prot · H30916 · 2015-10-20 00:00:00 — Hon ska alltså betala statlig inkomstskatt, vilket gör att halva hennes löneökning försvinner och framtida löneökningar äts upp. är inte ensam. Med höjda löner är det hela 58 000 ”Marier” som blir av med mer än hälften av den sist tjänade hundralappen. Och 2017 är det 113 000 som delar öde när skiktgränsen inte höjs. Före valet lovade finansministern att inga vanliga löntagare skulle beskattas hårdare. Anser då finansministern att av poliser, av barnmorskor samt är höginkomsttagare? 98 Finansminister (S): Det är lite ironiskt att moderaten inleder med att tala om att vi har lämnat en uppgörelse bakom oss. valde nämligen att lämna den decemberöverenskommelse som sex partier i hade tagit i hand på. Det känns lite magstarkt. säger att åtta av tio hushåll förlorar på regeringens politik. Det är inte korrekt. får gå tillbaka hem och försöka lära sig att läsa tabeller. De allra flesta kommer att ha samma lön som . När vi inte förändrar skiktgränsen innebär det att man kommer att betala lika mycket skatt som . Om man betalade i skatt kommer man att betala i skatt . Min fråga till är: Om man betalar lika mycket skatt som , har man då samma skatt, högre skatt eller lägre skatt? 99 (M): Jag kan konstatera att finansministern inte räknar med några löneförhöjningar. Då blir det exakt samma skatt. Jag tror dock att det blir löneförhöjningar. Finansministern säger ofta att sådana som inte har några problem med att avstå någon hundralapp . Kanske är det så, men om hon står i valet mellan att å ena sidan jobba den där extra timmen, kompetensutveckla sig och därmed ta mer ansvar och jobb med sig hem i väskan för en liten ekonomisk belöning och å andra sidan få mer tid för sig själv och sina barn är jag ganska säker på att hon frågar sig själv om det verkligen är värt det. är det inte bara den statliga skatten som påverkar och hennes familjs ekonomi. Hon åker en hel del bil – till jobbet, till barnens fritidsaktiviteter, för matinköp och med en mamma som behöver skjuts in till stan då och då. Utan två bilar skulle deras familjs vardag aldrig gå ihop. Dessutom behöver deras gamla hus reparationer. Det är inte precis fråga om några lyxrenoveringar – låt oss kalla det för ständiga förbättringar. Det kan låta oskyldigt med en hundralapp hit eller dit. Men sammantaget blir det en hel del färre hundralappar kvar i hushållskassan, inte bara i familj utan i väldigt många hushåll. Skattebetalarna har räknat ut hur stora skattehöjningar det blir för människor mellan genom regeringens beslut i vårändringsbudgeten tillsammans med föreslagna skattehöjningar i budgetpropositionen . Totalt handlar det om 36,1 miljarder, vilket innebär per person. I blir det hela per person. I mitt län, , blir det . För och hennes familj blir det då så att finansministern minskar familjehushållskassan med hela . Det kanske inte är så himla mycket för , men jag är ganska övertygad om att det kommer att bli kännbart för och hennes familj. Före valet sa att inga vanliga löntagare skulle beskattas hårdare. kan jag konstatera att familj får betala mer . Jag undrar fortfarande vem finansministern anser vara en vanlig löntagare. Ska det löna sig för vanliga löntagare att arbeta , kompetensutveckla sig och ta ett större ansvar? 100 Finansminister (S): Det är skönt att höra att håller med om att när man betalar lika mycket skatt som man gjorde i december året innan är det samma skatt och inte höjd skatt. När skiktgränsen ligger kvar innebär det inte att skatten höjs utan att den ligger kvar. Dessutom kommer skiktgränsen att skrivas upp . Därmed kommer man att betala lägre skatt än man gjorde . säger att jag har sagt att en sjuksköterska inte har några problem med att avstå en extra hundralapp. Jag skulle gärna vilja ha citat på det, för jag kan inte påminna mig att jag skulle ha sagt något sådant. frågar vilka som är höginkomsttagare. Där har vi socialdemokrater varit tydliga. Tjänar man tycker vi att det är rimligt att man betalar lite högre skatt. Därför trappar vi av jobbskatteavdraget för dem som tjänar . Det betyder att de som tjänar får en hundralapp mer i skatt. Och jag tror absolut att de har möjlighet att bidra på det sättet. Det låter på som att allting skulle bli mycket bättre om man bara sänkte skatten. Visst skulle människor få mer pengar i plånboken – så är det naturligtvis. Det är skönt med en skattesänkning och mer pengar i plånboken. Det tror jag att alla kan hålla med om. Men det finns en baksida, nämligen det som de uteblivna skattepengarna inte går till. Det vi har sett med moderat regering är till exempel att skolresultaten faller snabbare än i något annat jämförbart land. Det är det som är resultatet. Vi lämnar barnen i skolan utan att de får det stöd de behöver. Visst är det mysigt och bra för plånboken med en extra skattesänkning i form av ett sjätte jobbskatteavdrag, som föreslår. Men vad hjälper det när barnen inte får det stöd de behöver i skolan? 101 (M): Jag tror att finansministern och jag är helt överens om att den viktigaste faktorn för att vi ska kunna utveckla och investera är just det som finansministern pratar om: att fler människor har ett jobb att gå till, inte färre, att vi får fler arbetade timmar, inte färre, och att fler människor väljer att jobba längre upp i åldrarna, inte färre. Tyvärr tror inte ens regeringen på att deras politik leder till fler jobb, utan tvärtom tror den att det blir färre. Något vi mer sällan pratar om är det faktum att bnp-tillväxten till stor del är beroende av att familj och andra familjer konsumerar. Det är viktigare nu än vid tidigare konjunkturuppgångar. Den rödgröna regeringens politik leder inte bara till färre arbetade timmar, utan också till skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster samt osäkerheter runt fler politiska beslut. Hushållens optimism minskar när det blir mindre kvar i plånboken, vilket betyder att man håller lite hårdare i den. Hushållens och familjernas förväntningar framåt har varit betydligt mer pessimistiska sedan regering tillträdde. Jag undrar därför om det inte oroar feministen – jag menar förstås finansministern; det är sent nu – att familjer med helt vanliga inkomster nu väljer att hålla hårdare i plånboken i stället för att känna sig trygga att kunna konsumera både tjänster och varor. Hur går det då med den gemensamma välfärden? 102 Finansminister (S): Feministen – det var bra sagt! Jag är för! Det tror jag dessutom att vi båda är. Det tycks som att vi är överens. Om man har samma skatt som i december året innan har man inte höjd skatt. Och om man har lägre skatt än i december året innan är det en sänkt skatt. Med de skiktgränsförändringar som vi gör kan då konstateras att blir det sänkta skatter snarare än höjda skatter. Däremot blir det höjda skatter för de personer som tjänar över 50 000 , och det är en viktig del av regeringens politik. säger helt korrekt att den inhemska efterfrågan har dragit en stor del av konjunkturuppgången. Det beror på att den förra regeringen valde att lägga mycket pengar just på den inhemska efterfrågan. Det har varit väldigt bra för många hushåll att både kunna renovera kök och köpa nya saker för pengarna, även om en del som har lite högre inkomster säkert har lagt dem på utlandsresor snarare än på inhemsk konsumtion. Men det har också haft ett pris, nämligen att välfärden inte har fått de resurser den behöver. Det priset betalas just nu av de barn som inte får det stöd de behöver i skolan. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:24 om matchfixning 103 Statsrådet (S): har frågat inrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ytterligare stävja förekomsten av matchfixning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som idrottsminister som ska svara på interpellationen. All idrott bygger på rent spel och idrottsrörelsen både har och tar ett stort ansvar för att upprätthålla rent spel. Det är en överlevnadsfråga för idrotten och nödvändigt för att upprätthålla idrottens förtroende hos såväl sina medlemmar som hos allmänheten. Att underlätta för idrottsrörelsen att ta detta ansvar är inte minst min och regeringens uppgift. Matchfixning är därför en ständigt återkommande fråga i min dialog med idrottsrörelsen. Tjänstemän från berörda delar av deltar även i de möten med idrottsförbund, och berörda myndigheter i arbetet mot matchfixning som leder. Dessa möten är ett viktigt komplement till det aktiva arbete mot matchfixning som de olika aktörerna bedriver. beslutade regeringen att en särskild utredare ska tillsättas med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Även om det inte är utredarens huvudsakliga uppdrag så är direktiven när det gäller matchfixning tydliga. Regeringen lägger fast att matchfixning är ett hot mot idrotten samt att det är viktigt att vadhållning inte skadar idrotten och att idrotten kan ha ett inflytande över vilka idrottsliga resultat som vadhållning ska tillåtas på. Utredaren har bland annat i uppdrag att bedöma om åtgärder behöver vidtas för att motverka spelrelaterad matchfixning och lämna förslag till ny lagstiftning. Utredaren ska även analysera om det bör regleras i vilken utsträckning som idrottstävlingar ska få användas som spelobjekt. 104 (M): Tack, idrottsministern, för svaret! Jag hoppas på en bred samsyn i frågan om matchfixning. Jag tar också upp frågor om våldet både på och utanför läktarna. Våld och hot inkräktar på idrottens värdegrund. Det är viktigt att vi ser över och framhåller detta. Uppgjorda eller manipulerade matcher, även kallat matchfixning, som jag framhåller i min interpellation, har ökat i och är ett växande hot mot svensk elitidrott. Vi är här i landet relativt förskonade från illegalt spel och matchfixning i organiserad form, men som med annan brottslighet kan vi också räkna med ganska stort ett mörkertal. Den inledda rättegången i är i sig unik. kan vi se åtalade i tre led: från spelare till mellanhand och framför allt till den person högre upp i hierarkin som initierat fixandet med matchen. Denna rättegång möjliggörs mycket tack vare av att en av spelarna har anmält dessa händelser. De människor som organiserar spel i illegal form kring våra elitmatcher ställs nu äntligen till svars. Problemet kan vara att många spelare inte vågar ge sig till känna. Därför blir det ett mörkertal. Jag hoppas att denna rättegång kan leda till att man tydligt sätter ned foten, så att problemet med organiserat spel om våra elitmatcher inte blir för stort. Brå släppte en rapport kring problemet med matchfixning. I den skriver man att utredningar kopplade till matchfixning är tidskrävande och komplexa. Det krävs kartläggningar av transaktioner och internationell rättshjälp för att bevisa mutbrott. Rapporten framhåller det som jag tidigare nämnde, nämligen att det är svårt att få personer att vittna. Det är väldigt tydligt. Vilka aktörer är det som agerar inom denna typ av brottslighet? Hur går man till väga med manipuleringen? Hur sker rekryteringen av spelare och domare, och vilka marknader existerar fusket på? I vilka spelformer, och hur finansieras det? Detta är viktiga frågor som också Brå framhåller och som vi har ett ansvar att hålla koll på. Därför vill jag också fråga: Hur avser idrottsministern att gå vidare med de frågeställningar som Brå uttrycker i sin rapport? 105 Statsrådet (S): Jag vill också tacka för interpellationen. Det känns bra att vi kan enas över parti- och blockgränserna i den här frågan. Precis som påpekar är detta inte ett så utbrett fenomen i som i en del andra länder, men det ger desto större anledning till att tidigt hålla ögonen på det och se till att vi kan samverka över olika gränser för att motverka det. Jag är som sagt väldigt glad över att vi har en god samverkan på nationell nivå, inte minst med , och att inte minst den nya ledningen i tar frågan på mycket stort allvar. Vi har haft den ordningen, och den gällde också under tidigare regeringar, att vara väldigt öppna för de synpunkter som kommer från idrottsrörelsen när det gäller om och hur regeringen borde agera i den här frågan. har det inte kommit några sådana synpunkter. Det tycker jag är ett bevis på att samarbetet fungerar väldigt väl. avvaktar vi de rättsprocesser som är i gång. Jag vill inte kommentera dem medan de pågår. Vi vet fortfarande inte hur utfallet kommer att bli eller om det föranleder ytterligare analys och kanske också diskussion om lagändringar eller andra åtgärder. Tills vidare kan jag nöjt konstatera att den utredning som regeringen nu har tillsatt på spelområdet också kommer att behandla matchfixningsfrågorna. Det bidrar till att vi fortsätter att hålla fokus på de här viktiga frågorna. 106 (M): I sitt svar till mig hänvisar ministern till den spelutredning som ministerns kollega har sjösatt. Ministern hänvisar till att utredaren bland annat ska ”bedöma om andra åtgärder behöver vidtas för att motverka spelrelaterad matchfixning och lämna nödvändiga författningsförslag”. En av de saker som jag nämnde i mitt första anförande är den rädsla som spelare kan ha för att över huvud taget gå till polis och rättsväsen. Jag vill framhålla att det är särskilt viktigt att idrottsutövare ska känna sig trygga i sitt utövande och att den eventuella lagstiftning som behövs tar hänsyn till idrottarens möjligheter att slå larm på ett tryggt och rättssäkert sätt. Den uppenbara följden kan självklart bli svårigheter i att rekrytera unga till idrottsrörelsen, att sponsorer börjar tveka och att också supportrar sviker idrottsrörelsen, vilket vore väldigt olyckligt. nye ordförande skrev i en debattartikel i att spelbolagen i sig bäddar för fixade matcher genom att erbjuda fler olika alternativ inom exempelvis fotbollsmatcher, såsom röda kort och antal gjorda mål. Vi vet också att inkast förekommer där. I sitt svar på min interpellation skriver ministern att i den spelutredning som har presenterats ska utredaren också ”analysera om det bör regleras i vilken utsträckning som idrottstävlingar ska få användas som spelobjekt”. Jag anser att problemet är lika stort för idrotten som för spelbolagen. Onlinespelbolag som innehar EU-licens tillåter inte kontanter, som är det som kriminella uteslutande jobbar med. Elektroniska transaktioner som är spårbara är något som de verkligen skyr. Men det handlar också, fru talman, om spelglädjen, att de som spelar ska känna sig trygga med det spelbolag som de har valt. Misstankar om fusk riskerar att döda spelglädjen och ge spelbolagen svårigheter att attrahera kunder. För de spelbolag med branschuppdrag – jag talar främst om ATG, som har ett tydligt ansvar gentemot travsporten – skulle ett vikande spelintresse vara ekonomiskt förödande. Jag tänker på de 30 000 arbetstillfällen som finns i travsporten. Just det organiserade spelet, matchfixningen, är en viktig fråga att kolla på i och med den lanserade utredningen, där man avser att ta fram en helt ny licensmodell för spel. Det är, fru talman, en förtroendefråga för svensk idrott. Fair play är ledord för allt idrottsutövande. Det är annars stor risk att idrottsevenemang och idrottsrörelsen i sig får ett dåligt rykte i och med det här. Det här och frågan kring våldet både på och utanför våra arenor är centralt i arbetet med att göra idrottsevenemang till trivsamma tillställningar. Jag vill gärna ta upp det eftersom det är centralt för att idrotten inte ska tappa sin attraktionskraft. Alliansregeringen föreslog bland annat ett polisregister med uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud och att idrottsorganisationer ska ha rätt att ta del av det och behandla uppgifter i registret i syfte att hindra att personer med tillträdesförbud kommer in. Den nuvarande regeringen har aviserat maskeringsförbud. Jag är glad över att det verkar finnas samförstånd i frågan och att Socialdemokraterna har anslutit sig till linjen om att omreglera den svenska spelmarknaden. 107 Statsrådet (S): Jag kan bara återigen konstatera, precis som gjorde i sitt anförande, att det finns en bred samsyn kring de här frågorna. Konstigt vore det väl annars. Vi värnar alla om en stark idrottsrörelse i . Det är klart att den här typen av avarter riskerar att undergräva förtroendet för idrottsrörelsen om vi inte agerar så kraftfullt som jag tycker att vi har gjort och som vi naturligtvis ska fortsätta att göra . Jag tycker att vi med den här debatten återigen har visat att vi förmår samarbeta över parti- och blockgränserna i viktiga frågor – i det här fallet handlar det om idrottsrörelsen. Jag välkomnar det och ser fram emot en fortsatt dialog med och i frågan. 108 (M): Jag är också jätteglad över att det finns en samsyn. Jag tycker att det är viktigt att vi för ett resonemang kring frågorna för att tydliggöra att vi delar varandras åsikter och att det är väldigt viktigt för idrotten. Det är en förtroendefråga, om något. Jag tycker att det är väldigt bra att , polisen, och redan nu har byggt upp ett bra samarbete. Vi har också det här med att man kan ringa in och tipsa om man misstänker någon form av matchfixning och så vidare. Många insatser är på gång. Jag känner mig nöjd med ministerns svar. Vi går i samma riktning och så vidare. Jag tycker att debatten, om vi ska kalla den för det, var väldigt värdefull för många som undrar: Vad händer? Finns det skillnader i åsikterna kring det här? Jag tackar ministern för interpellationsdebatten. 109 Statsrådet (S): Jag kan tacka än en gång. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:37 om utvecklingen av privat sjukförsäkring 110 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på fenomenet att allt fler tecknar egna sjukvårdsförsäkringar och om det är en utveckling som jag och regeringen strävar efter. Interpellanten har även frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att befolkningen i ska få större förtroende för offentligt finansierad hälso- och sjukvård. En grundläggande utgångspunkt för den svenska hälso- och sjukvården är att vården ska ges på lika villkor och efter behov, styras demokratiskt och vara solidariskt finansierad. Att fördela resurserna och vårdinsatserna optimalt är en grundläggande organisatorisk princip i svensk hälso- och sjukvård. Resurserna bör i första hand fördelas till de områden där behoven är störst. Trots goda förutsättningar i ett internationellt perspektiv har utvärderingar av hälso- och sjukvården i visat på relativt betydande regionala såväl som olika typer av sociala skillnader i både hälsa och vård. Att komma till rätta med ojämna villkor för hälsa och sjukvård är en viktig fråga för regeringen. Alla ska ha samma tillgång till vård oavsett bostadsort och social och ekonomisk status. Vårdsystemets resurser och insatser ska således fördelas efter de medicinska behoven och inte efter individers och gruppers betalningsförmåga. Ett antal initiativ har tagits när det gäller att uppnå en mer jämlik hälso- och sjukvård. Som exempel kan arbetet som utförs på områdena cancer, psykisk ohälsa och kroniska sjukdomar nämnas, liksom insatser för att utveckla kunskapsstöd och styrning med kunskap. För att vi ska få en mer jämlik vård i hela landet behöver de nationella och kunskapsbaserade riktlinjerna i vården få större genomslag. Det ökande antalet sjukförsäkringar i gör att det finns behov av att se över lagstiftningen så att privata försäkringspatienter inte kan gå förbi i kön i den offentligt finansierade vården. Den grundläggande principen om att vård ska fördelas efter behov ska hävdas. Det är viktigt att befolkning även fortsättningsvis har förtroende för hälso- och sjukvården. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat ett flertal satsningar på hälso- och sjukvårdsområdet som syftar till att öka välfärden och tryggheten i . Hälso- och sjukvården tilldelas extra 2016 och extra . Därutöver sker viktiga investeringar i kvinnors hälsa och förbättrad psykisk hälsa för unga. Regeringen avsätter dessutom för att stimulera bättre och effektivare användning av kompetensen inom hälso- och sjukvården. En annan viktig del i att öka förtroendet för hälso- och sjukvården är att säkerställa att skattemedel används på bästa möjliga sätt. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en utredning om ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). Syftet med utredningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till den verksamhet där de uppstått. Regeringen har dessutom avsatt medel till arbetet med den etiska plattformen för öppenhet och insyn i vård och omsorg. Plattformen bygger på en överenskommelse mellan de kollektivavtalsslutande parterna och syftar till att öka insynen hos vårdens och omsorgens utförare. Insynen ska öka när det gäller verksamheternas kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor. 111 (M): Tack, ministern, för svaret! Anledningen till att jag har skrivit interpellationen är att rapporterade om att allt fler tecknar egna sjukvårdsförsäkringar. Ökningen är markant. har antalet personer med en privat eller arbetsgivarbetald sjukvårdsförsäkring ökat . Nya siffror från försäkringsbranschen visar att det är av den arbetsföra befolkningen som har en sådan försäkring. Ökningen sker ständigt. har individer tecknat egna sjukvårdsförsäkringar. Men ser man att det är många företagsledningar, som tidigare haft dessa för egen del, som tecknar försäkringar för sina anställda. erbjuder de här försäkringarna. Kommuner och branscher som inte gav sina anställda denna förmån gör numera det. De växer också markant i antal. Detta är inte så konstigt. Om man får stå i kö och vänta på att få en operation eller en åtgärd längre än de som vårdgarantin föreskriver tappar man inkomst som enskild arbetstagare. Företaget eller kommunen får kanske svårigheter att rekrytera vikarier. Och arbetsbelastningen på dem som finns kvar och som inte är sjukskrivna kan bli mycket tyngre. Därför vill jag uppmärksamma ministern på detta, därav mina frågor. Egentligen tycker jag att den här frågeställningen är betydligt större än det som anges i svaret. Det handlar om en befolkning i som inte längre känner att vården är trovärdig för dem och att man måste hitta andra lösningar som man betalar världens högsta skatt för att få den här vården eller behandlingen. Då får vi också ett parallellt system som jag vet att framför allt Socialdemokraterna har varit oerhört kritiska emot, men tecknar fler och fler privata försäkringar i en väldigt hög hastighet. Öppna jämförelser till exempel mellan landstingen och hur det tar att få en operation genomförd visar en skrämmande statistik. Jag är övertygad om att ministern följer det väldigt tydligt. SKL har ju väldigt bra mätinstrument och verktyg både för den enskilda patienten och för oss politiker så att vi ska kunna se hur det ser ut i landstingen och hur länge människor får vänta. Därför var det förvånande att den proposition som ministern lade fram över huvud taget kom fram innan den drogs tillbaka. Det är ju en utveckling som går åt helt fel håll om man sätter det i relation till antalet nytecknade privata försäkringar. Min fråga blir därför: Hur blir vården mer tillgänglig och patienterna nöjdare om regeringen minskar antalet vårdgivare? 112 Statsrådet (S): Jag kan börja med den fråga som ställde på slutet: Det har aldrig funnits någon ambition från regeringens sida att minska antalet vårdgivare. Däremot är det, precis som är inne på, en oroande utveckling om det är fler människor som känner sig nödgade att teckna privata sjukförsäkringar för att de på olika sätt är missnöjda med den offentligt finansierade vården. Det är en oro som jag tar på allra största allvar, och jag är också väldigt glad över att tycks göra det. För att kunna motverka den här utvecklingen måste vi koncentrera oss på hur vi kan höja kvaliteten inom den offentligfinansierade vården i . Då har vi ett antal utmaningar som vi står inför.