåtet i . Men det är inte heller otillåtet att använda sig av surrogatmödrar utomlands för att skaffa barn. Det behöver självklart den svenska lagstiftningen anpassas till. Vad tycker att vi i stället borde ändra i lagstiftningen för att göra det mindre komplicerat? 74 Finansminister (S): Det är klart att det är enkelt. Om det finns två pappor är det klart att det finns två pappor. Det är inget konstigt med det. Problemet är att lagstiftningen inte är skriven på det sättet. Det ligger ingen värdering i frågan att surrogatmoderskap inte är tillåtet i . Det är bara ett konstaterande. Genom att det är på det sättet har vi inte heller någon lagstiftning som är avpassad för sådana situationer. Det är där får problem med tillämpningen av lagstiftningen. Om man inte ser problemet kan man inte åtgärda problemet. Men det är därför denna utredning finns, alltså för att titta på detta problem och komma med förslag på hur man kan åtgärda det. Det är det som utredningen ska komma med . Jag hoppas att den kommer med bra förslag så att barn inte hamnar i kläm på det sätt som har skett när lagstiftningen inte är avpassad för dessa situationer. Som ni vet kan jag som minister inte lägga mig i enskilda ärenden. Däremot utgår jag från att , som jag säger i svaret, tillämpar ordningen att alla människor är lika inför lagen och att man som myndighet ska behandla och värdera alla medborgare på samma sätt. Jag utgår från att agerar på det sättet. Jag hoppas naturligtvis att utredningen kommer med sådana förslag att det blir lättare för med tillämpningen i dessa ärenden, så att föräldrarna snabbare ska kunna bli registrerade som vårdnadshavare och att inga barn ska komma i kläm på det sätt som de har gjort i detta fall när lagstiftningen inte är avpassad till dessa fall. Det som gör är att fastställa medborgarskap, och det är lättare. 75 (M): Det är helt riktigt att fastställer medborgarskap. Men ett fastställande av medborgarskap bygger också på att faderskapet erkänns. Detta görs av utan problem. konstaterar att svensk lag inte utgör ett hinder för att en utländsk dom som fastställer faderskap ska erkännas. Trots att konstaterar detta väljer alltså , när man inleder en ny process, att framhålla sin ursprungliga linje, nämligen att faderskapet inte går att fastställa. Man ägnar sig alltså åt domstolstrots. Man hänger sig fast vid den linje som man från början hade trots att både tingsrätt och hovrätt har sagt någonting annat. Det är beklagligt. Vi kan fundera över varför agerar på detta sätt. försvarar sig med att man vill ha ett prejudikat. Då kan man fråga sig: Är det rimligt att använda små barn som juridiska slagträn för att få fram ett prejudikat när domstolen tydligt konstaterar att faderskapsfrågan inte är svår att avgöra. Det går alldeles utmärkt att erkänna en utländsk dom och därmed fastställa faderskapet, fastställa vårdnadshavaren och därefter ta barn ur rättslöshet och därmed också bekräfta för detta par att man har faderskapet och är vårdnadshavare. Det är märkligt att finansministern gömmer sig bakom att det saknas lagstiftning när domstolarna säger att lagstiftningen förvisso inte är utformad så att det är tillåtet med surrogatmoderskap här i men att det inte finns några problem när det gäller att erkänna faderskap och bekräfta vårdnadshavare när det gäller barn som har kommit till genom surrogatmoderskap utomlands. Detta leder fram till frågan: Hur länge kan man gömma sig bakom att våra förvaltningsmyndigheter säkert tillämpar lagen så som den var tänkt? Jag tycker att det är ganska tondövt av finansministern att stå här i talarstolen och säga att hon utgår från att hanterar detta på ett riktigt sätt när vi har vittnesmål från verkligheten om att så kanske inte är fallet. Det kanske behövs tydligare direktiv till eftersom de uppenbart är villrådiga om hur de ska hantera denna situation. går detta ut över barn som inte har en vårdnadshavare i . Vore det då inte bättre om regeringen klargjorde läget för , så att får klart för sig hur man ska agera i stället för att använda enskilda människor som testkaniner i domstol? Efter att domstolen har meddelat ett beslut lyssnar man ändå inte utan fortsätter hålla fast vid den linje man hade innan domstolsavgörandet till verkets nackdel kom. Det tycker jag är en märklig ordning. Vad tycker finansministern? 76 Finansminister (S): Jag vill återigen påpeka att jag inte har möjlighet att lägga mig i enskilda ärenden. Jag kan inte heller ge instruktioner om hur de ska tillämpa lagen. Det är så det ser ut. Det är skillnad på faderskap och vårdnadskap. Det räcker tydligen inte med att faderskapet är fastställt, vilket räcker för att man ska få svenskt medborgarskap. Sedan behöver man dessutom ett beslut om vårdnad. För vissa länder behövs det inte. Men från delstater krävs ett vårdnadsavtal från socialnämnden eller svensk domstol. Jag hoppas verkligen att den här utredningen kommer med bra förslag så att vi kan rätta till denna situation. Jag tycker inte att det är en lycklig situation när har svårt att tillämpa lagen, utan jag hoppas att denna situation kan redas ut via denna utredning därför att det är viktigt att barn i har en vårdnadshavare. Detta ska inte hänga i luften. Detta är absolut en problematisk situation, och jag hoppas att vi kan komma till rätta med situationen så fort det bara går. 77 (M): Jag skulle i det här fallet vilja referera till ett enskilt fall för att ge ett exempel ur verkligheten. I det domslut som kommer fram till motiverar man sitt ställningstagande i faderskapsfrågan med att det inte föreligger något hinder att enligt svensk lag förklara faderskapet giltigt, därför att domstolar och myndigheter har genom den tredje artikeln i konvention om barns rättigheter och även genom nationella bestämmelser i att sätta barnet främst vid beslut som rör barnet. Detta har domstolen alltså gjort. Men det är ganska uppenbart att det här inte har varit en röd tråd i hantering av ärendet. Finansministern säger i den här interpellationsdebatten att hon välkomnar att det skapas en praxis på området. Det hon då säger är, underförstått, att vi ska använda barn och presumtiva vårdnadshavare som bollplank, som slagträn för att utverka juridisk praxis. Ett bättre sätt att hantera den här frågan vore om regeringen med en politisk markör faktiskt klargjorde för hur man ska gå till väga eller återkom till med ett förtydligande av lagstiftningen på det här området så att barn och enskilda inte tvingas fara illa för att ska kunna bedriva Kafkaliknande processer mot enskilda. Återigen: Politik handlar om värderingar. Jag hoppas att tar upp den kastade handsken. 78 Finansminister (S): Jag tar väldigt gärna upp den kastade handsken.