prot · H20983 · 2015-04-09 00:00:00 — Då går det inte att som den förra regeringen tro att om vi bara sänker skatten, som man gjorde med 140 miljarder, så blir det ett himmelrike. Det fungerade inte. Vi måste anstränga oss tillsammans. Vi ska ta gemensamt ansvar, och därför ska vi se till att vi har skatteintäkter, ja. De ska användas för jobben, för skolan, för miljön. 43 (KD): Vi har i en föräldraförsäkring som är unik och mycket omtyckt. Den ger möjlighet för nyblivna föräldrar att vara en aktiv del av barnens liv och åren. När jag lyssnade på statsrådet i blev jag orolig. På frågan om föräldraförsäkringen är för lång svarade hon att det bör man verkligen resonera om. Före valet antydde Socialdemokraterna inte på något sätt för föräldrar att föräldraförsäkringen är för lång. Min fråga till statsministern är: Kommer regeringen att arbeta för att förkorta föräldraförsäkringen, eller begränsa flexibiliteten i hur den kan tas ut i syfte att göra den kortare? 44 Statsminister (S): Jag kan lugna med att föräldraförsäkringen inte ska bli kortare. Men den ska bli mer jämställd. Vi vet alla att de problem vi har på arbetsmarknaden med skillnader i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män, skillnader i lön, skillnader i utvecklingsmöjligheter till ganska stor del beror på det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Kvinnor tar ut och män . Det innebär att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor kommer att vara borta mer än män, och därför blir det den skillnad vi ser i villkoren. Det är inte acceptabelt. Vi har en alldeles utomordentligt fin reform i där barn och föräldrar ges möjlighet att vara tillsammans den . Men om vi ser att den reformen bidrar till ett ojämställt arbetsliv måste vi göra någonting åt det. Därför har vi för avsikt att göra precis det och därmed också knyta till vardera föräldern. Då kan vi ta ett kliv mot jämställt uttag för att få ett mer jämställt arbetsliv. Den vägen är oerhört viktig att påbörja. 45 (KD): Det var just den argumentationen använde när hon sa att man bör titta på möjligheten att sträcka på föräldraledigheten eftersom det påverkar arbetslivet. Påverkan på barnen fanns inte med i resonemanget över huvud taget. har vi kanske inte så bra historik från statsministern vad gäller att hålla vallöften, men jag vill ändå fråga: Är det ett löfte till alla barnfamiljer att Socialdemokraterna inte på något sätt tänker röra den flexibilitet som finns? använder de flesta föräldrar flexibiliteten så att de kan vara hemma längre än de 13 månader det skulle innebära om man blev tvungen att ta ut alla dagarna rakt av. Är det statsministerns löfte att man kommer att kunna göra det, även om det, enligt er retorik, innebär att jämställdheten påverkas? 46 Statsminister (S): Eftersom det ska påbörjas en diskussion om en förändring av föräldraförsäkringen måste den diskussionen ske innan vi säger exakt hur allting ska vara. Det är viktigt att säga – det har vi sagt – att vi självfallet inte tänker försämra föräldraförsäkringen med att den ska kortas. Vi måste dock se till att det blir ett mer jämställt uttag. Vi måste se helheten i jämställdhetsfrågan. Det gäller föräldraförsäkringen, att vi har en utbyggd barnomsorg och att det fungerar i arbetslivet som det ska fungera. Dessutom handlar det om att kvinnor ska få mer utrymme, kunna ta för sig i samhällslivet och få maktpositioner. Här är föräldraförsäkringen viktig, ja. Vi kommer att vilja ha en diskussion om föräldraförsäkringen, för vi vill ha en bred överenskommelse om den. Den är mycket viktig och måste hålla. Vi bedömer att det finns ett intresse av att öka jämställdheten i föräldraförsäkringen, och då är det vårt uppdrag att göra det. Bristen på utbildade lärare 47 (S): Min fråga till statsministern handlar om skolan. Jag är naturligtvis mycket nöjd med att regeringen ser skolan och utbildningsväsendet som en viktig och prioriterad fråga. Jag förstår att det kommer att ta tid att dels rätta till misstag som den förra regeringen gjorde, dels täcka de stora behov som finns i skolan. träder reformen om att alla lärare ska ha lärarlegitimation i kraft. Ett exempel som jag fått mig till livs är från . Även om man skulle anställa alla lärare som utexamineras där räcker lärarna ändå inte till. Behovet är större än så. är i det fallet inte unikt i . har regeringen aviserat en satsning på universitets- och högskoleplatser. Min fråga blir: Kan och vill regeringen säkerställa att det kommer ut fler utexaminerade lärare från våra universitet och högskolor framöver? 48 Statsminister (S): Det är en viktig del i den totala skolsatsningen. Vi måste se till att det finns både skolor och lärare. Vi vill se till att lärare och elever dessutom får mer tid med varandra, och därför behövs fler lärare i skolan. Men det behövs också mer övrig personal för att underlätta för lärarna att uppnå de magiska ögonblicken mellan lärare och elever. Vi kommer att utöka antalet platser på lärarutbildningen, ja. Vi ska dessutom höja kvaliteten på lärarutbildningen och framför allt få till mer lärarledd tid också på . Vi tycker att är det någonstans man ska börja med mer lärarledd tid är det just på lärarutbildningen. Men det behövs mer ändå. Vi har också yrkesgrupper som med pedagogisk utbildning skulle kunna göra insatser som lärare. De som har kunskaper i sitt ämne – ingenjörer exempelvis – skulle kunna göra en fin insats om de fick pedagogisk utbildning. Där har vi en tillströmning till. Sedan har vi ett tredje ben, och det är att se till att lärare stannar på sitt jobb. Vi har många som inte vill jobba kvar. Vi måste se till att de stannar. Vi ska höja läraryrkets status. 49 (MP): Statsministern var i regeringsförklaringen mycket tydlig med att antiziganism, antisemitism, islamofobi och afrofobi inte ska ha en plats i vårt samhälle. Det är en viktig regeringsståndpunkt, och inte minst arbetet mot antiziganism och med romsk inkludering behöver prioriteras. I går firades romernas internationella dag. Tyvärr blir vi ständigt påminda om att det finns starka antiziganistiska strömningar runt om i , även i . Romer förvägras grundläggande mänskliga rättigheter, registreras, diskrimineras och utsätts för våld. Antiziganistiska idéer gör att fattigdom och arbetslöshet drabbar den romska gruppen hårdare än andra. Därför skulle jag vilja fråga statsministern hur regeringen arbetar mot antiziganism och för romsk inkludering. 50 Statsminister (S): Det här sätter strålkastarljuset på en mycket viktig värderingsfråga i . ska vara ett land där alla har samma människovärde, och det ska synas i samhället. Alla ska kunna känna den tryggheten och friheten, som innebär att man kan leva ett bra liv. Men så är det inte , dessvärre. Det är lika bra att vi erkänner det. Det är lika bra att vi säger att vi tyvärr har behandlat människor med romskt ursprung i vårt land på ett sätt som inte tillhör den ljusa delen av vår historia – tvärtom. Den förra regeringen påbörjade en strategi som vi gärna vill fullfölja. Den innebär bland annat att åtminstone 2032 – det borde vara tidigare; det borde vara , men så är det inte – ska alla med romskt ursprung som fyller känna att de har precis samma villkor som alla andra. Det vill vi fullfölja, och vi tillför mer pengar för att det ska vara möjligt. Det tänker vi hålla fast vid – ska vara ett land där alla har samma människovärde. 51 (M): Jag har med mig en ung man som heter . Han kommer från i kommun. Han vill ställa följande fråga till statsministern. lämnar EU-migranter sina hemländer i hopp om ett bättre liv någon annanstans och att få ge sina barn en bättre framtid. De har ingenting i sina hemländer. En del av de EU-migranter som lämnar sina hemländer kommer till . Här har många av dem inte mat för dagen. Många har inte tak över huvudet för natten. Många har barn som inte har möjlighet att gå i skolan och utbilda sig, vilket skapar onda cirklar. Föräldrarna hamnar ute på gatan för att försöka samla ihop lite pengar till mat. Då utsätts många av dem för trakasserier och våld trots att de inte har gjort något fel. Därför undrar jag vad ni ska göra för EU-migranterna för att ge dem ett bättre liv. Det är en värmande fråga som jag hoppas att statsministern har svar på. 52 Statsminister (S): De som migrerar inom EU måste på plats få den hjälp de är berättigade till. Vi vet dock att många, som vi har varit inne på tidigare, kommer från . Jag tror att många av dem faktiskt vill bo i sitt eget land. Därför har den här regeringen liksom den förra haft kontakt med den rumänska regeringen och med EU för att se vad det går att göra mer för att de ska få en rimlig chans i sitt hemland, där de helst av allt vill bo. Precis som för alla andra människor är det några basala saker som måste till. Det är bostad, det är utbildning och det är arbete för vuxna människor. Det gäller att se till alla får den möjligheten i sitt eget land. Om man åker till ett annat EU-land ska man självfallet få den hjälp man behöver där. Då hjälper det inte, som andra – inte frågeställaren men andra – tycker, att införa något slags förbud mot fattigdom. 53 (M): Chefen för en av de allra största statliga verksamheterna, , har gått i pension. Verket har sammanlagt i beslutad ram för åtgärder som påverkar förutsättningarna för jobb, näringsliv och en positiv miljö- och klimatutveckling. I medierna kunde vi se att arbetet med att rekrytera en ny chef hade startat. Men ännu ser vi inget resultat. I ett uttalande på regeringens hemsida säger infrastrukturminister : ”Posten som generaldirektör för är central för regeringen och för transportsektorn.” Därför vill jag fråga statsministern: När får en ny ordinarie chef? 54 Statsminister (S): Jag kan inte ange vare sig datum eller klockslag, men processen pågår självfallet. Det finns en ledning för . Det är inte så att verket är ledningslöst. Det finns en tillförordnad funktion, en person som kan verksamheten och har varit där . Processen med rekrytering pågår. Jag kan inte ge något besked om när tjänsten tillsätts, men det finns ingen anledning att dra ut på processen. Den sköts så skyndsamt som möjligt. 55 (S): träffade jag i . Vi talade om de utmaningar som de ser för sina yrkesgrupper. De beskriver en verklighet där det råder och kommer att råda brist på undersköterskor och barnskötare. Det är två för samhället väldigt viktiga och nödvändiga yrkesgrupper. På mindre orter har vård- och omsorgsprogrammet försvunnit helt. Därmed har också den naturliga personalförsörjningen upphört. Det är oroväckande att allt fler anser att det är för tungt och för svårt att jobba inom dessa yrken. Det är inte attraktivt för unga att söka sig till de här utbildningarna. Min fråga till statsministern är därför: Hur kan vi belysa vikten av dessa yrken och göra dem mer attraktiva, och kan SKL ha en betydande roll i det arbetet? 56 Statsminister (S): Vi vet att ungdomar som tillfrågas om de kan tänka sig att jobba i välfärdssektorn svarar att de gör det. En del har aldrig varit i välfärdssektorn. Jag träffade en ung kvinna i som aldrig hade kunnat tänka sig att jobba i välfärdssektorn, men hade hon fått en möjlighet. Hon sa till mig: Ja, det här vill jag göra. tänker jag studera och få den utbildning som gör att jag kan få en karriär inom välfärdssektorn. Jag tror att flera tänker så. Men det är oerhört viktigt att visa att vi som offentlig arbetsgivare bryr oss om de anställda. Det innebär inte att man kan ge allt till alla. Men vi ska vara noga med att arbetsgivarrollen innebär ett ansvar för människor. Människor ska kunna känna att de har en bra arbetsmiljö och goda möjligheter att påverka sin situation. Det gäller inte minst det som vi nu kommer att göra inom SKL: säga till alla att de kommer att erbjudas heltid – inte deltid utan heltid. Det kommer våra företrädare att erbjuda. Svenska militära insatser i konfliktområden 57 HANS (M): I en av morgontidningarna kunde man läsa att har för avsikt att skicka väpnad trupp till de kurdiska delarna av , till peshmerga, för att hjälpa till att utbilda mot mördarbanden i form av Isil eller Daesh. Man kan fundera på vilket prejudikat det skapar, men vi kommer att ha en riksdagshantering av detta. Vi har väpnad trupp i . Vi här i norra ser med oro på vad som händer i . tror jag att det är viktigt att vi anlägger sydeuropéernas perspektiv och ser med oro på vad som händer i med sönderfall i och terrorceller i form av Isil eller Daesh som biter sig fast i södra . Detta innebär att vi står inför ett antal internationella insatser nu och . Utan att föregå den ekonomiska diskussion som förs inom de försvarssamtal som pågår ändå ställa frågan till statsministern om det inte är viktigt att vi har kvar pengar nu och framgent för att också kunna bedriva internationella insatser med svensk väpnad trupp i olika former av konfliktområden. 58 Statsminister (S): Eftersom är mer bekant än jag är med de samtal som pågår exakt nu om försvarsanslagen utgår jag från att det går att finna en samsyn på detta. Regeringen har ingen annan ambition än att vi ska ha resurser så att vi kan vara en del av internationella insatsstyrkor. När det gäller gör vi det med stolthet. Den proposition som är beslutad och som ska skickas till , vad gäller kampen mot IS, som själv tar upp, är oerhört viktig. Vi kommer att och ska vara en del i de olika internationella insatser som görs. Den säkerhet som vi är med och befrämjar där ute bidrar självfallet till vår egen säkerhet. Det här är viktiga insatser. Svaret är: Regeringen har inga andra ambitioner än att det ska finnas resurser för att vi ska kunna bidra till och vara en del i internationella fredsinsatser. 59 (C): Vi har i en sjukvård i världsklass. Ändå finns det stora utmaningar. När den nya regeringen tillträdde utmålade man att den stora utmaningen för svensk sjukvård var att det fanns privata entreprenörer som bedrev välfärd och inte minst sjukvård. För den sakens skull har man nu tillsatt en utredning som ska se hur man kan få bort privata alternativ ur sjukvården. Detta har lagt en våt filt över utvecklingen inom hela det här området, och det har inte minst skapat en stark oro hos många av de patienter som har valt privata utförare. Det kanske mest flagranta var att regeringen gick i spetsen för att avskaffa det fria vårdvalet. Timmarna innan kammaren fattade beslut som innebar att över huvud taget inte ville att regeringen skulle återkomma med förslag om att avskaffa det fria vårdvalet i primärvården beslutade regeringen att man skulle ge ett sådant utredningsuppdrag. Min fråga till statsministern är: Borde man inte nu ge ett tilläggsdirektiv till den här utredningen som handlar om att inte lägga fram ytterligare förslag om att försämra den svenska primärvården? 60 Statsminister (S): Det ingår inte i något direktiv att man ska arbeta med att få bort detta, som nu säger. Det finns inget sådant direktiv. Vad vi däremot måste göra är att se till att få ordning och reda i hela den offentliga sektorn, så att de skattepengar som vi använder till gemensam välfärd faktiskt går till gemensam välfärd: vården, skolan och omsorgen. Vi har en del exempel på att det inte fungerar så. De seriösa utövarna i vården, omsorgen och skolan har ingenting över huvud taget att vara oroliga för. Men de som använder skattepengar till att berika sig själva eller som skickar pengar till något skattekonto, oavsett om det är i eller utomlands, har en del att vara oroliga för. Vi måste tala om för de svenska skattebetalarna att de pengar som de skickar in för vården, skolan och omsorgen är avsedda just för det och att de kommer att användas just för det. Det är för mig lite svårt att förstå varför borgerligheten är så rädd för att skapa ordning. Vad är det som är så kontroversiellt med att skapa ordning och reda i den offentliga sektorn? Statliga arbetstillfällen i landsorten 61 (M): har annonserat att man tänker lägga ned lokala skattekontor ute i landet. På många håll är man nu orolig. På många områden har man specialiserat sig. I arbetar man med registervård. I har man byggt upp specialkompetens med människor som arbetar internationellt. Statsrådet har vid upprepade tillfällen sagt sig arbeta för att behålla eller till och med utöka antalet statliga jobb ute i landet. Därför undrar jag hur statsministern ser på konsekvenserna av att flera orter ute i landet mister jobbtillfällen när och andra statliga myndigheter lägger ned kontor. 62 Statsminister (S): Det är en fråga som det är högst berättigat att ställa. Vi måste ha och ska ha en sådan utveckling att hela landet kan fara väl och leva och utvecklas. Det innebär jobb i hela landet. Därför är vår utgångspunkt att statliga myndigheter självfallet ska finnas på olika sätt runt om i hela landet. Kan man inte ha hela verksamheten kan man fundera på om man kan ha delar. Men det är myndigheternas ledningar som måste ta ansvar för organiseringen av verksamheten. Regeringen kan inte vara där och styra och säga: ska ni flytta det kontoret dit eller inte göra det. Det finns nämligen ett tryck på de här myndigheterna som handlar om att de ska utveckla verksamheten och göra den så effektiv och så servicevänlig som möjligt. I fråga om den mixen är det de statliga myndigheternas uppgift att se till att de kan klara både och. Frågan är befogad. Vi har ju under upplevt att landsbygden har utarmats på jobb. Jag ser det själv där jag kommer ifrån, och det gör ont. Uppdraget ligger kvar. Statliga myndigheter måste ha den uppgiften också. 63 (S): Jag har en fråga om bostadsbristen till statsministern. Det är allmänt känt att det i princip råder bostadsbrist i hela landet. Det är ett problem för många medborgare men också för tillväxten. Jag vill höra statsministerns syn på detta. Jag skulle också vilja höra statsministerns syn på den exceptionella situation som råder här i med en extrem brist på hyresrätter, mycket beroende på den politik som har förts . Jag har bett att titta på bostadsmarknaden i våra storstadsregioner: , och . Situationen i är unik, där vi har en minskning av hyresrätterna som bostadsrätterna har ökat . Vi ser konsekvenserna här . Vi har en kö på uppemot 500 000 människor. Därför undrar jag vad statsministern vill göra åt situationen på bostadsmarknaden i allmänhet men också åt den exceptionella situationen i . 64 Statsminister (S): Det är nog helt rätt som säger, att det är en akut och väldigt allvarlig situation här i . Det har påtalats under en rad av år, inte minst av . Här går vi miste om miljarder kronor i tillväxt på grund av bostadsbrist. Ekvationen är inte svårare än att det är för få bostäder i förhållande till antalet invånare. Då måste man få upp byggtakten. Det är därför vi nu gör den här satsningen, som vi har redovisat, i vårändringsbudgeten. Det handlar om ett investeringsstöd för att få upp byggtakten. Det fanns nämligen ett sådant investeringsstöd. Det togs bort av den förra regeringen. har vi en lägre byggnadstakt. Vi måste få upp antalet bostäder totalt. Vi måste få upp antalet hyresbostäder, hyreslägenheter. Det är inte minst det som ungdomar efterfrågar. Vi måste få upp antalet studentlägenheter, så att ungdomar som flyttar till den ort där de ska studera har någonstans att bo och inte, som det är , behöver bo i tält den första terminen. 65 TREDJE VICE TALMANNEN: Det var dagens sista fråga. Jag vill tacka statsministern och deltagande ledamöter. § 8 (forts. från § 6) Vuxenutbildning (forts. UbU12) 66 i (C) replik: lyfte fram behovet av vuxenutbildning, och där delar vi verkligen synen på utmaningen. Det som jag känner blir lite synd är att man i politiken ofta har bilden att man ska tydliggöra skillnader. Just nu pratar vi om antalet skillnader på den extrasatsning som hade blivit, beroende på vilken budget som hade gått igenom. Men det är också så, och det är ju allmänt känt, att Socialdemokraterna och den så kallade samarbetsregeringen vill höja skatterna på ungas arbete och därmed göra det svårare för unga människor att få sitt första jobb. har lyft fram problemet med för höga ingångslöner och vilken bromskloss det är för unga människor när det gäller att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför rimmar det lite illa för mig när man beskriver bristen på utbildningsplatser och så vidare och gör det svårare att anställa unga människor. Socialdemokraterna och talar om behovet av ett kunskapslyft. Men det är kommunernas ansvar att bedriva vuxenutbildning i varje enskild kommun eller tillsammans med andra. På det sättet kan man säga att det sker ett kunskapslyft , runt om i . är inte detta en finanspolitisk diskussion, så jag kan väl inte ställa frågan om varför Socialdemokraterna är så angelägna om att höja skatten just på ungas arbete. Men vad är det som gör att Socialdemokraterna fastnar i ett kvantitetstänkande kopplat till antalet platser när regeringsutredare pekar på behovet av hängrännor och att använda resurserna mycket mer effektivt än man gör ? På vilket sätt avser Socialdemokraterna att använda resurserna som går till utbildning över hela fältet på ett mer resurseffektivt sätt ? 67 (S) replik: Anledningen till att jag tog upp frågan om skillnader och budgetbeslutet var att i sin reservation just tar upp att de önskar en utbyggnad av antalet högskoleplatser. Jag förstår att politik är att prioritera och att välja väg. I er reservation tog ni dock upp just den frågan. Jag antydde också att har varit ute och pratat om behovet av utökade platser, som de gjorde ett helt annat ställningstagande. Jag tycker att det är märkligt. Jag tycker inte att det är märkligt att man gör olika politiska prioriteringar, men jag tycker att det är märkligt att man efter att ha fattat ett beslut har en annan uppfattning. Det var mer det som gjorde att jag lät lite skarp. Vi gör också en prioritering i vårt budgetförslag. Utan att gå in i en finanspolitisk eller arbetsmarknadspolitisk diskussion är det så att vi tar resurser från en åtgärd som flera bedömare anser vara en väldigt verkningslös metod för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och flyttar resurser till andra insatser, bland annat stora utbildningssatsningar. Det är en politisk prioritering som vi gör, och den står vi för. För att svara på andra fråga tror jag att vi behöver prata både kvantitet och kvalitet. Situationen för med ett väldigt högt söktryck talar för behovet av ett ökat antal platser. Av de utbildningar av hög kvalitet som ansöker om att få komma till stånd är det ju bara 24–som beviljas. Det tyder på att det finns ett bekymmer. Men vi behöver även diskutera kvalitet. 68 i (C) replik: När det gäller yrkeshögskoleplatserna är det också känt att har drivit dessa frågor och gärna skulle se att vi hade resurser för att kunna öka antalet platser. I den situation vi är i nu ser vi dock inte att man kan ta från ungas jobb för att satsa på fler yrkeshögskoleplatser. Precis som säger är det inte så stor andel av ansökningarna som beviljas. till hela ansökningsstocken brukar man säga att man skulle vilja ge av dem tillstånd att öka, men man kan bara bevilja . Det är alltså inte av som man skulle vilja öka, om du förstår hur jag menar, utan det är av . Blev det klart? När det handlar om hur man använder resurser till utbildning nämnde i sitt anförande att man såg det som olyckligt att det satsas när det finns stora behov. Jag är fullt medveten om att det kan upplevas som en ryckighet ute i kommunerna när det plötsligt kommer resurser som sedan tas tillbaka för andra satsningar när det inte är samma behov av utbildning på arbetsmarknaden. Det låter oerhört lovande om Socialdemokraterna plötsligt har fått loss pengar som kan ligga kvar i all evig tid för att satsas på ytterligare delar när det gäller den kommunala vuxenutbildningen. För är yrkeshögskoleplatserna oerhört viktiga. Jag uppskattar att Socialdemokraterna också vill diskutera kvalitet och inte bara kvantitet eftersom, precis som sa tidigare i sitt anförande, det faktiskt är så att kommunerna ibland har använt ökade resurser från staten till vuxenutbildning och i stället dragit ned de egna resurserna på motsvarande sätt. Det är oerhört olyckligt.