prot · H30917 · 2015-10-21 00:00:00 — I budgetpropositionen angav regeringen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Här stöder jag och regeringens ambitioner till fullo. Regeringen angav också att den förnybara elproduktionen bör byggas ut ytterligare. Målet ska vara el från förnybara källor 2020, vilket ska ersätta den nuvarande målsättningen. Och ett mål till 2030 ska tas fram. Vidare angav regeringen att elcertifikatssystemet ska användas för att uppnå detta mål. fick i uppdrag att redovisa de justeringar av kvotkurvan som behövs för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning samt konsekvenserna av dem. Uppdraget redovisades i rapporten av ny förnybar el till 2020. Miljö- och har i departementspromemorian Ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet till 2020 föreslagit en ändring i lagen om elcertifikat (2011:1200). Ändringen innebär att kvotkurvan anpassas för att möjliggöra regeringens ambitionshöjning. Underlag för en sådan justering av kvoterna har tagits fram av . Regeringen har följt förslag och föreslår de ändringar som är nödvändiga för att höja ambitionerna inom elcertifikatssystemet. har och kommit överens om ett nytt avtal avseende målen för elcertifikatsmarknaden. Vad som känns bra med elcertifikatssystemet är att det är teknikneutralt så länge som det är förnybart. Många säger att det bara är fråga om sol och vind, men så är inte fallet. Det ska man komma ihåg när man debatterar den här frågan. Jag fick äran att följa med till och lära mig om bland annat Energiewende, val av energipolitik och det som är bra och mindre bra i sättet att till exempel bekosta omställningen till förnybart. Utan att lägga värderingar på hur man hade valt att jobba med frågan och i vilken ordning, kan jag bara konstatera att tyska elkonsumenter betalar ca för övergången till förnybart. Vi elkonsumenter i betalar . Elcertifikatsystemet är alltså kostnadseffektivt, det måste vi komma ihåg. Det var den information som jag fick och de reflektioner som jag gjorde vid besöket i . Här är vi i överens med regeringen och yrkar därmed bifall till punkt 1 i proposition 2014/15:123 om ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation. Vad vi däremot inte är överens med regeringen om är vad som ska falla ut vid nästa kontrollstation. Vad gäller tilldelning av elcertifikat efter 2020 och nya mål så vill regeringen analysera dessa frågetecken, och det är bra. Men här vill jag och att regeringen återkommer med förslag till hur torven ska fasas ut från elcertifikatssystemet och att man ska utreda hur den elintensiva industrin skulle påverkas om den skulle ingå i kvotsystemet. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Därför yrkar jag och bifall till beslutspunkt 2 i propositionen, vissa övriga frågor som den kallas för i texten. Därmed yrkar jag bifall till reservation 4. Jag vill bara instämma i att jag och är måna om att det finns en basindustri i det här landet så att vi klarar oss. Men ser jag inte de farhågor som målas upp. Vi har överskott på el. Det förbrukas få timmar. Vi har kommit överens om att vi ska behålla effektreserven, så jag delar inte de farhågorna. Detta är ett sätt att jobba med dessa frågor. Därför tycker vi att det är värt att fortsätta. Det är ju inte den bästa tajmningen nu med tanke på de låga elpriserna, vilket gör att det inte är någon som vill investera. Det förstår jag. 9 (M) replik: har ju en bakgrund i skogsindustrin, så jag tänkte att ta upp en liten vinkling med skogsindustrin, elcertifikat och energipolitiken. har tidigare föreslagit bland annat en lastbilsskatt som jag menar skulle slå mot skogsindustrin. Man har i ett tidigare betänkande här i inte förordat längre lastbilar utan tvärtom kortare lastbilsekipage, någonting som går emot branschens uppfattning. har varit för den höjda kärnkraftsskatten, och propagerar man för mer stöd till förnybar energi trots att många av de viktiga företrädare som finns inom den viktiga skogsindustrin är emot förslaget. De tycker att det inte behövs och att det skulle slå mot skogsindustrin. Därför vill jag ställa en fråga till : På vilket sätt blir det bättre för den viktiga skogsindustrin om man som inte bara vill ha lastbilsskatt, kortare lastbilar, kärnkraftsskatt utan nu också mer stöd till förnybart, trots att branschens företrädare inte vill ha det? 10 (V) replik: Tack, , för följdfrågorna! Först och främst förstår jag inte hur lastbilsskatten hör ihop med elcertifikatssystemet, men jag ska svara på frågan. Till att börja med har inte satt ned foten för hur vi ska jobba med frågan om 74-tonnarna. Vi utreder frågan, och det finns jättemånga fördelar med det. När det gäller koldioxidskatten på bränsle inser jag att den slår fel gentemot några industrier. Men det är en överenskommelse som finns med i budgeten, så den står vi fast vid. Sedan hoppas jag att man kan kompensera de industridelar som den slår fel för. Men jag håller med om att det inte är lyckat med allt. I fråga om transporterna vill jag att man ska titta på lösningar som gör det mer effektivt för skogsbranschen. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 När det gäller energifrågorna har skogsbranschen, om någon, möjlighet att utvecklas till att vara en del av lösningen på baskraften. Titta på hur Tracks i , , jobbar med vidareförädlade skogsprodukter som en del av baskraften. Jag hoppas att vi kan se över de frågorna. 11 (M) replik: Vid första anblicken kan det verka vara lite långsökt att prata om elcertifikat och förnybart som man lyfter in skogsindustrin. Men i slutändan handlar det lite om detta på något sätt. Vi vill att ska vara ett företags- och industriland. I högtidstal pratar vi om konkurrenskraft och möjligheter för . Då handlar det väldigt mycket om ett samlat paket. Då får man titta på förutsättningar för transporter, för skatter, för kompetens och för energiförsörjning. De som verkar i den viktiga skogsindustrin och i den branschen på daglig basis tycker att det är ett dåligt förslag att införa en kombination av en kraftigt höjd kärnkraftsskatt och ytterligare stöd till förnybar energi när det inte finns någon efterfrågan. Då blir det problematiskt för såväl som S och MP tillsammans med osäkerheten om vad regeringen vill med den viktiga frågan om längden på lastbilar som är avgörande för konkurrenskraften i den branschen och med lastbilsskatt som bara slår mot branschen och den svenska landsbygden, ja, då slår det mot som företags- och industriland. Det är därför som jag vill lyfta fram den här frågan, herr talman. Då kommer vi tillbaka till detta: Vad säger till branschens företrädare? Menar han att man har fel när man säger att kombinationen av kärnkraftsskatt och mer subventioner till förnybart är dålig? 12 (V) replik: Som jag sa är inte utredningen om tunga och långa transporter färdig, så vi får se var den landar. Jag förstår skogsindustrins syn på detta. Den lätta vägen är att göra som , inte göra någonting eller att säga att det här blir bara dåligt. Men jag ser fördelar om vi jobbar med förnybart. Vi kan använda skogsbränsle i omställningen, så jag ser fördelar för skogsnäringen. Givetvis slår skatter på näringen. Jag kommer att driva frågan om att skogsbygden och de som drabbas ska få någon form av kompensation när det inte finns några andra alternativ. Jag står upp för förslagen i budgeten, och jag kommer att jobba för att skogsnäringen ska dra nytta av omställningen. Jag tror faktiskt att den kan göra det. 13 (FP): Låt mig nu från den allra första meningen i mitt anförande vara väldigt tydlig. Klimatfrågan är vår tids absolut största framtidsutmaning och för oss liberaler står den i första rummet i den energipolitiska debatten. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 I är vi lyckligt lottade. Vår elproduktion är nära på helt koldioxidfri. Många är de länder väldigt nära oss som bara kommit halvvägs jämfört med där vi är och som är avundsjuka på oss och som behöver vår hjälp. De kämpar för att komma dit där vi i har kommit. Vår uppgift måste vara att värna om och använda oss av det försprång som vi har som vi hjälper andra att komma längre. Tack vare vattenkraften och kärnkraften som solida grundpelare i vår elmix har kunnat bygga upp och vidmakthålla en imponerande exportindustri som är konkurrenskraftig på den internationella marknaden, trots vårt geografiska läge och att vi har ett väldigt högt välstånd i landet. Så länge som vi har ett överskott på koldioxidfri el kan också exportera till länder med högre elpriser och som har mer koldioxidutsläpp i sin produktion eller som är beroende av energiimport från odemokratiska stater. liberalerna vill värna om och säkra våra gynnsamma svenska förutsättningar. Detta är ohyggligt viktigt i en långsiktig energipolitik. Regeringen har uttalat målet att ska ha förnybar elproduktion. Från sida vill vi i stället se fokus på försörjningstrygghet, koldioxidfritt och stabil leverans. Vi måste försäkra oss om att vi vid varje tid har el till konkurrenskraftiga priser och har en klimatsäkrad produktion. När det gäller energiproduktionen gäller begreppet 24:7 på verkligt allvar. Det är i den produktionen det gäller, . beslutade om en samlad klimat- och energipolitik som vilar på tre ben: Vattenkraften ska värnas, den förnybara energin ska byggas ut och kärnkraften ska kunna ersättas med nya reaktorer. Den förnybara energin utgör en väldigt viktig komponent i detta. Under Alliansens tid ökade också produktionen rejält i . De nuvarande målen för förnybart inom elcertifikatssystemet är ambitiösa, och arbetet bör inriktas på att nå de målen. Att i ett skede då elpriserna är historiskt låga och delar av den svenska kärnkraften straffas ut ur systemet ytterligare höja ambitionerna för förnybart, som propositionen föreslår, är enligt vår mening samhällsekonomiskt slöseri, för att inte säga ren kapitalförstöring. Vi anser därmed att den nu gällande ambitionshöjningen inom elcertifikatssystemet bör kvarstå och att det befintliga avtalet med bör fullföljas. anser att långsiktiga och övergripande energipolitiska beslut ska behandlas i . Allt annat är att kringgå kommissionens syfte och de överenskommelser som är gjorda och bryta mot löftet om de blocköverskridande samtal om energifrågor som vi alla var överens om. Sammanfattningsvis anser vi att bör avslå regeringens proposition om att höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet och i stället bifalla det som anförs i motionen 2014/15:3102 av , . 14 (KD): Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral. är förnybar energi i form av vattenkraft, vindkraft, solkraft, värmekraft och biobränsle. Vi kan vara stolta över som ett föregångsland i den här frågan. är ett av de länder i som har lägst andel fossila bränslen över huvud taget i sin elproduktion. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Den överenskommelse som slogs fast av Alliansen 2009 utgör grunden för den energi- och klimatpolitik vi har. Överenskommelsen bygger på tre ben: mer förnybar energi, värnande av vattenkraften och möjlighet att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer. Det är klart att vi som kristdemokrater anser att satsningar på förnybar elproduktion är nödvändiga och viktiga för att uppnå ett energisystem förnybar energi. Som tidigare talare påpekat hade det självklart varit allra bäst om vi fått lyfta den här frågan i pågående samtal. står vi där vi står, men jag ser fram emot att vi ska komma fram till vad som händer efter det som vi beslutar om kring elcertifikatssystemet. På lång sikt anser vi som parti nämligen att det här med subventioner, certifikat och vad det nu kan heta måste riktas till introduktion av ny teknik, inte till att i evighet underhålla redan utvecklad eller i alla fall på något sätt redan färdig teknik. Därför är det klart att vi behöver ha en diskussion i om hur en nedtrappning av subventionerna för elproduktionen ska se ut . Generellt sett måste man ändå anse att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har högst klimatutsläpp. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. Det sker också en diskussion om torvens plats i elcertifikatssystemet. Ska man räkna torven som ett fossilt bränsle, som man gör i EU-sammanhang – FN har också pratat om detta – eller ska vi fortsätta att ha det i certifikatsystemet? Vi kan över huvud taget titta på allt som ligger inom det här systemet, och hoppas jag att vi i kommissionen kan fråga oss om alla delar ska se ut som de gör. har vi att ta beslut om det här med kontrollstation 2015. En fråga vi kan ställa oss är om det är viktigt med tätare kontrollstationer just när man sätter igång och ska upprätthålla ett system med certifikat eller vad det nu kan vara. Är det inte så att vi kanske borde se över det här tätare, med tanke på att vi har en snabb utveckling av tekniken? Vi har inte minst att ta hänsyn till de otroligt låga elpriserna för alla typer av energislag. Det finns ingenting som är lönsamt just nu i den här branschen. Då är frågan om vi ska subventionera vissa mer och andra mindre. Vi ser också effekterna på kärnkraften . Här har överenskommelsen från Alliansen inte upprätthållits av den nya regeringen. Vi har en nedgång för kärnkraften, inte någon utveckling. Vi satsar inte ens någonting på att behålla de reaktorer vi har. Det är väl en fråga vi kan fundera över tills vi har nått målen om förnybart. Vad gör vi till dess? Jag tror inte att vi kan vidmakthålla den här typen av certifikatsystem eller liknande subventioner. Med det sagt, herr talman, yrkar jag bifall till , och motion. 15 (S): Jag yrkar förstås bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Vår energipolitik bygger på tre fundament: leveranssäkerhet, konkurrenskraft och låg inverkan på miljö och klimat. Jobben och välfärden i är beroende av en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vår möjlighet att klara klimatet och miljön är beroende av att vi ställer om till ett mer hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur en förutsättning för vår konkurrenskraft och vår möjlighet att utveckla och behålla välfärd och jobb i . Vårt utgångsläge är gott. har bättre förutsättningar än de allra flesta för att bygga ut förnybar energi genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Därför har vi också goda möjligheter att uppfylla den ambition som samarbetsregeringen har om förnybar energi. ska vara ett föregångsland och visa att tydliga klimat- och energipolitiska mål tillsammans med konkreta styrmedel ger långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället. Den sittande regeringen har högre ambitioner vad gäller förnybar energi än den förra. Regeringens ambitionshöjning innebär att till 2020 ska finansiera en utbyggnad på ny förnybar elproduktion jämfört med . Det är därför vi nu har regeringens proposition om en ambitionshöjning i elcertifikatssystemet på bordet. Ambitionshöjningen genomförs i anslutning till den justering av kvotkurvan som görs med anledning av kontrollstation 2015. Elcertifikatssystemet, som från början infördes av Socialdemokraterna, , har visat sig fungera bra. Med de framgångar som systemet har haft i form av ökad mängd förnybar energi har med tiden också fler partier sett fördelarna med systemet, och finns det ett brett stöd för systemet som sådant. Det välkomnar jag. I jämförelse med många andra stödsystem för förnybar energi i vår omvärld har vårt system varit föredömligt kostnadseffektivt och teknikneutralt. är exempelvis det land som installerade mest vindkraft efter och , trots betydligt lägre stödnivåer. Med andra ord: De svenska förbrukarna och hushållen betalar jämfört med övriga lite för de förnybara kilowattimmarna. Men inget system är förstås perfekt, inte heller elcertifikatssystemet. Regeringen beskriver därför i propositionen hur marknadens aktörer ska få bättre information via om utvecklingen på marknaden, och man vill också tidigarelägga nästa kontrollstation. När den förra regeringen skapade ett gemensamt system för elcertifikat med välkomnade vi det. Men vi ansåg redan då att ambitionsnivån för förnybart var för låg. kan mer, och utvecklingen har gjort oss än mer övertygade om att det går att få fram mer förnybart än vad den förra regeringen ville. Jag välkomnar att en majoritet i ger sitt stöd till den här ambitionshöjningen. Väljarna har i val gett sitt stöd till partier som vill se mer förnybar energi, och kan vi över blockgränsen se till att det blir verklighet. Det skapar också en stabil grund för dem som står beredda att investera i mer förnybar energi. är värt en eloge för att man nu vågar göra detta, vilket jag också tror att deras väljare förväntar sig. Med detta sagt vill jag komma in på att energimarknaden genomgår stora förändringar. En av de största förändringarna är att priset för att producera ny förnybar el har sjunkit drastiskt. Men ännu behövs ett stöd för att utbyggnaden av förnybar elproduktion ska kunna fortsätta i hög takt. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Det är viktigt att öka utbyggnaden av den förnybara energiproduktionen , så att är bättre rustat inför en situation med försämrad kraftbalans. En annan viktig aspekt på mer förnybart är att det elproduktionssystem vi har ytterligare diversifieras och därmed bidrar till ökad försörjningstrygghet. Elproduktionen i är starkt beroende av kärnkraft och vattenkraft. Det innebär att när tillgängligheten i kärnkraftsanläggningar är låg eller när det är torrår finns det ett behov av annan elproduktion, och där kan den förnybara elproduktion som drivs fram genom elcertifikatssystemet spela en viktig roll. Det har tidigare här förts fram synpunkter på att denna och andra förändringar på energiområdet inte borde genomföras nu utan behandlas i . Det är förstås en argumentation som syftar till att det inte ska bli några satsningar på förnybart . Det är ju det som är syftet med . Fokus ligger på att vi har en elförsörjning efter 2025–2030 som är trygg och så vidare. Det är, som jag redan har tagit upp, viktigt att öka utbyggnaden av den förnybara energiproduktionen , så att är bättre rustat inför en situation med försämrad kraftbalans. Sådana åtgärder kan inte vänta. Dessutom är det viktigt att man gör dessa förändringar i anslutning till den kontrollstation som vi har 2015 eftersom det är en större förändring och aktörerna i rimlig tid måste få klart för sig vilka förutsättningar som gäller fram till . Det har också förts fram att en ökad ambition för förnybart bidrar till att pressa redan låga priser. Men det är nog viktigt att komma ihåg att skilja på äpplen och päron i det här sammanhanget. De förändringar som regeringen nu gör med ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet och förändringen av effektskatten har en marginell påverkan på till exempel kärnkraftens lönsamhet. Det handlar om ett par öre och ska förstås i den här diskussionen jämföras med att priset har sjunkit med som säkerhetskraven efter med rätta också har höjts kraftigt. För att ambitionshöjningen ska kunna börja gälla måste också ett avtal med godkännas. För att det ska kunna börja gälla krävs att justerar skatterna på förnybart på det sätt som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen 2016. Men redan under alliansregeringen kom en utredning fram till att det inte är förenligt med att ha kvar skatteundantaget för energi från vind och sol. De förändringar som regeringen har lagt fram nu skapar långsiktiga spelregler som gör att vi med säkerhet följer , vilket är betydelsefullt eftersom producenterna annars riskerar att bli återbetalningsskyldiga. Avslutningsvis: Jag tycker att det som sker med utvecklingen av det förnybara är enormt positivt, både för att jag gillar förnybart och för att jag gillar produktionsutveckling och innovationer. som land har oerhört mycket att vinna på att ligga i framkant i allt som rör grön omställning. För är det något vi vet, så är det att efterfrågan på ny grön teknik världen över kommer att öka. Om vi ska klara konkurrenskraft, och därmed jobben och välfärden, måste vi som land fortsätta investera i ny grön teknik. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. 16 (M) replik: Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Jag har respekt för att man landar i lite olika uppfattningar i en sådan här fråga när det gäller vilka mått och steg man ska ta och så vidare. Men jag vill ta en företags- eller industriutgångspunkt i detta. Den typ av företag som sysslar med sådant som gruvor, stål‑, kemi- och skogsindustri vänder sig mycket tydligt mot de förslag som regeringen nu för fram, alltså den kraftiga kärnkraftsskattehöjningen i kombination med ökade subventioner till förnybar energi. Vi har här ett läge där systemet fungerar med energi och effekt, men det är utmaningar . Om man nu trycker in mer kraftproduktion, allt annat lika, pressar man ned priserna och förbättrar inte systemet. Där har industrin en uppfattning och en annan. Därför vill jag fråga : På vilket sätt har de som professionellt och till dagligdags jobbar med skog, kemi, gruvor och stål fel, och varför har rätt i detta? 17 (S) replik: Ja, , man kan ha olika uppfattningar. Jag väntar mig inte att de som får betala högre skatt eller högre avgift ska välkomna det. Men jag tror att hela samhället vinner på de förändringar som vi nu genomför. har sagt ”kraftigt höjd effektskatt”. Då vill jag fråga honom: Vad är en kraftigt höjd effektskatt? Låt mig påminna om att er egen alliansregering höjde effektskatten . Den här regeringen har höjt den . Ni höjde den alltså procentuellt sett mer, trots att ni till skillnad från oss ärvde en statsbudget med överskott. Vi ärvde ju, som bekant, ett kraftigt underskott efter alliansregeringen: . Vad är en kraftig effektskattehöjning, och varför är just vår höjning väldigt fel medan er var rätt? När jag ändå har chansen vill jag också fråga : Tror du verkligen att det är effektskattehöjningen som leder till de förändringar vi ser på marknaden ? Tror du att era förslag skulle förändra den verklighet vi ser, där några kärnkraftsägare har meddelat att de tänker stänga några reaktorer? Skulle ert förslag förändra det? 18 (M) replik: Svaret på frågan är egentligen ganska enkelt. De här två besluten togs i helt olika marknadslägen. Det beslut som fattades för kom då lönsamheten och elpriserna var på en helt annan nivå. Det gjorde att det fanns utrymme för en sådan skattehöjning utan att det fick drakoniska effekter på energimarknadens aktörer. I dagens situation kan vi se en otrolig omdaning av den europeiska energimarknaden, vilket slår mot varenda aktör i branschen med bristande lönsamhet. Det slår över hela fältet, antingen det handlar om vindkraft, kärnkraft eller andra kraftslag. Att då kicka in en höjning på slår rakt mot ekonomin och förutsättningarna. Kombinationen av en kraftigt höjd kärnkraftsskatt och låga elpriser får alltså effekt. Men låt oss gå tillbaka till huvudfrågan. Vi kan se på dem som dagligdags och professionellt jobbar med viktiga svenska industriben som skog, kemi, gruvor och stål. Det är de som indirekt betalar för en del av de här förslagen men som inte gör det direkt på skatten. De behöver en trygg energiförsörjning. De säger att det i det läge som vi befinner oss just nu är ett direkt dåligt förslag att kraftigt höja kärnkraftsskatten. Det är ett direkt dåligt förslag att subventionera in mer ny kraft när det egentligen inte finns någon efterfrågan. Det är ett förslag som allt annat lika skulle innebära att man ytterligare trycker ned elpriserna, trots att det då inte finns någon efterfrågan på det hela. Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2015 Då är vi tillbaka vid detta.