prot · H20987 · 2015-04-16 00:00:00 — 14 000 statliga jobb centraliserades till storstadsområden. Detta hände inte minst på det akademiska området. Vi såg hur campus lades ned, till exempel i , i den här centraliseringen. Det fanns också påtryckningar om att göra sammanslagningar eller till och med ibland nedläggningar. För del handlade det om att den förra regeringen minskade ramanslaget med 50 miljoner, vilket var en av förklaringarna till att man tog det här tuffa beslutet. för regeringen samtal med alla kommuner. Man för samtal med . Det svaret fick av . Det handlar om tillgång till jobb och utbildning i hela landet. För del handlar det särskilt om tillgång till utbildning för arbetsmarknadens behov. 41 (C): behöver politiker som engagerar sig i hela landet. Men behöver också politiker som faktiskt ser till att hålla det de säger i en valrörelse. Löften som ställs ut och veckorna före valet måste också betyda någonting när man får sina taburetter. Vi kan ta det igen. Det var alltså så att var oerhört tydlig. En röst på var en röst på att återföra akademisk verksamhet till . Det var ingen annan som vågade vara så tydlig, i och med att vi har självständiga lärosäten som fattar sina egna beslut. när är utbildningsminister pågår det, enligt hans egen högskoleminister, inte en enda process på för att realisera detta vallöfte. Så kan vi inte ha det. Det sprider politikerförakt, och det sprider en felaktig bild av politikens möjligheter. Jag vill givetvis veta när utbildningsministern avser att realisera och förverkliga det här vallöftet. 42 Utbildningsminister (MP): Jag är trots allt lite glad för att den värsta kritiken centerpartisten kan komma med till regeringen är att vi inte tillräckligt snabbt reparerade det som gått sönder . Det var trots allt alliansregeringen som skar ned budget med 50 miljoner. Det var en bidragande orsak till beslutet att helt lägga ned campus i , en stad som har haft högre utbildning av olika slag . satsar vi på fler utbildningsplatser. Vi satsar på en styrning så att de ska vara tillgängliga i hela landet. Det gäller inte minst de regionala högskolor och universitet som prioriterades ned under tid i regeringen. Vi har en dialog med om tillgång till jobb och utbildning där. Om och verkligen vill att den dialogen också ska handla om hur man får möjlighet till akademisk utbildning finns det ett enkelt svar för att möta det: Kom med! Kom med och samarbeta med oss! Kom med och jobba för en regering som faktiskt vill ha jobb och utbildning i hela landet till skillnad från den regering som skar ned. 43 (S): Under valrörelsen drev jag en fråga som var väldigt aktuell och kär för mig – den handlade om trygghet för de äldre. Jag gjorde detta tillsammans med min mamma, som har gått in på sitt . Vi ser att medellivslängden har ökat väldigt mycket . Vi kan se att det motsvarar cirka . Vi blir friskare. Och vi har färre funktionsnedsättningar. Men det finns utmaningar. Det gäller ökningen av demenssjukdomar. Det är skrämmande sjukdomar som vi verkligen måste ta oss an. De drabbar de anhöriga, och behovet av omsorg är stort. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att möta den utveckling som vi har framför oss vad gäller demensvården och kommunernas omsorgsboenden ? 44 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan! Frågor om äldres rättigheter och äldres väl och ve är väldigt viktiga för den här regeringen. Frågor om demens och om hur man nu och ska kunna bemöta detta på bästa sätt, och även de personer som drabbas av det här, är väldigt viktiga för regeringen. Därför kommer vi att anslå mer medel till bemanning i äldreomsorgen, till att börja med. är det 1 miljard, och under resten av mandatperioden är det 2 miljarder till ökad bemanning. I verkligheten kanske man skulle säga ”bekvinning”, för det är framför allt kvinnor som arbetar där och som gör ett jättejobb för att möta de behov som finns. Men allra viktigast är förstås att möta behoven hos dem som behöver omsorgen – det är också en stor majoritet kvinnor. Där är det viktigt för regeringen att jobba tillsammans med Demenscentrum och med andra som kan det här. Vi kommer också att ta fram en demensplan . 45 (S): Tack, ministern, för svaret! Att se till att tillgodose behovet av omhändertagande är väldigt viktigt. Men det är också viktigt med utvecklingen och arbetet med att hitta orsaken och kanske botemedlet när det gäller demens. Det är inte riktigt ministerns ansvar, men jag vill ändå höra hur ministern ser på det och hur regeringen kanske driver frågan vad gäller forskning och utveckling. Vi har tappat lite grann av kompetensen i och med att lade ned. Vi har tappat de anställda. Men det handlar just om den här forskningen. Därför vill jag veta hur ministern ser på det politiska ansvaret för att hitta botemedlet. 46 Statsrådet (S): Den här frågan är högt på agendan. Som jag sa träffar jag olika aktörer som har kunskap i frågan. Det gäller också pensionärsorganisationer som har mycket kunskap och som är väldigt engagerade. Det här är en fråga för mig, för sjukvårdsministern och för forskningsministern. Vi kommer att ta ett första steg i en demensplan, som vi ska presentera. Jag hoppas att vi kan göra det . Vi har ytterligare medel för bemanning. Det kommer också att innebära att man kan följa de personer som finns inom äldreomsorgen, som har de här problemen, på ett mer individuellt sätt. Den här frågan kommer vi att ta oss an och jobba med tillsammans. Forskningen är förstås väldigt viktig i sammanhanget. Det är en framtidsfråga. Frivilliga nationella prov och en likvärdig skola 47 (M): Jag har en fråga till utbildningsminister . I förrgår stod det i om skolor som väljer bort de numera frivilliga nationella proven i NO och SO. Man kan ställa sig frågan: Hur ska man nå en likvärdighet mellan skolor när vissa skolor kan strunta i de här proven och vissa inte gör det? Det kan vara olika till och med i en kommun. Det här beskedet kom ganska plötsligt. Då vill jag fråga: Hur ser utbildningsministern på möjligheterna att nå en likvärdig skola genom beslutet att göra vissa prov frivilliga? I den nämnda tidningen uppger ordförande att hon har fått muntligt besked av utbildningsministern om att avgörandet ska kunna ligga hos den enskilda läraren. 48 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det handlar om att vi faktiskt gemensamt över blockgränserna, också de borgerliga partierna, har konstaterat att de nationella provens omfattning har blivit så stor att de tar för mycket tid, framför allt i årskurs 6. Där stjäl det alldeles för mycket tid att administrera, genomföra och rätta de nationella proven. Det blir liksom lite mer tid för att mäta kunskap än för att ge eleverna tillgång till kunskap. Vi har tittat på vad man ska göra åt det. Då har vi varit överens om att tillsätta en utredning som tittar på hur man går mot digitalisering. Vi har också gjort de här två proven frivilliga. Vi har låtit rektor fatta det beslutet, för det är ett pedagogiskt beslut det här året, när proven var genomförda, utskickade och tillverkade. Vi tittar på om de framöver ska flyttas till det som tidigare kallades för provbanken och som heter, tror jag, bedömningsdatabasen, där just den här typen av frivilliga prov som är tillgängliga för lärarna finns. 49 (M): Vi är överens om att det kräver mycket administration. Det handlar inte om det. Men eftersom man gör det frivilligt blir det inte likvärdigt mellan skolorna. Det kan alltså vara olika till och med i en liten kommun, inte bara i olika delar av landet. Det tycker jag är ett bekymmer. Sedan ställde jag frågan: Stämmer det att man ska flytta beslutsrätten till den enskilda läraren? Det påstår faktiskt ordförande. 50 Utbildningsminister (MP): Likvärdighet i skolan kan inte handla om att alla gör allt på exakt samma sätt och att alla lärare lägger upp alla lektioner enligt en mall som staten har slagit fast. Det görs ganska många prov runt om på skolor som läraren själv har tillverkat eller som har tillverkats i lärarlagen. Det finns en del som väljer att göra uppföljningen på andra sätt än genom prov och som använder olika pedagogiska metoder. Sedan har vi ett antal nationella prov. De är just nationella. Men vi enades om att dessa två skulle flyttas från de traditionella nationella proven till de frivilliga. Frivilliga nationella prov innebär vanligen att det är nationellt framtagna prov som ligger i bedömningsdatabasen och som lärare väljer om man vill använda. Det är också det jag har sagt till , att det är så vi brukar betrakta frivilliga prov. var de här proven tillverkade och utskickade till skolorna, och då tyckte vi att det var rimligt att det är rektor som beslutar om man ska genomföra dem på skolorna eller inte det här året. 51 (S): Min fråga går till statsrådet . I regeringsförklaringen lyfte statsminister upp vikten av en idrottsrörelse och de ovärderliga insatser som idrottsrörelsen gör för att engagera och aktivera barn och unga. Stödet till idrotten har inte höjts , och idrottsrörelsen har själv poängterat att detta givetvis drabbar deras verksamhet negativt. får idrotten och därefter . Det är givetvis mycket glädjande. Min fråga till statsrådet är om han kan berätta vad satsningen innebär och hur det är tänkt att höjningen av idrottsanslaget i den aviserade budgeten kommer att användas. 52 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är mycket riktigt så att den här regeringen har föresatt sig att lyfta idrottsfrågorna högre på den politiska dagordningen och också föra en politisk debatt som utgår från vilka möjligheter en starkare idrottsrörelse ger oss, inte minst när det gäller folkhälsopolitiken som ledamoten tar upp. spelar idrottsrörelsen en väldigt stor roll, men vi ser att den skulle kunna spela en ännu större roll när det gäller just etablering av nyanlända. Det är någonting som jag i mina kontakter med idrottsrörelsen ofta har tagit upp, och man har också svarat att man vill spela en större roll. Men man behöver samhällets hjälp och stöd för att kunna göra detta. De pengar som vi nu anslår är tänkta att gå till sedan fördelas ut till olika typer av projekt och verksamheter som just stöder befintliga föreningar och verksamheter i att attrahera fler nyanlända och kunna ta emot fler nyanlända i sin verksamhet. 53 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Vi ser också att jämlikheten när det gäller hälsan minskar i och att hälsoklyftorna har ökat . Mycket behöver göras, och många aktörer kan involveras i arbetet för att minska folkhälsoklyftan. Idrottsrörelsen, som är största folkrörelse med nära 3 miljoner aktiva, är såklart en viktig del i det arbetet. Statsrådet har tidigare anfört att idrottsrörelsen kan bidra i detta arbete. Jag undrar hur detta kan göras. 54 Statsrådet (S): Det är alldeles riktigt att vi står inför stora folkhälsoutmaningar. har en god tradition av en aktiv folkhälsopolitik. Detta märks inte minst på att vi är föregångare när det gäller att minska tobaks- och alkoholkonsumtion och därmed också de skador som uppkommer av denna konsumtion. Det gör å andra sidan att två andra hot mot folkhälsan kommer högre upp när det gäller prioriteringar. Det rör bland annat stillasittandet och den växande fetman bland befolkningen. Här tror jag att idrottsrörelsen kan göra oerhört mycket, men då måste idrottsrörelsen tillsammans med samhället bli bättre på att etablera sig på de platser i landet och bland de grupper där man kan kanske har ett svagare stöd eller en svagare närvaro än hos andra. I detta tror jag att ett partnerskap mellan samhället och idrotten är mycket nödvändigt. 55 (FP): Jag noterade att utbildningsministern tidigare var jätteglad över de frågor han fick kring sveket mot lärarna. Jag vet rätt många som inte är glada , och det är de tusentals lärare som aldrig fick chansen att bli förstelärare och få de karriärvägar som de verkligen behöver. Jag noterade också att statsrådet sa att man ställde generella löneökningar mot karriärvägar, medan jag skulle vilja säga att båda behövs. Vi behöver både lyfta lärarlönerna generellt och fortsätta bygga ut karriärvägarna. Den åsikten hade också regeringen och utbildningsministern så sent som . I budgetpropositionen hade man exakt samma strategi som vi hade, nämligen att man skulle fortsätta bygga ut karriärvägarna. Det tyckte jag var väldigt bra, och det gör mig bekymrad att man nu med några ord i en vårproposition ändrar den inriktningen och drar tillbaka som skulle ha gått till att höja lärarlönerna runt om i landet. Detta är en extremt viktig insats för att höja läraryrkets status och för att höja intresset för läraryrket. Vad har hänt sedan budgetpropositionen? 56 Utbildningsminister (MP): är vanligen en mycket påläst riksdagsledamot, och det är mig främmande att rätta, men det är ändå så att uppgifterna inte riktigt stämmer. Vi är överens om en utbyggnad av karriärtjänstreformen. Det har vi varit ända sedan den presenterades. Vi hade under hela den förra mandatperioden en stor strid där jag var en av dem som verkligen, tycker jag, tryckte på för att staten skulle vara med och ta ansvar för höjda lärarlöner, välkomnade att karriärtjänsterna kom på plats och välkomnade att det sedan blev en utbyggnadstakt. Vi är överens om att fortsätta bygga ut till motsvarande 17 000 karriärlärare, vilket ger ungefär en karriärlärare per lärarlag. Därutöver föreslog de borgerliga i valrörelsen att av lärarkåren ska kunna bli karriärlärare, och det är mot denna extra utbyggnad som vi sätter de generella satsningarna på 3 miljarder. Vi är alltså överens om en utbyggnad; den fortsätter som planerat enligt vår budgetproposition . Men den extra utbyggnad ni har föreslagit går vi emot. 57 (FP): De signaler vi får från forskare i omvärlden är att måste fortsätta höja lärarlönerna. Vi måste fortsätta höja attraktiviteten bland lärarna, och vi måste se till att det finns fler karriärvägar också för lärare. nämnde just detta , och jag skulle gissa att de kommer tillbaka till det när de kommer med sin stora skolrapport. svarar inte på frågan om vad som har hänt sedan budgetpropositionen. Varför drar man tillbaka från lärarkarriärstjänsterna? Varför satsar man särskilda krafter på att ta väck lärarkarriärstjänster från de mest utsatta skolorna? Min följdfråga är: På vilken forskningsgrund har regeringen fattat detta beslut? 58 Utbildningsminister (MP): Vi har exakt samma förslag som vi hade i budgetpropositionen . Den ställdes mot ert förslag, där ni ville göra en ytterligare ökning av antalet karriärtjänster. Vi har sagt att 17 000, alltså motsvarande en karriärlärare per lärarlag, är en ganska bra nivå. Det går inte att alla lärare är karriärlärare, för då upphör någonstans poängen med denna reform. Vi tycker att karriärtjänsterna måste kompletteras med mer generella lönesatsningar, och det är det vi nu sitter i samtal med parterna om. I stället för de 470 miljonerna till extra karriärlärare, utöver den kommande utbyggnad som vi är överens om, har vi alltså lagt 3 miljarder till samtal med parterna. Precis som jag sa till tidigare: Ja, ni lägger 26 miljoner till karriärtjänster i utanförskapsområden. Vi har i stället ett förslag inom samverkan för bästa skola på motsvarande 125 miljoner för rekryteringsinsatser i områden med särskilt tuffa förutsättningar. Utbildningen av barn och ungdomar 59 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister . har jag en praoelev som följer mitt arbete som riksdagsledamot. Han heter och sitter på läktaren . En av många frågor som han tycker är viktiga är hur det går för utbildningsväsen. Därför vill jag passa på att framföra en fråga från om detta. har enligt flera undersökningar halkat efter när det gäller utbildning av barn och ungdomar. när sitter som utbildningsminister och kan agera, hur har han tänkt lösa dessa problem? 60 Utbildningsminister (MP): Tack, , och tack till – var sitter du? Det finns, tror vi, tre stora utmaningar som vi måste möta. Den ena handlar om tidiga insatser. ger vi ofta stöd . Trots att lärare länge sett att en elev behöver extra stöd ger vi faktiskt mest särskilt stöd i svensk grundskola i nionde klass. De bästa skolsystemen i världen ger i stället mest stöd . Därför satsar vi tillsammans med oppositionen på att fler ska anställas i de tidiga åren, och vi vill ta fram en läsa-skriva-räkna-garanti för uppföljning av baskunskaper i de tidiga åren. Det andra handlar, som vi har pratat om, om attraktiviteten i läraryrket, och det är därför vi gör den nationella samlingen för läraryrket. Min ministerkollega sitter i samtal med parterna om hur staten kan bidra till insatser för att parterna ska kunna höja lärarlönerna. Det tredje handlar om jämlikheten i skolsystemet. Skolsystemet dras isär alldeles för mycket, och därför måste vi satsa på just de skolor som har de tuffaste förutsättningarna och där eleverna har de tuffaste förutsättningarna. 61 (MP): Tack, utbildningsministern, för svaret! Regeringen har också precis presenterat en vårbudget med många satsningar på området. En av dem är inrättandet av ett nationellt resurscentrum för arbetet mot rasism och intolerans, inspirerat av i . Det är en angelägen demokrati- och utbildningssatsning som jag är särskilt glad över att vi får till stånd. Vilka anser ministern är de viktigaste åtgärderna för att vända utvecklingen i skolan, och hur syns de i vårbudgeten? 62 Utbildningsminister (MP): De tre viktigaste utmaningarna handlar om detta. Lite som jag var inne på i en tidigare fråga hänger också kunskapsfrågorna ihop med rasism, kränkningar och mobbning. En skola där många elever inte tidigt fått med sig vad de behöver för att hänga med i de sena ämnena riskerar att bli en skola med dålig arbetsmiljö. Kunskaps- och ordningsfrågor, som det så ofta kallas, hänger ihop. har de setts som två motsatser, men så funkar det inte. Det är klart att det också behövs särskilda insatser för att motverka till exempel just rasism. Att känna till var de rasistiska rötterna finns, varifrån dessa föreställningar om människor kommer, rasismens historia i vårt land, är viktiga för att lärare ska kunna bemöta rasismen i sina klassrum. Därför är det bra att göra denna särskilda satsning dels genom Forum för levande historia, dels genom ett i , som ska ge lärarna verktygen för att bemöta rasism och rasistiska föreställningar i sina klassrum. 63 (KD): Jag har också en fråga som riktar sig till utbildningsminister . Den gäller den skolkommission som regeringen tillsatte . Det är bara som alliansregeringen utsåg ett utbildningsvetenskapligt råd bestående av tolv forskare från olika discipliner. De var alla knutna till utbildning på något sätt. Men har den nuvarande regeringen ersatt rådet med en skolkommission där endast en tredjedel har någon forskningsanknytning. Resten är i huvudsak representanter från facket och lokalpolitiken. Jag har två frågor med anledning av detta. Vad förväntas komma fram till som inte det utbildningsvetenskapliga rådet hade kunnat göra? Varför har regeringen lägre ambitioner när det gäller kopplingen till forskning? Högskole- och forskningsministern var inte heller med vid presentationen av . 64 Utbildningsminister (MP): Vi har inte lägre ambitioner när det gäller forskning. Det vet jag att kan relatera. Just det tidigare utbildningsvetenskapliga rådet hade till uppgift att bolla förslag som regeringen kom fram till och ge kritik och synpunkter samt diskutera frågorna. Det är en viktig uppgift där den typen av forskarkontakter behövs. Men det vi gick till val på, och där finns ett särskilt behov, var att skapa en kommission som består av företrädare för professionen och företrädare för forskningen. De har fria mandat att lägga fram förslag för att möta de stora utmaningarna när det gäller styrning, jämlikhet i skolsystemet och utveckling av klassrumsnära metoder. Vi låter nu göra en djupgranskning av svensk skola, men den får inte stanna på hyllan. Granskningen måste sedan bli ett svenskt handlingsprogram, och kommissionen har till uppgift att ta fram ett sådant handlingsprogram. 65 (KD): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag har en kort följdfråga. Det är inte så att det saknas underlag för att fatta beslut om den svenska skolan. IFAU lade fram en viktig rapport, och vi väntar på som ska läggas fram . Vi vet en del av innehållet redan. Utbildningsministern lovade att vända skolresultaten . Varför vänta till 2017 när ska lägga fram sina förslag? Varför vänta , utbildningsministern? 66 Utbildningsminister (MP): är faktiskt för bra för att använda rubriksättning i som argument i en skoldebatt i . Vi hade en plan för vad som skulle uträttas i regeringen. Det är viktigt att när man sätter sig i en regering inte komma oförberedd utan veta vad som behöver göras för att lägga grunden så att lärare och rektorer kan vända utvecklingen i skolan. En av de sakerna var att tillsätta . Den fanns i den plan vi lade fram. Vi ville vänta tills var på väg att bli färdigt med sitt underlag. Precis som säger har vi mycket underlag om vad som är utmaningarna i svensk skola. , , Skolinspektionens rapport från sina av inspektioner, utredning – det är flera olika utredningar som berör brister i skolan. Det som saknas är att professionen och forskningen tillsammans med politiken har lagt handlingsplanen framåt. Vad är det som ska göras för att möta utmaningarna och problemen? Det kommer kommissionen att ha fria mandat att utforma. 67 FINN (M): Frågan om de äldres väl och ve är viktig för vänsterregeringen, sa äldreminister från talarstolen. Socialdemokraterna var redan i opposition skickliga på att tala om miljarder men siffersätta i miljoner. 1 miljard är 1 000 miljoner. Det är vad som föreslås i satsningar i äldreomsorgen i vårbudgeten. Men när man granskar vad det faktiskt handlar om är det inte miljarder utan snarare 60 miljoner, det vill säga av den utlovade miljarden. Detta lyckades man med genom att ta bort den nu gällande demensplanen. Man satsar inte på personalens kompetensutveckling inom äldreomsorgen. Man tar bort samverkanspengar för kommuner och landsting, och man tar bort kvalitetshöjning och kvalitetskontroller. Är verkligen äldreministern nöjd med utfallet? 68 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det här är en viktig fråga för regeringen. Det säger man också att den var för högerregeringen. Skillnaden i satsningarna på äldreomsorg är att vi avsätter 1 miljard till bemanning i äldreomsorgen och 2 miljarder per mandatperiod. Jämfört med det oppositionen ville göra är det 2 miljarder extra nya pengar – 2 miljarder, inte miljoner. Med 2 miljarder kan man göra mycket när det gäller bemanning – i verkligheten ”bekvinning”. Jag skulle gärna se att det var fler män som slogs om de viktiga jobben i äldreomsorgen . Vi kommer att jobba med olika frågor som rör kvalitet och kompetens inom äldreomsorgen. Det är en satsning i första hand på dem som behöver tjänsterna, men det är också en satsning på dem som jobbar där. 69 FINN (M): Tack, statsrådet, för försök till svar! Om vi ska vara ärliga är anslaget till äldreomsorgen i vårbudgeten 60 miljoner, inte 1 miljard. Låt oss hålla oss till det som anförs i fråga om bemanning. Socialdemokraterna är i vissa stycken ärliga mot miljarderna, inte miljonerna, nämligen när det gäller fördyringar för löntagare och företagen, det vill säga skattehöjningar. Där höjer man med mångmiljardbelopp. Det gör man bland annat genom att ta bort sänkningarna av arbetsgivaravgifterna för unga. Arbetsgivarna får färre incitament att anställa yngre människor i vilken verksamhet det vara månde. Tror äldreministern när det handlar om bemanningen i äldreomsorgen att fler unga kommer att lockas in i yrket genom att arbetsgivare stimuleras till att betala mer i skatt för att anställa yngre? 70 Statsrådet (S): Tack, igen, för frågan! Jag upprepar att det handlar om 2 miljarder extra till bemanning i äldreomsorgen. Det är mycket pengar, och det är en välkommen satsning på bemanning i äldreomsorgen. Det är fråga om 2 miljarder extra . Vi kommer att följa upp detta med en demensplan. Vi kommer att jobba med en strategi mot fallolyckor.