prot · H20995 · 2015-05-05 00:00:00 — Ett slopande av läx-RUT gör vidare att RUT-avdraget inte längre bidrar till ökade klyftor mellan elever. Dessa förändringar minskar orättvisorna och bedöms ha mycket begränsade effekter för kunder och företagare i RUT-branschen. Regeringen tänker avskaffa fas 3. I budgetpropositionen fanns förslag om att införa extratjänster och en möjlighet för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser med bibehållet aktivitetsstöd. Budgeten föll, och regeringen återkom därför i vårändringsbudgeten med dessa förslag. Jag ser det värdefulla arbete som många arbetsintegrerande sociala företag gör för långtidsarbetslösa. Det är också därför som jag anser att avskaffandet ska ske genom en utfasning där vi kan tillvarata möjligheter till bra arbetsuppgifter för långtidsarbetslösa. Individer har olika behov och olika förutsättningar, och vi behöver därför en bred palett av insatser. Omkring 70 miljarder avsätts på arbetsmarknadspolitik. Det är viktigt att lägga medlen på sådana insatser som gör nytta. 33 (M): Tack, arbetsmarknadsministern för svaret! Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det kräver en väldigt jobbskapande politik. För de personer som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden införde alliansregeringen en mängd olika åtgärder. En var att underlätta för arbetsintegrerande sociala företag, bland annat genom halverad arbetsgivaravgift för unga, och . Det är grundläggande reformer för att de här företagen ska kunna fungera bra på arbetsmarknaden. Det är ju inte en särskild företagsform, utan de finns på marknaden precis som andra företag. Jag ser det som att man borde vidareutveckla reformerna i stället för att rulla tillbaka dem till hur det var tidigare. Det finns mycket mer att göra, och det finns många människor som fortfarande väntar på att få sitt första viktiga arbete men som står en bit ifrån arbetsmarknaden. Målet med socialt företagande är att integrera människor. Men det finns också en samhällsnytta i socialt företagande. Ett sådant företag skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, anställning, avtal eller andra former av kontrakt. De ska vara organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet och återinvestera eventuellt överskott i verksamheten så att fler kan anställas. Det är en mycket solidarisk företagsform som borde tilltala inte minst en rödgröna regering. Men det finns en stor oro därute. Därför har jag skrivit den här interpellationen och ställt den här frågan till arbetsmarknadsministern. Många av de sociala företagen lever just på RUT- och ROT-tjänster, och många har också unga anställda som då har halverad arbetsgivaravgift. De är oroliga för hur de ska kunna vidareutveckla sina sociala företag och kunna skapa fler arbetsplatser för personer som har varit långtidsarbetslösa eller som på andra sätt har stått långt ifrån arbetsmarknaden. Många har varit sjukskrivna och kommit in och blivit delägare i sociala företag. Det finns fantastiska berättelser om hur människor har kommit tillbaka i arbete tack vare det. Jag har läst svaret och hört i medier och förstår att regeringen avser att förändra . Svaret från ministern ger mig egentligen ännu fler frågor. Det står bland annat: ”Regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice.” På vilket sätt kan de sociala företagen få det svar som de skulle vilja ha? På vilket sätt måste de förändra sin verksamhet så att de kan fortsätta att leva, blomstra och ge fler anställda arbete? Det är några av de frågor som jag gärna skulle vilja att vi diskuterade i debatten. Om RUT-avdraget har gett mycket liten kostnad för det som överstiger , som jag såg i en rapport i går, kan omöjligen kostnaden för staten ha varit så stor. Det måste ha varit en liten kostnad för statskassan att man har haft gränsen . Jag tycker att man skulle vidareutveckla detta. och jag var på samma debatt hos Skoopi. Då fick jag med mig att man borde kunna vidareutveckla så att skulle gälla även ideella föreningar, så att fler kunde få arbete inom sociala företag. 34 (S): Jag hade egentligen inte tänkt hoppa in i debatten, men eftersom ändå poängterar detta med och den oro som fanns och som uttrycktes kan man väl konstatera att den oron till stor del bygger på att borgerliga politiker försöker beskriva det som att den rödgröna regeringen nu avskaffar – men riktigt så är det inte. Enligt den rapport som kom från TT i går var det som hade utnyttjat RUT-avdraget för . Det är en ganska välbeställd grupp. Det handlar naturligtvis om en politisk prioritering. Det kommer säkert regeringen via att berätta om. Man kan välja var man prioriterar att lägga pengar: på dem som har väldigt mycket pengar och ge dem extra avdrag eller inte – jag vet inte riktigt varför tycker att det är viktigt. Jag vill också poängtera en sak. Arbetsintegrerande sociala företag har funnits . Ett av de företag som var med på konferensen ligger i och startades . Det var innan den borgerliga regeringen tillträdde. Man kan konstatera att det finns arbetsintegrerande företag som har fungerat också under socialdemokratisk politik och fortsätter att fungera. Däremot tror jag att det är viktigt att ta till vara de erfarenheter som sociala företag visar upp och hur de jobbar med personer. Det handlar om att ge människor stöd för att kunna komma ut också i andra jobb, inte bara vara kvar. Många av de här personerna jobbar ju direkt på uppdrag av Arbetsförmedlingen och . Det tror jag är viktigt att kommer ihåg: En stor del av de pengar som man får in där kommer via det gemensamma. 35 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar den här interpellationen, även om jag inte riktigt delar frågeställningen – jag ska återkomma till det. Låt mig först klargöra en sak: Arbetsintegrerande sociala företag utgör en oerhört viktig aktör på arbetsmarknaden. Det är regeringens avsikt att föra en politik som gör att arbetsintegrerande företag kan växa och anställa fler och också gör att fler företag kan skapas. Det är vår ambition, och vi har för avsikt att föra en politik som ska leda dit. Det är viktigt. De förändringar som regeringen föreslår i RUT-avdraget påverkar i princip enbart de individer som har avdrag på . Det är oerhört få, precis som berättade. Viktigare är att fler skulle kunna köpa tjänster. De företag som levererar RUT-tjänster kommer i princip inte att påverkas av de förändringar som regeringen gör, utom just de företag som säljer läx-RUT. I övrigt är det inte någon märkbar påverkan på de företagen. Däremot blir det en påverkan på de individer som har haft råd att köpa väldigt mycket tjänster. Där sätter vi ett tak som är lägre än det tak som den gamla regeringen ville ha. De arbetsintegrerande sociala företagen är en viktig fråga. Det är också ett bra exempel på skiljelinjen i arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om personer som står långt från arbetsmarknaden, och det är dem som de arbetsintegrerande sociala företagen anställer. Många av de personerna står så långt från arbetsmarknaden att de statliga insatserna inte har lyckats. De arbetsintegrerande sociala företagen lyckas ofta där ingen annan lyckas. De tar sig an personer som står väldigt långt från arbetsmarknaden – med mycket gott resultat. Det är ett bra exempel på varför det är viktigt att rikta de arbetsmarknadspolitiska insatserna till de individer som står långt från arbetsmarknaden i stället för att smeta ut pengarna till alla personer som till exempel råkar vara unga, varav endast en bråkdel har svårigheter på arbetsmarknaden – det blir en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Regeringen kommer att återkomma även med andra förslag som stärker arbetsintegrerande sociala företags möjligheter att fortsätta att växa och anställa personer som står långt från arbetsmarknaden. De gör ett oerhört viktigt arbete, och vi skulle inte klara oss utan dem. Jag vill se att de kan ta på sig ett större ansvar och anställa fler. Jag bjöd in ett antal arbetsintegrerande sociala företag för att diskutera insatser där de ser sin roll när det gäller avskaffandet av fas 3, och jag fick många konstruktiva förslag som regeringen nu bereder. 36 (M): Det är glädjande att vi har en samsyn när det gäller att detta är en mycket viktig företeelse i samhället. Det är också intressant att se hur de sociala företagen har vuxit i antal. Det är ungefär 9 000 personer som antingen är delägare eller anställda i dessa företag. Det finns dessutom en stolthet över att jobba och äga ett företag som verkar på den öppna marknaden tillsammans med övriga företag. Man lägger anbud på upphandling till kommuner, och man bedriver en mängd olika verksamheter. Jag skulle därför väldigt gärna se att man kan vidareutveckla detta på något sätt. Det är som har använt RUT-avdrag . Med det som detta har kostat för staten skulle man kunna vidareutveckla . Inte minst skulle en rödgrön regering ha siktet på dem som står längst från arbetsmarknaden. Jag tror att det skulle bli en vinna-vinna-funktion om man kunde skruva och vidareutveckla detta i stället för att rulla tillbaka det och minska en mycket viktig reform som också har gjort att många svarta jobb har blivit vita. Sofisam, som är samverkan mellan myndigheter och SKL, har bland annat tagit fram en förenkla för uppstart och upphandling och för hur man ska förhålla sig för att finnas på en öppen marknad när man ska sälja varor och tjänster. Precis som sa är en del av tjänsterna arbetsträning, rehabilitering eller sysselsättning med Arbetsförmedlingen eller en kommun som kund. Visst kan det vara skattepengar som betalar tjänster som ett socialt företag ger. Det är väl inga problem utan alldeles utmärkt. Det är nämligen på så sätt som många inom sysselsättningsfasen, eller fas 3 som den kallas i folkmun, har kommit in i ett socialt företag. Det är tack vare att sociala företag har kunnat få betalt för att anordna sådana platser. Annars skulle inte de heller kunna göra det. Det har också lett till att många som har kommit in via sysselsättningsfasen sedan har blivit kvar i det sociala företaget och blivit till exempel delägare. 9 000 personer är alltså verksamma i dessa företag . Av dem är det fler än 3 000 som har fått en anställning. Övriga är i olika åtgärder. Själva affärsidén och det som man arbetar med är exempelvis hunddagis, trädgårdsarbete, bilrekonditionering, hotellverksamhet, park- och fastighetsskötsel, restaurang, catering och städning. Mycket av detta går in under och . Dessutom jobbar man med att lära sig administrera ett företag, vilket är mycket bra kunskap när man sedan kommer ut och kanske går vidare från sitt sociala företag till någonting annat. På den konferens som och jag deltog i framkom det en mycket stor oro för vad som ska hända framåt. Det är otroligt bra om regeringen kan sätta ned foten, så att alla dessa människor och företag slipper vara oroliga. Det är bara att leverera in det, så att vi får veta vad som gäller. Fas 3, eller sysselsättningsfasen som det formellt heter, är fortfarande det som ofta kommer upp. Vad kommer att hända för de människor som är inom sysselsättningsfasen just nu? Jag och många med mig skulle vara mycket tacksamma om vi kunde få svar på detta från arbetsmarknadsministern. 37 (S): Det råder samsyn mellan och mig om vikten av sociala arbetsintegrerande företag. Men när det gäller synen på att behålla RUT-avdrag är vi helt oeniga. Jag förstår faktiskt inte detta kramande och att man ska ge bidrag till dem som köper RUT-tjänster för . Det handlar om mycket pengar. Då kan säga att det inte är så mycket pengar. Varje förslösad krona är en stöld från folket. Det var partikamraten som sa det en gång. Detta handlar också om symbolvärdet och om man tycker att det är viktigt att finansiera dessa tjänster för dem som har råd att köpa dem. Jag vill poängtera att bara för att människor börjar köpa en tjänst vitt betyder det inte att de människor som redan köpte en tjänst svart har slutat med det. Det finns ingen sådan typ av forskning. Vi vet att det har funnits exempel på högt uppsatta politiker bland annat från – jag ska naturligtvis inte nämna namnen på dem – som köpte tjänsten svart även efter att RUT-avdraget infördes. 38 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först säga att fas 3 ska fasas ut. Det är 35 000 personer som befinner sig i fas 3. Därför är detta självklart inte gjort i en handvändning. Varje individ ska nämligen få möjlighet till arbete eller till utbildning som leder till arbete. Det är klart att det måste ske successivt. Men i den vårändringsbudget som regeringen nu har återkommit med, efter att den tidigare budgeten föll, finns det konkreta förslag om resurser för nya tjänster och för nya utbildningsmöjligheter för människor som befinner sig i fas 3. Jag vill gärna se att fler av dem också kan få anställningar inom sociala företag. skulle nästan kunna beskrivas som en modell för socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. De konkurrerar på en öppen marknad. Det är ingen subventionerad bransch. Det är företag som konkurrerar precis som alla andra och som säljer sina tjänster på en marknad. De säljer till exempel så kallade RUT-tjänster. Däremot är det många individer som finns inom de sociala företagen som har särskilda svårigheter på arbetsmarknaden och som därför har någon typ av subvention eller betalas med skattemedel. Det kan vara arbetsträning, rehabilitering, praktik, rustande insatser och subventionerad anställning. Forskningen visar, och vi socialdemokrater är övertygade om, att det är en god arbetsmarknadspolitik att rikta resurserna till de personer som behöver det och som står längre från arbetsmarknaden och som har särskilda svårigheter och att låta företag konkurrera på en öppen marknad. Jag kan lugna och eventuella arbetsintegrerande sociala företag som är oroliga för att det ska ske några radikala förändringar av RUT-avdraget. Så blir det inte, utan dessa företag kommer att kunna fortsätta sälja sina tjänster till alla som köper RUT-tjänster. 39 (M): Diskussionen om fas 3 är intressant. stod det i att Arbetsförmedlingen i ett pm hade skrivit att det bör finnas kvar en del som motsvarar fas 3. Det är möjligt att man kommer att döpa om det, vilket har hänt förr, men att det kommer att se likadant ut. Men vi, och framför allt de människor som detta berör, ser fram emot att regeringen återkommer med detta. När och jag debatterade med Skoopi – de arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation – på Sociala 2015, kom det fram ett tydligt förslag om att utveckla till att gälla även ideella föreningar. Jag tycker att det är mycket intressant att titta vidare på detta. Ideella föreningar har nämligen ofta lite pengar och är ofta mycket bra på att hjälpa människor som står långt från arbetsmarknaden till en vettig och bra sysselsättning, som en bro över till den ordinarie arbetsmarknaden. Man skulle även inom samordningsförbunden inom Finsam kunna vidareutveckla och hitta ännu tydligare broar över till sociala företag. Jag besökte med socialförsäkringsutskottet utanför . Där är man helt otroligt bra på att hjälpa till med att få igång sociala företag. Jag skulle gärna vilja se att folkhögskolorna hade detta som ytterligare ett av sina uppdrag. Jag hoppas verkligen att RUT-debatten fokuseras mer på tjänsterna än på den köper dem. Det är så som dessa företag kan leva vidare på ett ännu bättre sätt. 40 Arbetsmarknadsminister (S): vill diskutera skattesubventioner till fler områden, och det kan man självklart göra. Jag ska inte strypa en sådan diskussion, men jag vill i så fall hänvisa den till finansministern. Vi delar nog uppfattningen att sociala företag är viktiga och bör ha förutsättningar att växa. Jag välkomnar en bred samsyn i att vi ska underlätta för företagen att växa för att de ska kunna åta sig fler personer i rehabilitering, praktik och arbetsträning, men också fler anställda och fler delägare. På det sättet kan företagen växa totalt sett på arbetsmarknaden. Låt mig avsluta med att kommentera detta med fas 3. säger att det har hänt förr att man har döpt om fas 3. Ja, det har det. Den gamla regeringen döpte ju om fas 3 till sysselsättningsfasen, och det blev ingen skillnad. Jag kan försäkra om att vi ska fasa ut både fas 3 och sysselsättningsfasen för att människor i stället ska få arbete och utbildning. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:499 om stängning av kontor i 41 Statsrådet (S): har frågat hur jag och inom ramen för arbetet i kan gå vidare med att markera mot det tilltagande försämrade politiska klimatet i , inklusive stämplingen av det nordiska informationskontoret i som ”utländsk agent”. har även frågat om hur jag och inom ramen för det breda nordiska samarbetet fortsatt kan ha kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att verksamheten på i Nordvästryssland ska avvecklas . Beslutet rör verksamhet från kontoren i och samt de mindre informationscentrum i , och . kan se tillbaka närvaro i . Kontoret har i väsentlig grad bidragit till att bygga upp kontakter mellan administrationerna och näringslivet i de nordiska länderna och nordvästra samt varit kontakt för och stöttat det ryska civilsamhället, inte minst inom kultur- och utbildningsområdet. Det är min bestämda uppfattning att det tjugoåriga samarbetet mellan och Nordvästryssland varit till ömsesidig nytta för båda parter. Det har varit bra för , bra för och bra för regionen. utgångspunkt är därför att fortsatt ska verka i nordvästra . Men det var och är oacceptabelt för de nordiska ländernas regeringar att fortsätta verksamheten under statusen ”utländsk agent”. Det ligger i och i övriga intresse att stärka förutsättningarna för att ska kunna gå mot ett mer demokratiskt och öppet samhälle. Den politiska utvecklingen i visar på ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. De nordiska samarbetsministrarna eftersträvar nu att fortsätta kontakterna och utbytena med oberoende krafter inom det ryska civilsamhället under nya former. En nytillsatt arbetsgrupp ska därför gå igenom Nordiska ministerrådets verksamhet för att se vilka projekt som eventuellt kan drivas vidare genom andra kanaler. Samarbetet mellan de nordiska länderna och ryska aktörer kan även ske inom Östersjöstaternas råd, , och Nordliga Dimension, ND. I sammanhanget vill jag också nämna det Östersjösamarbete som Svenska institutets, SI, östersjöenhet hanterar från svensk sida. Svenska organisationer kan söka stöd från SI för att genomföra projekt tillsammans med aktörer från andra , inklusive . Det gäller universitet och högskolor, kommuner, regioner, regionförbund och landsting, näringslivets branschorganisationer, enskilda organisationer och ideella föreningar. Också inom finns ett institutionaliserat samarbete som pågår mellan regionens länder. Det finns flera exempel på samarbeten på regional nivå mellan och som bland annat har resulterat i näringslivsutveckling, akademiskt och kulturellt samarbete, även erfarenhetsutbyten inom sociala frågor samt ungdomsutbyten. 42 HANS (M): Att finner sig föranlåtet att stänga informationskontoret i och dessutom kontoren på en del andra ryska orter, som inrättades , säger rätt mycket om den utveckling som vi har sett under . I mitten och slutet av 90-talet präglades samverkan runt av förhoppningar om att vi skulle kunna hitta en ordning för utbyte, dialog, handel och relationer. Den typen av förhoppningar kom också att prägla mycket av nordisk Rysslandspolitik . Sedan kom attacken och kriget mot , och därefter blev det en gradvis försämring i takt med en upprustning från rysk sida. Till detta kommer putinismens starka grepp i . stämplas olika former av civilt samhälle, välgörenhets- och stödorganisationer, NGO:s inklusive Nordiska ministerrådets kontor som ”utländska agenter”. Vi kan tycka att uttrycket utländska agenter låter illa på svenska, och det gör det. Men tro mig, det låter än mer illa på ryska och för dem som har varit med om bakgrunden till hur det har använts historiskt i . Därför tycker jag att det är klokt av att på det här sättet göra en markering. Vi har nog en lång serie av olika markeringar framför oss. Då är det naturligtvis bra – precis som ministern pekar på – att man från ministerrådet ska utreda hur man kan gå vidare och vilka kanaler som man kan använda för att hitta utbyten med oberoende krafter i det ryska civila samhället. Min första fråga till ministern är: Finns det den typen av oberoende krafter? Många av organisationerna som representerar de officiella organen , oavsett om de verkar på regional eller nationell nivå, tenderar att företräda det putinistiska . Hur kan vi verkligen genuint nå de allt färre oberoende röster som alltmer behöver de omkringliggande samhällenas stöd och hjälp? Det är en viktig utmaning som delas av regeringssidan i form av , av den parlamentariska sidan i form av de nationella parlamenten och även i det samarbete som vi har inom ramen för . Sedan skulle det vara intressant att höra vad ministern har för funderingar om hur vi ska hitta ett utbyte med . Vi vill finna de oberoende och civila krafterna; det är vi överens om. Så min andra fråga är: Hur hanterar vi den här typen av officiella delegationer och det utbyte som sker? Jag kan nämna att vi från försöker att pröva den ordningen att vi tar emot delegationer som vi inser vad de kan representera. Men vi gör det på vår sida eftersom vi då kan kontrollera agendan och miljön. I möjligaste mån försöker vi att undvika att vara på den ryska sidan för att inte bli verktyg eller lekbollar i händerna på propagandisterna. Jag har en tredje fråga till ministern, som företräder . En av de stora utmaningarna som vi ser i är ju propagandan, historieförfalskningen och informationsstridsföringen. Min enkla undran är om det finns någon tanke på att växla ut informationskontoret och närvaron i mot andra informationsinsatser mot , inte minst mot det ryska civila samhället, som kan motarbeta de rätt aggressiva, ilskna och fientliga propaganda- och informationsattacker som vi ser. De är inte bara riktade mot våra nordiska länder utan kanske än mer mot våra baltiska vänner i de tre republikerna. 43 Statsrådet (S): Det är viktiga frågor som tar upp. Vi är eniga om att det är mycket angeläget att hitta former för ett fortsatt samarbete där vi kan möta andra, oberoende krafter i och förmedla kunskap och erfarenheter från de nordiska demokratierna. Vi vet att det arbete som vi bedrivit har varit efterfrågat och uppskattat. Vi vet att många tusen har deltagit i projekt med utbildningsinsatser för unga företagare och för arbetslösa ungdomar samt i andra projekt som vi bedrivit i . Sammantaget har vi haft ett sextiotal projekt, och vi är angelägna om att hitta former för att kunna fortsätta med 15–20 av dem. Det bygger på att våra partner är angelägna om fortsatta relationer och om att samarbeta. Graden av det fortsatta oberoendet är svår för oss att bedöma. Vi kan inte heller vara säkra på hur våra partner kommer att behandlas, var gränserna för samverkan med oss går, oavsett i vilka former vi bedriver samverkan. Men vi är bestämda på att vi ska fortsätta för att hitta formerna. Det är arbetsgruppens uppdrag att identifiera formerna för det fortsatta samarbetet. Vi har inte för avsikt att spela med i något spel där vi blir verktyg för intressen som vi inte företräder. Tvärtom är det våra egna värderingar som står i förgrunden. Det är våra värderingar om mänskliga rättigheter och demokrati som vägleder oss. Samtliga nordiska länder har konsulat i . har kontor i de baltiska länderna och bedriver viss verksamhet också gentemot den ryska befolkningen. Vi har naturligtvis möjlighet att bedriva verksamhet från huvudstäderna i samarbete med civilsamhället i våra egna länder. Vi vet att det går att fortsätta med vissa projekt eftersom de redan nu administreras från exempelvis ministerrådet i . Det gäller bland annat ett journalistprojekt.