prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Men både branscher och yrken hålls fortfarande tillbaka av bristen på kvalificerade yrkesutbildade. Universitet och högskolor behöver byggas ut så att fler ungdomar som vill ha högre utbildning ska få den möjligheten, men också för att förse arbetsgivare med kvalificerade medarbetare. Investeringarna i infrastruktur behöver öka. Arbetsmarknadsregioner ska knytas samman och fungera bättre. kommer regeringen med det långsiktiga perspektivet i en ny infrastrukturproposition. Men vi kan inte vänta tills dess. behöver förbättras här och . Därför föreslås en 20-procentig ökning av underhållet. Det kommer att minska miljöpåverkan från transporter och resor. Det kommer att minska näringslivets kostnader för trafikstörningar. Och många av dem som pendlar förtjänar bättre än dagens situation. När jag träffar företagare kommer bristen på bostäder ofta upp i samtalet. Om människor ska kunna ta de arbeten som finns och som växer fram måste bostadsbyggandet öka. Det ger jobb här och , och det ökar tillväxten . Inte minst behöver alla unga få möjlighet att öppna dörren till sin första egna lägenhet. Det är faktorer som verkligen spelar roll, strukturellt, för jobb, tillväxt och företagande i vårt land. Det finns fler reformer som ger viktiga bidrag till jobben men som inte alltid porträtteras på det sättet. I en bilaga till slår vi fast att ett rimligt försäkringsvärde i socialförsäkringarna ökar arbetsutbudet vid varje given skattesats. Det beror på att människor vågar ta större risker, kan tänka sig att ta fler slags arbeten och att starta eget. Stärkta socialförsäkringar, som är tydligt villkorade mot försäkringstagarens deltagande på arbetsmarknaden, gör det också mer lönsamt att tillhöra arbetskraften. Det kanske man kan ha i åtanke när man yttrar den lite slitna frasen: Det ska löna sig att arbeta. Att en sjukförsäkring och a-kassa som man har upparbetat genom hårt arbete faktiskt är värda någonting, gör det mer lönsamt att arbeta. När färre människor slits ut eller skadas på sina arbetsplatser för att de har fått fler kollegor och fler arbetsmiljöinspektörer blir det mer lönsamt att arbeta. Vi vet alla att tid är pengar. När vi får pendeltågen att gå gör vi det också mer lönsamt att arbeta. är det äntligen dags för att byta färdriktning. Det är slut på ofinansierade skattesänkningar, nedskärningar och privatiseringar. är det att investera i det som stärker tillväxten, jobben, skolan och klimatomställningen. är det för investeringar. bygger vi ett som håller ihop! 42 (C) replik: rapporterades det att nio av tio företagare och företagsledare misstrodde regeringens ekonomiska politik och regeringens politik för fler jobb och växande företag. Lika många, nio av tio, ansåg att Alliansen skulle ha gjort ett bättre jobb. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag vill att finansministern kommenterar siffrorna. De har nämnts i såväl den här debatten som i partiledardebatten . Men regeringssidan har inte sagt hur pass allvarligt de tar på detta. Dessa näringslivsföreträdare och företagare är inte ensamma. Många andra experter säger samma sak. säger att det sannolikt inte går att nå regeringens mål när det gäller arbetslösheten, i alla fall inte på ett sätt som regeringen själv tycker är lämpligt. Även LO säger i praktiken att det är svårt att nå, givet att man inte genomför de mycket stora lånesubventionerade investeringar som LO själva driver. Röster från akademin säger samma sak. Jag skulle vilja höra hur finansministern bemöter detta. Har alla dessa experter, delvis finansministerns eget departement vilket jag nämnde tidigare, fel? Eller är vallöftet, som efter valet omtolkades till ett mål, omöjligt att nå med regeringens politik? Jag lutar alltmer åt att det faktiskt är på det sättet. Om man inför dessa stora skattehöjningar på jobb och företagande är det också omöjligt att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet. Vad säger finansministern? 43 Finansminister (S) replik: Att vi ska nå EU:s lägsta arbetslöshet är ett ambitiöst mål. Det kommer att kräva ett tydligt fokus från regeringen, inte bara i den här budgeten utan i alla kommande budgetar. Det är också regeringens politik – att kombinera ett ansvar för de offentliga finanserna med en aktiv politik för att kunna få fler människor i arbete och se till att vi får jobbtillväxt i hela landet. Om vi med den första budgeten, den vårändringsbudget som vi fick igenom i , hade nått målet hade det inte varit särskilt ambitiöst satt. Då hade vi satt målet för lågt. Självklart kommer det att krävas ytterligare åtgärder under alla budgetar som vi kommer att lägga fram på bord hela vägen . Det kommer att krävas tuffa prioriteringar. Det kommer också att krävas att vi hittar en del finansiering. Det är det som är skillnaden mellan mig och centerparti. Vi ser till att finansiera de reformer vi föreslår, ordentligt. Den tid då vi hade ökande underskott , som när satt i regeringen, är nu förbi. tar vi i stället ett fast grepp om statsfinanserna, för en ansvarsfull ekonomisk politik och ser till att få fram fler jobb och bättre skola. För att vi ska lyckas med jobben måste vi dock se till att det finns företagande i hela landet. Det brukar tycka är viktigt. Men kommer de ändå att rösta för en särskild straffskatt på lokala sparbanker. Varför är det viktigt att lägga en skatt som är exakt preciserad mot lokala sparbanker, ? De är viktiga för näringslivet i hela landet. Kontakten med den lokala är viktig för att få fram lån så att man kan expandera som företagare ute i glesbygden. Varför vill ni ha en skatt direkt riktad mot de lokala sparbankerna? 44 (C) replik: Det är värt att notera att det som innan valet var ett löfte om att nå EU:s lägsta arbetslöshet är , efter valet, just ett mål. kommenterar inte heller det som jag explicit bad finansministern att kommentera. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är en stor undersökning där flera tusen företagare och näringslivstoppar har svarat. Nio av tio av svenska jobbskapare säger uttryckligen att de inte litar på regeringens ekonomiska politik. De säger dessutom att de hellre skulle vilja ha en alliansregering; det är positivt för oss. Men här och lever ju dessa jobbskapare under en regering som bland annat ingår i. De som ska fatta beslut om man ska investera eller inte, om man ska anställa eller inte gör det under en regering som man inte litar på, under en ekonomisk politik som man inte tror är den bästa för . Denna osäkerhet innebär ju att det på marginalen finns investeringsbeslut och anställningar som inte blir av. På grund av en dålig regeringspolitik innebär detta att livschanser och vägar in på arbetsmarknaden inte öppnas. Detta är ett stort misslyckande. siktar in sig på en väldigt liten del av budgeten när det gäller skatten för bland annat sparbanker och Länsförsäkringarnas bolag. Det är ingen hemlighet – det vet – att det här aldrig har varit någon favorit för . Men politik handlar om att ställa helheter mot helheter. När går fram med en budget som höjer skatten på landsbygdens och städernas företagande med nära 30 miljarder, då är den helheten så otroligt mycket sämre för att skapa jobb, utveckling och en hållbar ekonomisk politik för . 45 Finansminister (S) replik: Om man ser till helheten och hur det är för landsbygden är det naturligtvis regeringens budget som är den bästa. Det som vi har sett med alliansregering är att skattesänkningarna i huvudsak har hamnat i våra storstäder. när man äntligen har lyckats att hitta finansiering för sina reformer, då är det just de lokala sparbankerna som man ger sig på. Hur sjutton kom man på den idén? Men det är inte bara det. När man därutöver ska göra förändringar i det kommunala utjämningssystemet hittar man tillsammans med en särskild moderatmiljard – som man har kallat den för – som ska gå till moderatstyrda kommuner och landsting i våra storstadsregioner. Det måste ändå vara lite glädje för att regeringen stoppar dels gruppmomsen, dels tar bort den orättvisa moderatmiljarden och i stället ser till att det finns möjligheter för hela landet att leva och växa. När det gäller företagsklimatet och näringslivet säger de företagare som jag träffar att de har problem med att hitta rätt utbildad personal, att infrastrukturen inte fungerar som den ska och att hitta bostäder åt sin personal. Det är dessa tre frågor som allra oftast kommer upp på agendan. Alla dessa tre problem har regeringen offensiva åtgärder mot i den här budgeten och i de kommande budgetarna. Det är mycket glädjande. Sedan är man naturligtvis inom näringslivet inte glad över de skattehöjningar som vi tvingas att genomföra. Men så är det ju. Ska man ta ekonomiskt ansvar behöver man i det här läget finansiera reformer. Det gör vi socialdemokrater och miljöpartister i regeringen i samarbete med . Det är naturligtvis långsiktigt bra för hela , men också för det svenska näringslivet. 46 (FP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Detta med vallöften är något slags nyordning. Vallöften bryts på löpande band. Jag försökte att få svar från , jag har tidigare försökt att få svar från finansministern, och jag är inte säker på att få svar nu heller. Men finansministern kan kanske svara på frågan: Vad betyder det för trovärdigheten för den ekonomiska politiken att det som sägs före valdagen inte håller efter valdagen? Sedan hände det något nytt här. När statsministern stod i talarstolen var han rätt pressad över alla brutna vallöften. Han sa då: Men jag har ett stort vallöfte till svenska folket, och det är att arbetslösheten ska pressas ned. Sedan dröjde det tills finansministern dyker upp. är målsättningen ett ambitiöst mål. Jag förstår varför man byter språkbruk. Alla de som har granskat den budget som har lagt fram på bord säger så här: tycker att de förslag som läggs fram skadar återhämtningen på arbetsmarknaden och försvagas av regeringens politik. , Arbetsförmedlingen, IFAU, TCO, och är alla kritiska mot de effekter som detta får för jobben. gör bedömningen att om man ska nå målet om lägsta arbetslöshet, ja, då måste jämviktsarbetslösheten falla med 2 ½ procent. lägger finansministern fram en budget på bord där man säger att jämviktsarbetslösheten kommer att ligga stilla . funderar jag över hur ni tänker på . Ska den beryktade industrikanslern komma med sin fantastiska trollstav, och då kommer de jobb som gör att ni uppnår målet? Min konkreta fråga till finansministern är: Kan finansministern ge exempel på någon oberoende bedömare som tror på regeringens mål om lägsta arbetslöshet 2020? 47 Finansminister (S) replik: Som jag sade till : Det är ett ambitiöst mål, och det ska vi jobba efter. Hade vi haft åtgärder för att nå det målet i den första vårändringsbudget som vi får igenom i , då hade målet naturligtvis varit för lågt satt. Det är ett ambitiöst mål. Allt vi gör, alla förslag vi har kommer att granskas utifrån vilken möjlighet de har att bidra till målet. Det är så vi ska jobba. Regeringen kommer att ha ett tydligt jobbfokus under hela mandatperioden som vi tar ansvar för de offentliga finanserna. Sedan är det intressant att talar om vallöften och hur de påverkar förtroendet. brott mot sina vallöften om att förbättra skolan verkar i alla fall ha påverkat förtroendet för . Något annat som kan påverka förtroendet för är hur man ska lyckas finansiera alla de reformer som man pratar om i sin budgetmotion. Jag utläser det som att det fattas som ni avser att återkomma till. Kanske kan ge någon indikation på hur man ska lyckas finansiera de 9 miljarderna utifrån de ganska vidlyftiga löften som man ställer ut om avskaffad värnskatt och ytterligare skattesänkning för dem som har det allra bäst ställt. 48 (FP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag uppskattar att finansministern har läst budget och noterat att den, till skillnad från Socialdemokraternas budget, har upprättats i opposition. De skarpa förslag som vi nu lägger fram är fullt ut finansierade, och det vet . När det gäller att sänka marginalskatterna och ta bort värnskatten säger vi att vi återkommer . Vi vill få ned marginalskatterna . Det fanns när förstod att höjer man marginalskatten , då hamnar man i en situation där man riskerar att skada ekonomi, eftersom det inte längre lönar sig att utbilda sig. Om jag var finansminister skulle jag ta det lite försiktigt när det kommer till marginalskatter. Regeringens förslag innebär att man kommer att pressa upp marginalskatterna till . Det kommer också att skapas ett skattesystem som är djupt problematiskt, finansminister . Det betyder att läkaren som tar jourbetalt kommer att ha högre skatter på marginalen än vad bankdirektören som får en bonus har. Det är inget bra skattesystem som finansministern nu håller på att trassla till. Det kommer att skada svensk tillväxt och viljan att utbilda sig, anstränga sig och ta risker. Jag noterar att finansminister inte kunde ange någon oberoende bedömare som hon kunde hänvisa till. Det fanns ingen bedömare som sagt att man tror på regeringens politik när det gäller att ordna jobb. Förklaringen är ganska enkel. I talarstolen var finansministern väldigt stolt över allt som skulle ske. Man gör det dyrare att anställa äldre och yngre. Man talar om satsningar på näringsliv och företagande, men man höjer skatterna 40 gånger mer på näringsliv, jobb och företagande än vad man satsar på det. Det är ju därför som alla de oberoende institut som granskar regeringens ekonomiska politik kommer fram till att detta skadar jobbtillväxten i . Så säger man. Dina egna tjänstemän på säger samma sak. Det sker inget med jämviktsarbetslösheten 2019. Den ligger still. Den sjönk faktiskt , och det är alldeles nödvändigt att den gör det. Där återkommer jag till min fråga: Kan finansministern ge något exempel på ett oberoende institut som tror på regeringens arbetslöshetsmål med den förda politiken? 49 Finansminister (S) replik: Det är helt uppenbart att vi kommer att behöva ta ytterligare steg och vidta ytterligare åtgärder för att vi ska nå målet om den lägsta arbetslösheten i EU. Det är också det som är regeringens ambition. Det är därför som vi har velat ha regeringsmakten, och det är därför som vi håller på med politik. Vi vill utveckla och verka för att fler människor ska komma i jobb. Därför kommer vi under hela den här mandatperioden för varje budget att gång på gång lägga fram fler och fler förslag för att fler ungdomar, vuxna och människor som just har flyttat till ska få möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det ska ske genom en mer aktiv näringspolitik. Genom en bättre utbildningspolitik och genom viktiga investeringar i klimatomställning, infrastruktur och bostäder kommer vi att bygga starkare. Så ska vi pressa tillbaka arbetslösheten. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är bra att lovar full finansiering. Er budgetmotion är fullt finansierad – till skillnad från en av era kollegors – på samma sätt som vår när vi var i opposition. Men fattas det ungefär 9 miljarder till . Jag tror att det kommer att bli en ganska tuff sommar för när han ska få fram dessa 9 miljarder. Själv kommer jag att tillbringa med mina finansministerkollegor i . Jag antar att kommer att svettas över Excelark och tabeller för att hitta några av de här 9 miljarderna. Vi kan ju skicka sms till varandra. Men jag har några tips: Hitta ordentlig finansiering! Försök inte leka till det med enkla administrativa åtgärder! Och framför allt: Ring inte för att försöka få några tips! Det är farligt. 50 (KD) replik: Streamning och molntjänster är hett just . Före valet lanserade Socialdemokraterna och jobbstreamning. Men det är inte fråga om jobb från molnet, vilket hade varit bra. Jobbstreamning var ett löfte från Socialdemokraterna om att alla enskilda förslag skulle prövas utifrån om de gav jobb. Så här sa : ”Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller ej.” Gjorde det inte det skulle det inte genomföras. ”Jobbstreamning” är förstås ett fluffigt namn, men i grunden är det en ganska enkel och rak princip. Då blir man lite nyfiken på hur själva streamningen gått till av till exempel höjd skatt på att anställa äldre, höjd skatt på att anställa unga, försämrat ROT-avdrag och försämrat RUT-avdrag, eftersom de här förslagen leder till färre jobb. Kanske har det varit så att regeringens ministrar fått frågan: Är förslaget om höjd skatt på jobb jobbstreamat? Så har man svarat: Vi har haft ett antal expertmyndigheter som gått igenom detta, och det har visat sig att det leder till färre jobb. Men så säger regeringen: Vi kör ändå! Eller hur har prövningen gått till? Har den skett på riktigt? Ni vill ju exportera den här prövningen, jobbstreamningen, till hela EU. Hela EU ska jobba efter den principen. Då tror jag att det är bra att förklara för riksdag hur prövningen av varje enskilt förslag utifrån om de ger jobb gått till. Det verkar inte som att den fungerat så väl. 51 Finansminister (S) replik: Man måste se både hur man kan finansiera sina reformer och vad pengarna sedan används till. Det är inte så att alla skattesänkningar ger lika mycket som de smakar. Detta med ungdomsarbetsgivaravgiften är ett tydligt sådant exempel som kritiserats hårt av expertinstans efter expertinstans för att det är väldigt dyrt och ineffektivt i förhållande till kostnaden. Man måste ta ansvar för helheten. Det är klart att det aldrig är roligt att höja skatten. Men ska man ta ansvar för statsfinanserna och hitta finansiering för viktiga reformer behöver man ibland höja skatten. Regeringen och jag står upp och tar ansvar för de offentliga finanserna. Vi är i ett läge med stora hål i de offentliga finanserna med bland annat vid makten, och vi måste vända den utvecklingen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men vi har inte bara stora hål i de offentliga finanserna. Vi har 400 000 människor som är arbetslösa. Vi har hög långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet. Vi har skolresultat som faller snabbast i . I det här läget behöver man ta ansvar. Man behöver se till att man kan genomföra reformer. Man behöver också hitta finansiering för sina reformer. Det är precis det som regeringen gör. Det är inte enkelt. Det kräver tuffa prioriteringar och svåra avvägningar. Men i slutändan måste plus och minus gå ihop, och det är det som skiljer den här regeringen från den förra. 52 (KD) replik: Det är bra att ta ansvar för den offentliga ekonomin, och det är bra att plus och minus ska gå ihop. Men det här var vad er partiledare sa före valet: ”Om jag får bilda regering så kommer jag att kräva besked av varje statsråd och varje myndighetschef om ett beslut innebär fler jobb eller ej.” Gjorde det inte det skulle det inte genomföras. Det skulle gälla varje beslut. Säg då inte sådana saker, om ni inte tänker göra denna prövning seriöst! Varenda förslag skulle jobbstreamas. Hela idén med jobbstreamning skulle exporteras till EU. ser vi förslag efter förslag som leder till färre jobb. Detta vill ni alltså exportera till EU. Det kan möjligen ge ett par jobb på ett EU-kansli eller någonting sådant, men det är knappast lösningen på kris att exportera den här typen av prövning. Det går naturligtvis att ha respekt för den typen av resonemang som för, men det var inte det ni sa före valet. Då lovade ni jobbstreamning. Det kan finnas folk som tror på det ni säger när ni lovar den typen av saker. Det är faktiskt så att de förslag som vi debatterar här har negativa jobbeffekter. Inte minst gäller det höjningen av löneskatten för äldre som arbetar, vilket jag pratat om . Det är ett dåligt förslag. Det är dåligt strukturellt. Det leder till sämre förutsättningar för jobben, sämre pensioner och sämre möjligheter för dem som vill vara kvar på arbetsmarknaden och jobba lite längre. I kombination med försämringar för de pensionärer som har äldreomsorg blir det en dålig politik. har, som påpekar, sagt att det stora vallöftet gäller jobben. handlar det om hur seriös man är, med jobbstreamning och prövningar, och om förslagen syftar till fler jobb eller inte. Här tycks det som att regeringen har en hemläxa att göra. Men får gärna berätta mer om hur prövningen har gått till. Den verkar inte ha fungerat. 53 Finansminister (S) replik: Om man ser till vad pengarna används till passerar regeringens budget utan problem genom jobbstreamningen. Vi avskaffar den dyra, ineffektiva och hårt kritiserade miljardreformen med sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, vilken inte gett den effekt som jag antar att ni i alla fall hoppades på när ni införde den. Problemet är att ungdomsarbetslösheten inte har sjunkit. Sänkningen gav inte de effekter ni hade hoppats på. Då måste man ompröva den om man vill ta ansvar. Det är klart att inte alla ungdomar är likadana. Poängen med en sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar är att det är samma stöd och samma sänkning till alla ungdomar, oavsett vilket stöd de egentligen behöver. Men i själva verket är alla ungdomar olika, och de behöver naturligtvis stöd utifrån det som de har problem med. Om man till exempel inte har gymnasieutbildning och därför inte får jobb är det just gymnasieutbildning man behöver, inte en sänkt arbetsgivaravgift. Är man nyutexaminerad från behöver man ingen sänkt arbetsgivaravgift för att kunna få ett jobb. Vi måste se att ungdomar är individer och stötta dem utifrån de behov de har. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag hade naturligtvis önskat att vi kunnat genomföra alla våra reformer utan att behöva höja skatten. Men parti och de andra allianspartierna lämnade efter sig stora hål i de offentliga finanserna, och vi måste finansiera våra reformer. Jag hade naturligtvis önskat att det inte var så. Men vill vi förbättra skolan, vill vi ta oss an klimatomställningen, vill vi göra något åt bostadsbristen, vill vi göra något åt de icke-fungerande tågen och vill vi se till att det blir fler jobb i och att arbetsgivarna hittar rätt kompetens och rekryterar personal, då måste vi genomföra reformer. Och givet läget i statsfinanserna behöver vi också finansiera dem. Men sammantaget kommer detta att ge ökad tillväxt och fler jobb i . 54 (SD) replik: När regeringen presenterade sin höstbudget för uppgick de samlade kostnaderna för utgiftsområdena 8 och 13, det vill säga Migration respektive Integration, till för resten av innevarande mandatperiod. När man presenterade sin vårbudget hade kostnaderna för exakt samma utgiftsområden och för exakt vuxit till . Det är alltså en ökning med . Att jag och finansministern inte är överens om att det här inte är en vettig prioritering är jag smärtsamt medveten om, och det tror jag också att större delen av väljarkåren är. Men det är inte det som min fråga rör. Min fråga till finansministern gäller i stället den tämligen omfattande kritik som har riktat mot regeringen. Man konstaterar att den så kallade krona-för-krona-principen inte kommer att vara tillräcklig för att tillgodose det finanspolitiska ramverket samt att det krävs ett åtagande om att inte lånefinansiera även oförutsedda utgiftsökningar. Men det är precis det som regeringen gör . Man lånar till det man kallar oförutsedda utgiftsökningar, framför allt på utgiftsområdena 8 och 13. Men vad är i så fall vitsen med att över huvud taget ha en krona-för-krona-princip? Utgiften i sig är knappast medveten om huruvida den är väntad eller oförutsedd. Likväl ska den bokföras någonstans i en resultaträkning. 55 Finansminister (S) replik: Regeringen tar nu ett fast grepp om de offentliga finanserna och ser till att vi steg för steg betar av de underskott som vi ärvde av alliansregeringen, de borgerliga partierna när de satt i regering. Vi såg då att underskotten ökade år , och år . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Att de gjorde det under själva lågkonjunkturen och finanskrisen var inte så konstigt. Det var rätt politik.