prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Det kan verka märkligt att utrikesutskottet ägnar så mycket tid till om bistånd genom internationella organisationer och ett betänkande där vi är eniga. Skälet till att jag och vi i utskottet tycker att det är viktigt att ägna uppmärksamhet åt denna rapport är att det har funnits många diskussioner om hur det har gått till. har granskat, och vi är glada för den granskningen. är bland annat kammarens organ. Vi ledamöter har behov av att kunna ha någon som granskar så att vi kan få ett underlag för vår granskning av hur regeringen hanterar sina fögderier. Därför är det bra med den här rapporten. Den är klargörande. Det är också värdefullt att vi här har fått en i stort sett jakande bild från regeringen när det gäller de förslag som finns i rapporten från . Inte minst är frågan om de multilaterala organisationernas återrapportering någonting som vi har att jobba med. Vårt uppdrag är att granska regeringen. Men det är också viktigt att vi i det arbetet kan granska de multilaterala organisationerna via regeringens arbete. Det är en utmaning i sig. Vi jobbade för att tydliggöra de policyer som skulle gälla. Vi fick en del kritik under resans gång när vi ansåg att det fanns skäl att dra ned en del resurser därför att man inte levde upp till de krav som vi ställde när vi mer aktivt började att arbeta som styrelseledamöter i de olika multilaterala organisationerna. Men det har fått effekt. Det är en viktig del i det arbete som vi behöver få en återrapportering om till så att vi kan pröva och granska. Eftersom vi är eniga rakt över finns det kanske inte skäl att upprepa det som sagts, men jag gör det ändå. Kärnstödet till de multilaterala organisationerna är oerhört viktigt. är nästan ett undantag i sammanhanget. Det skapar förutsättningar för en mer effektiv planering och en större långsiktighet. Det är en förutsättning att inte bli jagad av olika uppdragsgivare med olika projektbeskrivningar som ska styra ibland hit och ibland dit. Därför är kärnstödet viktigt. Det är också viktigt att vi säkrar att vi får en bra uppföljning. Det är ambitionen i det här fallet. om bistånd genom internationella organisationer Det är en utmaning för varje regering att hantera stöd inom ramen för . är inte i sig uppbyggt för att vara en resurs som kan göra det som myndigheterna normalt sköter, nämligen utbetalningar, uppföljningar, krav, dialog och så vidare. Det finns sådant som finns i till exempel Sida, som varit föremål för rätt mycket diskussioner. Det är viktigt att vi ser att UD i sin organisation och struktur inte har den myndighetens storlek att det blir helt enkelt att lösa de frågorna. Men ambitionerna har funnits. Det har gjorts förbättringar. Som påpekade började det arbetet redan under den tidigare regeringen. Det är viktigt att det arbetet fortsätter. Om UD fortsatt ska sköta de stora utbetalningarna och vi ska ställa samma krav här som när det gäller övrigt bistånd måste man rigga organisationen så att det kan fullföljas. Annars kommer debatten att återkomma oavsett regering, och kritiken kommer att finnas när det gäller möjligheten att följa upp och att ställa krav utifrån en uppföljning på de multilaterala organisationer som vi har alla skäl att granska men också bistå i arbetet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 107 (L): Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Så sa en känd socialminister, , . Det citatet stämmer väldigt väl också när det gäller internationella biståndsinsatser. ska ha en generös tillika värderingsstyrd biståndspolitik. till vår befolkningsmängd ger vi allra mest i världen. Vi är ett av tre länder som uppnår FN:s mål att av världens rikare länders bni ska gå till just bistånd. För det har vi anledning att vara stolta. Men vi har också anledning att vara noggranna. Det går därför inte att nog understryka hur viktig insynen i det svenska biståndet är. Det är nödvändigt för att vi ska kunna veta hur våra biståndspengar bäst gör nytta. Det behövs för att hålla korruptionen borta och upprätthålla förtroendet för biståndet. Ett bra bistånd kommer inte av blåögd god vilja. Det måste också ge verkliga resultat. Vi behöver en ansvarsfull inställning i allt biståndsarbete. Därför måste agera mot missförhållanden, arbeta med resultatrapportering och fortsätta kampen mot korruption i både biståndsorganisationer och mottagarländer. visar att det är viktigt att mer information om stödet ges vad gäller multilaterala organisationer. Det gäller inte minst för oss i utrikesutskott som ska granska. Jag tycker inte att det finns något som pekar på att transparens kommer att bli mindre viktigt framöver, så det arbetet måste fortsätta med full intensitet. om bistånd genom internationella organisationer När nu en stor del av det svenska biståndet avräknas i flyktingmottagandet blir det än mer viktigt att de pengar som faktiskt lämnar landet används på det sätt som är allra mest effektivt. Inte någon skattekrona ska förslösas. Det gäller både för världens behövande och för det svenska folket när det handlar om biståndet. Vi kommer här i att ha en mer ingående debatt om det internationella biståndet . Jag vill betona att vi liberaler kommer att stå fast vid vår historiska övertygelse om internationell solidaritet med fokus på just demokrati. När demokrati inte är ett tydligt utvecklingsmål enligt och när demokratin i världen har avstannat och till och med gått tillbaka behövs större – inte mindre – demokratisatsningar i biståndet. Läxan är att aldrig ta friheten för given och inse att det aldrig blir demokrati utan demokrater på plats. Vi liberaler lägger tyngdpunkten på demokrati och mänskliga rättigheter. Till denna och flera andra viktiga biståndsfrågor kommer vi att återkomma i debatten om internationellt bistånd . 108 (KD): debatterar vi om bistånd genom internationella organisationer. Det är en viktig granskning som vi välkomnar och vars resultat kräver ansvarstagande och åtgärder. Syftet med granskningen har varit att undersöka om regeringen genom stödet till multilaterala organisationer har skapat förutsättningar för ett effektivt och resultatinriktat svenskt bistånd där våra medborgares skattemedel används så effektivt som möjligt och där insatserna är de allra bästa för de människor som är i behov av vårt stöd. Svaret är dessvärre att vi inte riktigt vet. slutsats är att regeringens och UD:s hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet inte är präglat av insyn, effektivitet och tydliga ansvarsförhållanden. Enligt går det inte att avgöra om pengarna går till de mest effektiva och relevanta organisationerna. och allmänheten får inte heller tillgång till den information som behövs för att tydligt se vad det multilaterala biståndet används till. Detta är givetvis allvarligt, då en begränsad insyn och kontroll gör att brister och fel i hanteringen riskerar att inte upptäckas. Legitimiteten för ett viktigt bistånd hotas. Många av de multilaterala organisationer som bidrar till utför ett enastående och viktigt arbete. I då FN-organ såsom UNHCR och Programme slår larm om att mer än hälften av de medel som skulle behövas för att hjälpa de utsatta människor som befinner sig på flykt saknas måste regeringen våga se över hur det multilaterala biståndet kanaliseras och vilka resultat insatserna får. Det är allas vår absoluta målsättning att biståndet ska gå till insatser där gör absolut störst nytta. anser att det inte längre känns rimligt att fortsätta pytsa ut pengar till en mängd olika multilaterala organisationer. är en mycket stor givare, men sprider stödet över ett väldigt stort antal organisationer. Det riskerar att göra stödet ineffektivt och ganska spretigt. om bistånd genom internationella organisationer Vi föreslår därför att regeringen vidare genomför en rejäl översyn av det bistånd som kanaliseras via FN-organ och andra multilaterala organisationer, likt den omfattande översyn som Alliansen genomförde för att uppnå en landfokusering när det gäller det bilaterala biståndet. Målsättningen är att minska antalet mottagare och därmed fokusera och effektivisera svenskt bistånd. Utskottet är tydligt i betänkandet. Kärnstödet har betydelse. Det ger möjligheter för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt kunna agera när nya kriser och behov uppstår. Inte minst organisationer som Cerf och UNHCR, som jag nämnde tidigare, vittnar båda om vikten av att ha flexibilitet för att kunna svara upp mot nya situationer och nya behov. Men detta kräver en hel del av organisationerna i form av uppföljning och redovisning. I framgår det att det utifrån regeringens redovisning inte går att få en samlad bild av fördelningen av kärnstödet. Här måste ansträngningar ske. Bara så kan med trovärdighet behandla biståndsbudgeten. Bara så kan vi se till att de utmaningar vi står inför möts på allra bästa sätt. Avslutningsvis, herr talman, är det välkommet att regeringen i skrivelsen betonar att den kommer att föra en dialog med utrikesutskottet om vårt behov av information om det multilaterala utvecklingssamarbetet. Jag skulle vilja säga att också regeringen är i behov av mer information om detta utvecklingssamarbete. Återigen, i tider av stor oro i vår värld, i tider av stora humanitära katastrofer och i tider då regeringen har aviserat att flyktingmottagandet når av biståndsbudgeten måste vi inse att detta inte bara handlar om ett behov från informationstörstande riksdagsledamöter. Behovet är betydligt större än så. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 10 Internationella klimatfrågor och hållbar utveckling m.m. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. betänkande 2015/16:UU8 Internationella klimatfrågor och hållbar utveckling m.m. 109 (C): Denna debatt hålls dagarna innan det stora toppmötet i ska påbörjas. Det är mycket fokus på , också av skälet att nu ska frågan om klimatets framtid landas, åtminstone i det möte som kallas COP 21. Förhoppningarna är många, farhågorna likaså. Vi tillhör dem som ändå hoppas att vi ska nå en överenskommelse i för att kunna uppnå tvågradersmålet. Vi vet att om vi inte når dit, och om vi hamnar på fyra grader eller ännu högre, kommer den situation som vi upplever att bli ännu värre. Då kommer många länder, och inte bara öar, hotas av att försvinna. Det gäller många delar av vår jord, och detta till följd av vattennivåernas stigande. Men det kan också ske till följd av brist på vatten. I många delar kommer vårt viktigaste livsmedel, vattnet, inte längre att vara tillgängligt. Förutsättningarna för att driva verksamheter och leva kommer att förändras. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vi har stora utmaningar framför oss både när det gäller att möta klimatet och minska uppvärmningen och när det gäller att säkerställa att olika länder och människor klarar att anpassa sig för med ett klimat som ser annorlunda ut. Vi har från EU:s sida varit tydliga med att vi vill nå ett bindande klimatavtal. är naturligtvis en del av detta. Vi har också varit tydliga med att klara finansieringsåtaganden. Det handlar om den överenskommelse som träffades , och , om biståndsagendan. EU ska leva upp till 0,7-procentsmålet som EU. har som bekant en högre nivå, herr talman. Vi ska, vilket EU har bekräftat, också klara att finansiera löftet från som handlar om förutsättningar för anpassning för andra länder. Det gäller som ska finnas tillgängliga i Gröna fonden. Vi från har kämpat hårt för att få Gröna fonden på plats. Vi har kämpat hårt för att få att stötta inträdet i fonden och få upp den på banan, och det har vi lyckats med. Vi står också bakom de åtaganden som har gjort när det gäller insatser för Gröna fonden. Det är en viktig markering att vi tar ansvar för att andra människor också ska få möjligheter till en god framtid även om klimatet utmanar. Agenda 2030 med de 17 nya globala målen är naturligtvis också en viktig förutsättning. Vi ska agera där ute i världen som helhet, men också här hemma på alla nivåer för att möta utmaningarna. En av de utmaningarna är naturligtvis fossilberoendet. Att bryta fossilberoendet är viktigt. I kan man notera det anmärkningsvärda att används för att subventionera fossilbränslen globalt sett. Det är alltså som används för att förstöra förutsättningarna för klimatet. Vi är glada att den nuvarande regeringen håller fast vid det arbete som inte minst drog igång med vängruppen och som handlar om att fasa ut fossilbränslesubventioner. Det startades och är viktigt att arbeta vidare med. Det är bra att regeringen är intresserad av att fullfölja det. Jag hoppas att regeringen också kommer att ta fasta på ett annat viktigt ben i det arbete som inte minst som miljöminister drev, nämligen arbetet med new climate economy. Det handlar om att se att tillväxt leder till bättre klimat. Den Sternrapport som många har hänvisat till när det gäller andra frågor fick här en uppföljare när det gäller klimatet. Tillväxt och klimat har ofta ställts mot varandra, men här visas vinsten med klimatinsatser för tillväxt och tillväxt för klimatinsatser. Det är oerhört viktigt för att kunna bryta upp den låsning som har funnits i de internationella samtalen, och även i samtalen i denna kammare, om att tillväxt hotar klimatet eller miljön. Så är inte fallet. Rätt styrmedel och rätt insatser möjliggör både tillväxt och klimatinsatser för en bättre miljö, vilket har visat. Det är viktigt att ta detta vidare, herr talman. Det här betänkandet handlar också om framtiden. Jag har för räkning en reservation i betänkandet. Den handlar i grund och botten om tiden post . Om man läser betänkandet ser man att det finns en del positioneringar när det gäller EU och om klimatdiplomati och Parismötet. 2030-agendan omnämns, och den är de facto efter Parismötet, men mycket fokuserar och har fokuserat på just Parismötet. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Även om vi når framgång och landar på tregradersmålet, eller vad det nu blir när alla har lagt sina bud, kommer vi att behöva göra mer. Då är det viktigt, tycker vi, att vi har en regering som är beredd att ta ledarskapet för detta. Det handlar då inte bara om miljöministern, utan det handlar i stor utsträckning om hela regeringen och om att fånga en utrikespolitik som tar fasta på behovet av att förenas och bygga allianser globalt för att nå längre när det gäller klimatet än vad klimatöverenskommelsen, om det nu skulle bli en sådan, kommer att landa på. Det är det som vi försöker peka på i vår reservation. Vi vill se en återrapportering från regeringen där man redovisar hur man säkerställer ett samlat klimatfokus i utrikespolitiken . Det tycker vi inte att betänkandet fångar upp, och därför har vi lämnat reservationen. Vi har, herr talman, en regering som har en feministisk politik och utrikespolitik, vilket vi hör och får rapporter om. Men lek med tanken att vi har en regering som har en utrikespolitik som syftar till att klara tvågradersmålet och som syftar till att sätta fokus på klimatet. Skulle vi få rapporter om detta? Ja, det tror jag. Jag noterar att regeringen inte har givit någon återrapport, och jag noterar att det inte finns något sådant fokus för utrikespolitiken. Därför har vi lämnat den reservation som jag redogjorde för. Vi vill få en redovisning av detta. Avslutningsvis vill jag säga att klimat- och hållbarhetsarbete också berörs i ett särskilt yttrande, och det betonar att vi nu varken tar ställning till ett biståndspolitiskt ramverk eller till PGU-frågorna, för det kommer i det biståndspolitiska betänkandet, vilket påpekade. Då återkommer vi. Med detta yrkar jag bifall till reservationen och betänkandet i övrigt. 110 (S): Det gläder mig att jag ser höga ambitioner och många som har hög takt när det klimatfrågorna. Jag vill börja med att säga att det största hotet i världshistorien är klimathotet. Man kan inte se klimatförändringen på kort sikt, utan det behövs ett längre perspektiv. Den gör inte skillnad på människor, var vi kommer ifrån eller var vi befinner oss. Den är ett hot mot vår framtid, och vår framtid är våra barnbarn. Vi började känna av konsekvenserna av klimatförändringen , och därför började flera länder, med i täten, ta ställning för en begränsad klimatpåverkan. Det är ett av våra nationella miljömål i . I FN:s internationella klimatpanels femte rapport konstateras att den globala uppvärmningen är ett obestridligt faktum. I rapporten beskrivs också att riskerna kan begränsas, men det kräver utsläppsminskningar av växthusgaser och inte minst anpassningsåtgärder. IPCC:s slutsats är att de globala utsläppen måste börja minska under det närmaste decenniet och att utsläppen måste avta med 40–för att därefter fortsätta minska ned till 0 . Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vid statspartsmötet i lanserade man den så kallade Durbanplattformen som innebar att man 2015 ska anta en legalt bindande överenskommelse om utsläpp för perioden bortom 2020 i under COP 21. Syftet är att man internationellt ska enas om ett klimatavtal. Utskottet har lämnat ett förslag i betänkandet som jag yrkar bifall till. I betänkandet ser man med oro på de slutsatser som dras i IPCC:s utvärderingsrapporter, men utskottet framhåller att mänskligheten fortfarande har möjlighet att mildra klimatförändringens negativa konsekvenser. Mot denna bakgrund understryker utskottet vikten av att klimatmötet i resulterar i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att hålla den globala uppvärmningen under två grader. Utskottet noterar med oro rapporten om att den kumulativa nivån i de nationella planer om utsläppsbegränsningar som lämnats inför inte ser ut att vara tillräcklig. Därför betonar utskottet också att det är angeläget att ett kommande klimatavtal till sin karaktär är dynamiskt och möjliggör ökade klimatåtgärder . Avslutningsvis vill jag säga att tre av utskottets förslag till beslut om klimatavtalet är viktiga. Det handlar om att få en global medeltemperatur som inte ökar över två grader. Det handlar också om att vi vill ha revideringsmöjlighet, att kunna följa upp avtalen, och att det ska finnas tillräcklig finansiering i Gröna fonden, som vi talade om, för att stödja utvecklingsländerna. 111 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det är en viktig tid i världen just . Fattigdom, ofrihet, förtryck och humanitära katastrofer kräver både politiska och hållbara lösningar. Det pågår ett globalt arbete för att hantera mänsklighetens utmaningar. Flera internationella processer har pågått och har landat, bland annat de nya hållbarhetsmålen. Det betyder att utvecklingsagendan, själva biståndspolitiken på global nivå, förenas med miljö- och klimatagendan. Den gemensamma nämnaren är hållbar utveckling. Detta är ett motionsbetänkande. Det finns alltså inga som helst skarpa förslag från den rödgröna regeringen om kopplingen mellan säkerhet, klimat och hållbarhet samlat i en proposition. Kopplingen mellan klimat, säkerhet och hållbarhet uppmärksammas alltmer. Klimatdiplomati finns på plats, och på möten om säkerhetspolitik lyfts klimatfrågor upp som ett reellt hot och en osäkerhetsdrivande faktor. Det är något nytt och kopplar samman olika politikområden. Det är lite som när miljöpolitik och ekonomi började kopplas ihop, till mycket nytta. Vi moderater hade en reservation om kopplingen mellan klimat och säkerhet och migrationsströmmar. Men eftersom utskottet strävar efter samsyn i viktiga värderingsfrågor finns texten nu inne i betänkandet. Vi uppskattar det. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. I vår partimotion framhålls vikten av klimatåtgärder som bidrar till stärkt säkerhet. De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna är några av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. En stor andel av dagens konflikter bottnar i miljörelaterade faktorer. Till det kommer att den snabba befolkningstillväxten, i kombination med klimatförändringar, riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Utsläppen måste minska, men det krävs också anpassning. Biståndet kan begränsa klimatutsläppen och öka motståndskraften. Därför ska vi fortsätta klimatsäkra biståndet. Jag uppfattar det som att detta delas av utskottet, nu när betänkandet är kompletterat. I vår kommittémotion säger vi att sambandet mellan säkerhet och klimatförändringar är starkt och att det globala hållbarhetsarbetet måste påskyndas. ska vara ledande i det internationella klimatarbetet, särskilt inom EU, för att vi ska uppnå ett klimatavtal som innebär att den globala uppvärmningen kan hållas under två grader. Användandet av fossila bränslen måste upphöra . Globalt bär inte användningen av fossil energi sina kostnader. Det behövs en gemensam energimarknad inom EU med minskad användning av fossila bränslen. Det behövs också anpassningsåtgärder för att hantera klimatförändringarnas effekter. Biståndet har alltså en viktig roll att spela för att främja miljön och en hållbar utveckling. Det är viktigt att klimatsäkra biståndet. Vi har också ett antal förslag på klimatpolitiska styrmedel. Också här uppfattar jag samsynen. Det är bra och viktigt att kan stå upp för detta. har konsekvent varit en progressiv kraft när det gäller klimatfrågan och de internationella klimatförhandlingarna. Vi har levererat nationellt och internationellt. Det gröna skatteskiftet som Alliansen genomförde med höjd skatt på koldioxid och rejält sänkt skatt på arbete har gett effekt. Den sammanhållna klimatpolitik som levererades har verkligen gjort skillnad. Det var bra att vi höjde våra ambitioner från när vi tillträdde 2006 då målet låg på minus till ett riktigt mål på minus . Vi visar att det går att sänka utsläppen med och öka bnp med , som är det år man brukar mäta från. Och har EU en gemensam målsättning. driver på här också. Under alliansregeringen antogs också en biståndspolitisk resultatstrategi för globala insatser för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling ända . Miljö är en prioritering i den biståndspolitiska plattformen, alltså det papper som styr verksamheten. Miljö, klimat och en grön ekonomi är också teman inom EU:s bistånd. Klimatförändringarna har direkt effekt på säkerhetsfrågorna. Och biståndet spelar en viktig roll i klimatpolitiken. Därför har det varit extra knepigt nu när den rödgröna regeringen inte har velat ge ett samlat svar på om den budget som vi ska debattera snart, , gäller eller inte. Det bidrar till osäkerhet på flera plan. Den rödgröna regeringen har skrivningar i sin budget om ökade ambitioner, men har aviserat minskningar om av biståndet. har vi sett i medierna att det kanske stannar vid . Men det kan jämföras när vi regerade. Det har varit omöjligt att få ett samlat svar från regeringen. Och tyvärr har valt att stryka sig från dagens debatt. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Avslutningsvis utgår utskottet från att och EU även i fortsättningen är ledande i det internationella klimatarbetet. Vi förutsätter att och EU, även efter klimatmötet i , aktivt ser till att klimatfrågan står högt upp på den utrikespolitiska dagordningen och tas upp inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. Något annat är otänkbart. 112 HANS (V): inleds klimattoppmötet, COP 21, i . Det är en ödesstund för klimatet, och det är en ödesstund för mänskligheten. , FN:s generalsekreterare, brukar säga att vi är den första generationen som kan utrota fattigdomen men att vi också är den sista generationen som kan rädda klimatet. Det är helt sant. Men om vår generation ska lyckas med sin stora uppgift att rädda klimatet måste våra ansträngningar öka, och de måste öka . , generalsekreterare för FN:s sekretariat för klimatkonventionen, har konstaterat att även om alla världens klimatåtgärder skulle genomföras – till sista krona, till sista stavelse – skulle det i bästa fall leda till en temperaturhöjning på under det här århundradet.