prot · H20994 · 2015-04-29 00:00:00 — Vi måste också föra kampen på EU-nivå, där EU:s djurskyddsstandard bara måste höjas. Ett viktigt första steg är att EU:s medlemsländer faktiskt lever upp till den gemensamma standard som vi redan har beslutat om inom unionen. Det är för mig oacceptabelt att flera medlemsländer regelmässigt struntar i att leva upp till de krav som vi redan är överens om och har ställt gemensamt. Det var bland annat av den orsaken som jag för mindre än skrev ett brev till om att man måste agera för att medlemsländerna ska följa våra gemensamma beslut. Just vid det tillfället tog jag upp det faktum att flera medlemsländer tillåter rutinmässig svanskupering av smågrisar, något som vi inom ramen för EU har enats om inte ska vara tillåtet. Att vi ser till att stärka djurskyddet i EU tycker jag är otroligt viktigt. Det kommer att göra att fler djur kommer att ha det bättre och vara friskare och på så sätt inte behöva lika mycket antibiotika till exempel. Att vi lyckas med detta kommer att ha avgörande betydelse för hur vi klarar kampen mot de antibiotikaresistenta bakterierna. Det kommer att göra att konkurrensen blir mer likvärdig inom EU när det kommer till vår livsviktiga matproduktion. Det gör att vi på riktigt kan konkurrera om bra eller bättre kvalitet i stället för som alltför ofta bra och dålig kvalitet. Att det finns en bred enighet i för detta ser jag som en stor styrka för såväl den regering som jag var en del av som för den regering som regerar . Men är det upp till bevis. Alliansregeringen gjorde mycket, men arbetet måste fortsätta. Och den nya regeringen måste intensifiera arbetet än mer. Jag står självklart bakom alla de reservationer som bär . Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till dem. I detta anförande instämde (C). 44 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 12 om minkindustrin. I föds det upp, transporteras och slaktas fler djur än det finns människor i landet. Det handlar om 2 ½ miljon grisar, ungefär 400 000 kor och kalvar, 250 000 lamm och 80 miljoner kycklingar. Och över 700 000 djur plågas i djurförsök. Om vi dessutom lägger till fiskarna blir det ungefär 4 miljoner djur till. Vi talar alltså om en industri här. Det är en industri som föder upp, transporterar och dödar kännande levande individer. tycker att det är viktigt att också behandla verksamheten som en industri. Det ska vara hårda lagar, det ska vara begränsningar för hur man kan behandla djur och det ska vara tydliga målsättningar för att minimera antalet djur som dödas i olika verksamheter. Jag tycker ärligt talat att det finns väldigt mycket kvar att göra. När man talar om djurrätt brukar det ofta landa i att vi människor har ett ansvar för att behandla djur väl. Vi människor kan själva bestämma att till exempel inte äta djuren eller inte ha djuren på oss i form av päls eller skinn. Visst är det så! Vi har alla ett individuellt ansvar. Men till syvende och sist är det här en storskalig industriliknande verksamhet. Därför behöver vi tydliga politiska beslut och målsättningar. föreslår konkreta förslag för minskad köttkonsumtion. Vi föreslår här och stopp för pälsindustrin i . Vi föreslår en handlingsplan för att färre djur ska plågas i djurförsök. Och vi kräver att regeringen ska lägga fram ett förslag till ny djurskyddslag i . I fråga om köttindustrin är det på det sättet att vi i äter mer kött . Det leder till att fler djur än någonsin föds upp, transporteras och slaktas i . För miljöns del leder det till ganska stora utsläpp, ungefär utsläpp bara här i . Det är i paritet med utsläppen från den samlade bilflottan. Det leder också till övergödning, till att vårt grundvatten påverkas och så vidare. När det gäller hur djuren behandlas i den här verksamheten kan till exempel merparten av djuren inom livsmedelsindustrin inte gå utomhus. Djuren föds upp under intensiva förhållanden. Jag har själv besökt flera broilerkycklinganläggningar i . Där ska en liten nykläckt kyckling uppnå slaktvikten på på . Det är en extremt industriell verksamhet. De här kycklingarna får aldrig någonsin gå utomhus. Ifall vi bestämmer oss för att äta mindre kött, ifall vi antar en målsättning om minskad köttkonsumtion i , får vi bättre förutsättningar för att behandla de djur som är kvar på ett mer naturtroget sätt. vill ha just en målsättning för minskad köttkonsumtion i . Vi vill exempelvis ha stöd till skolor som vill servera mer vegetarisk mat. Vi vill ta bort EU:s subventioner till animalieindustrin och till djurtransporter. Vi vill ha ekonomiskt stöd till dem som producerar hållbar och djuretisk mat, till exempel vegetarisk mat. föreslår också konkreta förslag för hur vi ska minska antalet djur i djurförsök. Som jag nämnde tidigare används ungefär 700 000 djur i djurförsök i . Många av djurförsöken kan vara väldigt plågsamma, och djuren åsamkas stort lidande. I har vi djurförsöksetiska nämnder som ska granska en ansökan om djurförsök. Det kan låta bra. Jag tycker egentligen att grundtanken är bra. Det är bra att man måste ansöka innan man får göra ett djurförsök, och det är bra att det ska gå genom en etisk nämnd som verkligen väger för- och nackdelar. Man kanske kommer fram till att det inte är något etiskt djurförsök och säger nej till det. Hur många procent av alla ansökningar om djurförsök i avslås? av alla ansökningar om djurförsök i avslås. menar att djurförsök kan vara en viktig verksamhet. Vi har inte alla alternativ till djurförsök . Men om vi antar en handlingsplan för att minska antalet djur i djurförsök satsar vi också mer på alternativ till djurförsök. Vi gör en noggrannare etisk bedömning av om man verkligen ska använda djur i försöket eller inte; kan man hitta andra alternativ? Vi vill helt enkelt göra på samma sätt som med växthusgaser. Man har en målsättning om att minska växthusgasutsläppen i atmosfären. På samma sätt ska vi ha en målsättning för att successivt dra ned på antalet djurförsök, och vi ska trycka ut fler alternativ i verksamheterna. lägger också fram ett förslag för hur vi ska kunna få stopp på lidandet på pälsfarmer. I finns det ungefär 65 pälsfarmer där lite drygt 1 miljon minkar föds upp i trånga nätburar; två vuxna minkar ska trängas på en yta som är mindre än . De här djuren har inte minsta möjlighet att bete sig naturligt. De får aldrig hoppa ned i vattnet och svalka sig en varm sommardag, de kan inte söka föda och de kan inte umgås med andra minkar. De kan inte göra något som minkar borde få göra ifall man uppfyllde kraven för ett naturligt beteende. I det här ärendet – reservation 12 som jag redan har yrkat bifall till – lägger fram funktionskrav på pälsindustrin:  Minkarna ska ha möjlighet att röra sig naturligt.  De ska kunna klättra.  De ska kunna få utlopp för sina jaktinstinkter.  De ska kunna umgås med andra minkar.  De ska kunna dra sig undan och vara ensamma.  De ska också få möjlighet att simma. Det vill vi lägga in djurskyddslagens § 4. Det skulle innebära slutet för pälsindustrin i ifall det skulle gå igenom när vi röstar senare . Pälsindustrin i kan inte uppfylla de funktionskraven. Jag hoppas verkligen att kan rösta för förslaget. Men tyvärr ser det inte riktigt ut på det sättet. I handlingarna ser vi att det bara är som står bakom förslaget . Det är märkligt. Det här är precis samma förslag som , och lade fram 2006. Det var ju val 2006, och det första som den borgerliga regeringen gjorde var att riva upp lagändringen. Man räddade då pälsindustrin i . Det var märkligt att precis före mitt anförande höra från , tidigare ansvarig minister för verksamheten, säga att alliansregeringen gjorde många bra saker för djuren. , vad var det för bra ni gjorde för djuren egentligen? Ni stoppade förslaget om att stoppa pälsindustrin i . Ni lade ned världens första djurskyddsmyndighet, en helt unik myndighet för att skydda djuren. Och ni skapade stort kaos i inspektionerna av djur runt om i när ni gjorde en stor omorganisering som var dåligt förberedd. Jag håller de borgerliga politikerna ansvariga för att vi fortfarande, 2015, har verksamheter i där 1,1 miljoner minkar plågas i minimala nätburar. Men jag är också djupt besviken på Socialdemokraterna och över att ni har aviserat att ni inte kommer att rösta för konkreta förslag om pälsindustrin. Avslutningsvis vill jag säga att det var ungefär 3 ½ år sedan som en utredare lade fram ett förslag till en ny djurskyddslag. Det innehöll en väldigt omfattande och diger utvärdering. har det gått 3 ½ år, och fortfarande har vi inte fått något konkret förslag till en ny djurskyddslag. Jag vill fråga representanterna från och Socialdemokraterna: När får vi ett konkret förslag till en ny djurskyddslag som vi kan ta ställning till? Jag tycker att det är hög tid att vi får det. 45 (C) replik: Som svar på frågeställning, som jag tycker är adekvat, kan jag nu rabbla upp en ganska lång lista över saker som den regering som jag var en del av bidrog till att ta fram och se till att de kom på plats. Jag ska ta upp några exempel från de minnesbilder som jag har. Vi har gemensam lagstiftning om hur värphöns ska vara inhysta i Europeiska unionen. Någon sådan lagstiftning fanns inte tidigare. är den på plats. Detsamma gäller hur grisar ska ha det inom Europeiska unionen. En försöksdjurslagstiftning är på plats. Det finns en lagstiftning på plats kring hur djur ska hanteras vid avlivning och slakt. Vi har infört ett förbud mot att bedriva handel med produkter som innehåller päls från hund och katt. Vi har infört förbud mot svanskupering av grisar. Det fanns inte tidigare. Vi har tagit en mycket stor aktiv del i de rundabordssamtal som har ägt rum på EU-nivå när det gäller skydd för mjölkkor. Bestämmelser om ursprungsmärkning av kött har varit väldigt omdiskuterat i den här kammaren. Det gäller kött från fler djurarter än från nöt som fanns redan tidigare. Just nu är det i kraft och på plats. Detta var några exempel på det arbete som vi bedrev med stor intensitet. Jag förutsätter att nuvarande regering – vilken är beroende av och hans partis stöd – fortsätter arbetet så att alla djur inom Europeiska unionen får det bra. 46 (V) replik: Jag noterar att inte med ett ord nämner det som var en av mina huvudinvändningar mot den borgerliga regeringen, nämligen att man räddade pälsindustrin i . Socialdemokraterna, lade fram ett konkret förslag 2006 till hårdare krav på pälsindustrin, vilket skulle göra dagens form av pälsindustri till historia. Den skulle helt enkelt försvinna. Ett av de första beslut som den borgerliga regeringen fattade var just att man kastade det förslaget i papperskorgen och därmed räddade pälsindustrin, vilket har lett till att över 1 miljon minkar plågas i minimala nätburar egentligen, , till ingen nytta – detta för att man ska producera pälskappor och pälsdetaljer till jackor, mössor och så vidare. Dessa djur lider ju. Den stora pälsdjursutredningen konstaterade att denna verksamhet inte lever upp till lagens krav. Man sa att den borde förbjudas. Forskare har tittat på pälsindustrin i och konstaterat att av minkarna lider av så kallade stereotypa beteenden. De beter sig alltså onaturligt. De kanske upprepar ett beteende gång på gång eller också kan de använda sig av passiva stresshanterare. Det betyder helt enkelt att de blir apatiska. , jag vill fråga dig och : Anser ni att pälsindustrin i är en etisk verksamhet? Är pälsindustrin någonting som man verkligen ska hålla under armarna? Varför kan ni inte rösta för ett förslag med hårdare krav och med krav på ett naturligt beteende hos minkarna inom pälsindustrin, enligt det förslag som lägger fram? 47 (C) replik: Jag kan med lätthet konstatera att är ensam bakom den reservation som han har . De andra som stod bakom det förslag som fanns när vi tillträdde som regering har tydligen funnit att den verksamhet som bedrivs i det här avseendet i vårt land är av sådan kvalitet att den kan fortgå. Varför tillåter vi då det här över huvud taget? Som jag ser det är det en självklarhet att vi gör det – apropå att vi använder naturmaterial. Det måste vara bättre att dessa naturmaterial produceras här på ett godtagbart sätt än under undermåliga förhållanden någon annanstans i världen. Alternativet är att förbjuda användningen av naturmaterialen över huvud taget. Jag tror inte att vare sig ledamoten eller jag är intresserade av att skapa den typen av lagstiftning. 48 (V) replik: nämner över huvud taget inte ordet mink eller pälsdjur. pratar om naturmaterial. Vad är det? För mig är det 1,1 miljoner kännande, levande individer som kallas för minkar. De hålls i minimala nätburar i . De lever inte ens , utan de gasas ihjäl för att bli pälskappor och säljas för en dyr penning på internationella auktioner. Ärligt talat tycker jag att det här är en skamfläck för . Man ska inte behandla djur på det viset. Runt om i världen förbjuder man nu pälsindustrin. , och är de senaste exemplen på länder där man gör det. Jag tycker att det är väldigt klent att vi inte kan göra samma sak också i . Vi i lägger fram ett konkret förslag till hur vi ska kunna komma till rätta med den här verksamheten. Det gör vi genom att ställa funktionskrav så att djuren ska leva upp till ett naturligt beteende. Det skulle sätta stopp för pälsindustrin i . Vi kommer att fortsätta att tjata om det här, ända till dess att alla partier här i kammaren pratar om kännande, levande individer, för det är faktiskt vad det handlar om. Då att det kan bli ett stopp för den här verksamheten. 49 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, förutom under punkt 6 som handlar om en översyn av djurskyddslagstiftningen. Där yrkar jag i stället bifall till reservation 4. Under debatten här har det framkommit många aspekter på djurskyddet, så det kanske blir en viss upprepning, men ni får tåla detta. I betänkandet finns det förslag om två tillkännandegivanden till regeringen som ett enigt utskott står bakom, och det tycker jag är bra. Det ena handlar om att intensifiera arbetet med ett bättre djurskydd inom EU. Det andra handlar om minskad antibiotikaanvändning inom EU. Som har nämnts hänger dessa punkter samman. Det finns ett samband mellan hur man behandlar sina djur och hur mycket antibiotika som används. Det finns ju en tendens att kompensera dålig djurvälfärd med antibiotika. När det gäller djurskyddet står vi i på en stabil bas. Vi har hög trovärdighet när vi driver dessa frågor inom EU. Med det goda djurskyddet som grund är det naturligtvis viktigt att vi utnyttjar den positionen till att påverka andra EU-länder att stärka sitt djurskydd. Det handlar inte bara om att stärka skyddet, utan det är viktigt att det även finns ett system för kontroll, tillsyn och sanktioner. Om vi ser det från konkurrenssynpunkt får det inte vara så att det ska löna sig att inte följa reglerna, att det inte får följder och att det inte kostar. Att stärka djurskyddet inom EU handlar om djurens välbefinnande – det kan vi säkert alla vara eniga om. Men det handlar också om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Tyvärr har de mervärden som ett gott djurskydd innebär för det som kan produceras i inte kunnat omsättas i högre priser i den grad som behövs. Också konstaterar att det är ett problem att det är olika nivåer i de olika EU-länderna. Både utskottet och utredningen gör klart att lösningen inte är att vi ska rubba det starka svenska djurskyddet. Lösningen är i stället, vilket tillkännagivandet handlar om, att vi måste intensifiera arbetet för att skärpa djurskyddet inom hela EU och på det sättet skapa lika konkurrensförhållanden. Jag tror inte att svenska lantbrukare har några som helst krav på att vi ska minska djurskyddet, utan det är grundmurat i . Det andra tillkännagivandet gäller antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. I grunden handlar det om att minska antibiotikaanvändningen. Problemet är att en kraftig antibiotikaanvändning leder till antibiotikaresistens. Precis som nämnde visar siffror att det är ett av de största hoten mot folkhälsan. dör ca 25 000 människor i på grund av att antibiotikaresistensen blivit högre. I diskussionen har nämnts, om vi ser ett antal årtionden framåt, att kan upp till 10 miljoner människor i världen dö på grund av antibiotikaresistensutvecklingen. Vi har alltså ett jätteproblem som vi måste lösa på något sätt. På det sättet är ett gott djurskydd, god djurhälsa och god folkhälsa förknippade med varandra. De hänger ihop. De krav vi i ställer på gott djurskydd leder till minskad antibiotikaanvändning, till att den kan hållas på en låg nivå. Även i ett internationellt perspektiv ligger vår användning på en mycket låg nivå. Vi vet att antibiotikaresistensen är både ett djurproblem och ett mänskligt problem. För att komma till rätta med det måste därför den så kallade humanmedicinen, den som rör människor, och veterinärmedicinen jobba parallellt. Även inom humanmedicinen används mycket antibiotika, vilket utvecklar antibiotikaresistens. EU-parlamentariker , som varit och är mycket engagerad i de här frågorna, uttryckte det på följande sätt , efter att de hade haft ett möte om detta: Experterna som jag träffade visar hur världen ser ut och hur oerhört hotad mänsklighetens överlevnad är om vi inte kommer till rätta med antibiotikaresistensen. Det var framtidsmardrömmen . är vi där. Vi har talat om det länge, och går det ganska fort. Jag kan konstatera att det pågår ett arbete i om dessa frågor. Det gäller bland annat djurhälsolagar och det veterinärmedicinska paketet. Det är som är ansvarig för frågorna. Det är viktigt att även här utnyttjar sin position och jobbar med dessa frågor, vilket tillkännagivandet handlar om. Vi är som sagt trovärdiga på det här området. När det gäller reservation 4 och djurskyddslagstiftningen är jag och naturligtvis fullt medvetna om att det pågår en beredning i . Jag kan hålla med om att det känns som att förslagen i den utredning som togs fram av den särskilda utredaren på något sätt borde effektueras. Utredningen var väldigt bred och väldigt omfattande och ska kunna resultera i ny lagstiftning. Det vi tar upp i reservation 4, som jag yrkar bifall till, har den bestämda utgångspunkten att djurhälsan inte ska försämras. Sedan ska man kunna titta på ifall vi ska ha en målstyrd lagstiftning. Målet om djurhälsa i ett sådant system är definitivt, men det kan finnas olika vägar att nå dit. På det sättet arbetar vi inom många områden. hade ett exempel tidigare, utan att i övrigt ha några synpunkter på det, som gällde funktionskraven och att vägen dit kan se lite olika ut. 50 (V) replik: heter regeringens utredare som 2003 lade fram den stora pälsdjursutredningen. tillhör samma parti som , . I utredning om pälsindustrin i konstateras att det är en verksamhet som inte lever upp till svensk lagstiftning. Ändå får pälsindustrin fortsätta att verka i . De borgerliga partierna fattade nämligen strax efter valet beslut om att riva upp det lagförslag som hade stoppat pälsindustrin. Jag skulle vilja fråga vad han och anser om pälsindustrin i . Anser att det är en etisk verksamhet? Är det okej att hålla minkar i minimala nätburar där de inte kan bete sig naturligt, inte kan söka skydd en varm sommardag och kanske simma i vattnet, vilket minkar i det fria skulle ha gjort? Vad anser om de forskningsrapporter som vi hänvisar till i vår reservation och som visar att av minkarna på de undersökta farmerna i har så kallade stereotypiska beteenden? Det är egentligen sjuka beteenden hos djur när de inte mår bra. Vill inte få ett stopp på den verksamheten? Tycker att det är okej att 1,1 miljoner minkar behandlas på det sättet i ? 51 (FP) replik: Låt mig vara riktigt tydlig. Det är klart att varken eller jag själv, och säkert ingen annan heller, tycker att det är etiskt försvarbart att djur behandlas illa. Vi diskuterar just nu att vi ska ha ett regelverk för det. Det är helt sant att har utrett frågan, dessutom i flera omgångar. I utredningen djurskyddslag är hon tydlig med att begreppet naturligt beteende ska klargöras men att det inte exakt ska formuleras i lag. Jag tror att kan följa utvecklingen och sedan utifrån ny kunskap ställa sådana krav som kan vara rimliga. utgångspunkt är att man ska kunna bedriva verksamheten med beaktande av djurs välbefinnande. Vi kan konstatera, och det står även nämnt i betänkandet, att kom med nya föreskrifter 2012. har åsikten att det skulle minska det stereotypa beteendet och öka det naturliga beteendet. Det måste ske en kontinuerlig utveckling. Det som skiljer oss åt är att och vill lägga ned verksamheten. De vill egentligen inte reglera den genom lagstiftning och på så sätt ha den kvar. De har en annan utgångspunkt: att verksamheten helt enkelt ska bort. Då blir det naturligtvis lite olika diskussioner. 52 (V) replik: Det är korrekt att vi i vill att pälsindustrin ska bort, men jag tycker inte att det är olika diskussioner. Grunddiskussionen handlar om hur vi behandlar djur. En av mina frågeställningar till var om man anser att det här är en etisk verksamhet. Uppenbarligen tycker det. Annars kan berätta för mig vilka åtgärder som vill föreslå för att pälsindustrin i möjligtvis ska kunna bli mer etisk. För mig är det lite märkligt att man kan tycka att det är en etisk verksamhet, när vi vet att det här är djur som i det fria rör sig över väldigt stora ytor. har de mindre än en halvmeter i kvadrat att röra sig på. Vi vet att det är djur som tillbringar nästan hälften av sin vakna tid i vatten och är duktiga simmare. Vi vet, oavsett vad vi tycker om att minkar jagar, att det finns en väldigt stark drift hos minkar att söka föda. Vi vet också att många av minkarna i är helt och hållet passiva. När man är passiv som djur kan det vara ett exempel på ett så kallat stereotypt beteende. En passiv stresshanterare är helt enkelt att djuren blir apatiska och bara ligger stilla i burarna. Ifall man har invändningar mot detta tycker jag att man måste agera. Som jag sa vill vi i inte ha den här verksamheten över huvud taget. Den bästa och mest framkomliga vägen för att få bort verksamheten är helt enkelt att vi reglerar detta i djurskyddslagen. Om man reglerar det på något annat sätt blir det en väldigt osäker reglering som lätt kan rivas upp. Därför behövs den ändring i 4 § som vi föreslår. Det är synd att inte är med oss där. 53 (FP) replik: Jag kan börja där slutade. Jag tycker att och gör det väldigt enkelt för sig när de anser att problematiken är löst bara vi förbjuder detta i . Så lätt är det inte. Det kommer naturligtvis att förekomma på andra ställen. Hur vi än vrider och vänder på den här frågan när vi diskuterar djurskydd är jag tämligen övertygad om att är väldigt långt framme även på detta område. Som jag nämnde och som framförde väldigt tydligt i utredningen måste det här bygga på kunskap. Föreskrifterna som kommer med måste bygga på vetenskaplig grund. Om vi nu ändå bestämmer oss för att vi ska ha kvar pälsdjursuppfödning ska detta vila på vetenskaplig grund. Sedan kan jag ha en viss respekt för att man säger att vi av andra skäl inte ska ha pälsdjursuppfödning. Men om vi nu har en sådan ska man utifrån begreppet ”naturligt beteende” kunna skapa föreskrifter som minskar risken för stereotypa beteenden. Man närmar sig detta genom att hitta regelverk som gör att djur kan ha bra förhållanden under hela sitt liv. Det gäller minkar liksom alla andra djur som vi håller i fångenskap. Ur den synpunkten är jag mycket trygg i vår ståndpunkt. Från sida har vi inte för avsikt att lägga ned pälsindustrin, utan vi har för avsikt att skapa ett så gott regelverk att vi förebygger stereotypa beteenden hos minkar och så vidare. 54 (KD): Jordbruket är så oerhört mycket mer än maten som produceras där. Det har en central betydelse för den biologiska mångfalden och för den levande landsbygd och de öppna landskap som är en del av vårt kulturarv. I många EU-länder är tyvärr miljötänkande och djurskydd fortfarande jämförelsevis nedprioriterat. Alternativt följer man inte uppsatta regler.