prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — Upplever att polisen är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Upplever att är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Upplever att Arbetsförmedlingen är precis lika tillgänglig var man än är i landet? Även när det gäller de statliga myndigheterna har vi en diskussion om tillgången, likvärdigheten och möjligheten att få bra service var man än är. Det är en utmaning som vi har på hela myndighetsfältet, oavsett om huvudmannen är , regional, som i detta fall, eller statlig. Ska vi stärka likvärdigheten handlar det i stället i grunden om finansiering. Där tar vi nu ett stort steg när det gäller den kommunala utjämningsprincipen genom att plocka bort den extra miljard som den förra regeringen gav till ett antal moderatstyrda kommuner för att kompensera dem. Där gör vi en tydlig prioritering av vården före nya skattesänkningar. Det handlar också om dialog och erfarenhetsutbyte, vilket sjukvårdsministern tillsammans med landsting är engagerad i. Reglerna för stöd till nyproduktion av bostäder 72 (FP): Jag vill ställa en fråga till bostadsminister . I det senaste numret av tidningen beskrivs regeringens regler vad gäller investeringsstöd för nyproduktion av bostäder. Jag ska läsa upp några av de krav som tidningen redogör för. Stödet gäller små orter med bostadsbrist och befolkningstillväxt och små lägenheter . Det är olika belopp i , och . Lägenheter får hälften av stödet. Ur energisynpunkt måste huset vara bättre än vad som gäller enligt byggregler. Man får 1,75 gånger stödbeloppet om huset förbrukar mindre än per kvadratmeter och år. Hyran ska bestämmas av regering och riksdag. Hyrestaket ska vara per kvadratmeter exempelvis i och något lägre i övriga delar av landet. Det måste finnas blandade storlekar på lägenheterna i husen. Det måste finnas minst en trea i varje projekt. Lägenheterna ska förmedlas genom Bostadsförmedlingen. Och det finns ett krav på att byggarna ska ta emot praktikanter. På vilket sätt är detta en regelförenkling, och på vilket sätt gör detta långsiktiga spelregler möjliga? 73 Statsrådet (MP): Jag tackar för att hon så tydligt redogjorde för delar av det regelverk som är viktigt för att det här investeringsstödet ska kunna godkännas från kommissionens sida i . missade en sak, nämligen att per kvadratmeter och år gäller zon 3, det vill säga . Är man norröver gäller ett högre antal kilowattimmar per kvadratmeter och år, och söderut är det ett lägre antal kilowattimmar per kvadratmeter och år som gäller. Detta är för att vi ska kunna ge stöd till de byggbolag – det är bland annat kommunala men också många privata, små byggbolag – som tycker att det här är ett utmärkt sätt att få igång en produktion av hyresrätter. Det har varit den stora bristen. Det finns en enorm efterfrågan från bland annat unga och studenter på just den här typen av bostäder. handlar regeringen i stället för att, som den gamla regeringen gjorde, prata. 74 (FP): Den här typen av stöd har prövats . Kritiken var att stöden var för styrande, snåriga och kortsiktiga, vilket innebar att de inte kunde användas i exempelvis . Branschen har sagt att man inte är intresserad av stöden, och utan stöden byggs det rekordmycket – enligt analys är det ungefär 50 000 . På vilket sätt är detta en viktig och klok prioritering? På vilket sätt följer det målsättningen om regelförenklingar och långsiktiga spelregler? Det här blir krångligare, och det blir kortsiktigt. De skattepengarna kunde ha använts på ett bättre sätt. Varför finns förslaget, och vad är slutsatserna av den kritik som finns? 75 Statsrådet (MP): Jag tackar för att hon tar upp frågan så att vi får tillfälle att lyfta fram den här viktiga insatsen. Regeringen har gått från en enkelspårig bostadspolitisk lösning som enbart har fokuserat på regelförenklingsarbetet – det är viktigt i sig, men man kan inte bo i en regelförenkling – till att öppna upp ett till spår. Det innebär att vi ska fortsätta jobba med regelförenklingsarbetet men också se till att satsa där det behöver satsas. , med ungefär 300 fastighetsbolag runt om i landet, har välkomnat detta. Flera andra aktörer har välkomnat detta. Det var bra att nämnde myndigheten , för det är just den myndighet som utvärderade förra gången det fanns statliga medel för byggande. De konstaterade, i den enda rapport som faktiskt finns tillgänglig och som har en tillräckligt bra och evidensbaserad bas för att man ska kunna uttala sig, att två tredjedelar av det som byggdes aldrig skulle ha blivit byggt om det inte hade funnits statliga medel. 76 (SD): Migrationsfrågorna fortsätter vara heta i debatten. Närmast nås vi av rapporter – eller larmrapporter, kanske vi ska säga – om att situationen inte är hållbar. I det här läget har såväl statsministern som arbetsmarknadsministern varit ute i debatten och talat om de nyanlända syriernas utbildningsnivå. Den har beskrivits som en stor tillgång, och man har sagt att av de nyanlända syrierna har en högskoleutbildning. Det låter ju fantastiskt, och det skulle innebära att utbildningsnivån i den här gruppen var högre än i den svenska befolkningen. Problemet är dock att det inte är sant. Statistiken inkluderar eftergymnasiala utbildningar som är allt från långa. Min fråga till regeringen, i det här fallet , är om regeringen inte förstår att det är skillnad mellan exempelvis en ettårig eftergymnasial utbildning från den syriska armén och en validerad svensk högskoleexamen . 77 Utbildningsminister (MP): Jo, visst är det skillnad. Men har helt missat att vi har en sjukvård som aldrig skulle klara sin personalförsörjning om det inte var så att det också kommer människor till som har lång sjukvårdsutbildning och erfarenhet, som de kan validera – och ibland även komplettera – i för att kunna jobba i den svenska sjukvården? Vi har många som kommer till med akademisk utbildning, både bland dem som kommer från och bland dem som kommer från andra länder. Vi måste bli mycket bättre på att se till att de kan använda sin utbildning. Det är såklart ett oerhört slöseri med resurser om det i en by öppnar ett asylboende med flera barn som behöver få plats på skolan men där läraren, som kom , inte får möjlighet att följa med till skolan utan ska vara kvar på asylboendet . Den läraren ska såklart användas – läraren ska kunna validera sin kunskap och delta som studiehandledare eller modersmålslärare på skolan. Därför måste vi bli mycket bättre på validering, och det är i de sammanhangen regeringen har nämnt de siffror tar upp. 78 (SD): Jag tackar ministern för svaret. Det är positivt att vi nu har fått besked om att regeringen inser att det är skillnad på eftergymnasial utbildning och högskoleutbildningar. Det är mycket riktigt så att vi behöver människor i vården. Det finns vissa bristyrken i . Problemet är att man inte tillgodoser dessa behov om man har en generell och extremt stor asylinvandring. Vi får i stället större behov – större behov av mer personal i skolan och större behov av personal i vården. Det är uppenbart att regeringen saknar en politik för de här utmaningarna, det vill säga såväl de stora kostnaderna på statlig och nivå som bostadsbristen, och i stället fokuserar på att dra valser om nyanländas utbildningsnivå. Att med den nuvarande invandringspolitiken uppnå jobbmålet ter sig alltmer utsiktslöst. Jag undrar om regeringen är beredd att framöver prioritera jobbmålet framför en ansvarslös och kostsam migrationspolitik. 79 Utbildningsminister (MP): Jag skulle vilja rekommendera , och vem som helst annars som tror på detta med ett extremt stort flyktingmottagande, att titta på den information som sprids av professor och just . Se vad som händer med de syriska flyktingarna och hur extremt få det ändå är som ges möjlighet att utnyttja sin mänskliga rättighet att söka åtnjuta asyl i ett annat land! Av världens totala antal flyktingar – det är över 50 miljoner – är det 600 000 som tar sig till EU. Det är alltså av världens flyktingar, eller en promille av EU:s befolkning. Det är som om vi var på en ö med 1 000 personer, och så kommer det en person till. Skulle vi inte kunna erbjuda den enda personen en hos oss 1 000? Så stort är EU:s flyktingmottagande . Jag tycker inte att problemet med EU:s flyktingmottagande är att för många får hjälp, utan jag tycker att problemet med EU:s flyktingmottagande är att för många får fortsätta lida i krigets helvete. 80 (S): Min fråga går till utrikesminister . Jag vill börja med att berömma utrikesministerns stora engagemang och ansvarstagande i diskussionen i ministerrådet gällande lagen om konfliktmineraler. I omröstningen i tog parlamentet ställning för  en obligatorisk certifiering för importörer av tenn, tantal, och guld från alla konfliktdrabbade högriskområden  att systemet ska övervakas strängare  att en analys av reglernas effekter på lokalbefolkningen i konfliktområdena och kostnaderna för EU:s näringsliv ska göras. Jag skulle vilja fråga hur utrikesministern tänker fortsätta driva linje i konfliktmineralfrågan. Den är tuffare och mer progressiv än andra EU-medlemsstaters i rådet. Hur ser läget ut kring denna fråga i rådet? 81 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. Både vi på och jag personligen är just nu väldigt glada över hur den här frågan utvecklas och i vilken riktning det går. har alltså röstat om sin ståndpunkt i förhandlingarna om konfliktmineraler, och det är mycket bra och välkommet att parlamentet vill ha en mer ambitiös förordning. Det viktigaste nu är att förordningen blir både effektiv och kostnadseffektiv och att den inte innebär alltför mycket krångel för företagen. Rådet och parlamentet måste komma överens i den process som har inletts i EU, och där kan man säga att vårt krav att ha en obligatorisk certifiering för dem som importerar från Stora sjöregionen ligger mellan vad rådet och parlamentet vill. ligger vi bra till för att medla och faktiskt kunna bidra till en bra kompromiss, så vi har placerat oss på en bra plats just . 82 (S): Jag tackar utrikesministern för svaret. Precis som utrikesministern nämnde har rådet röstat, och med 402 ja-röster mot 118 nej-röster samt 171 nedlagda röster antog mandatet för att påbörja informella förhandlingar med EU:s medlemsstater i rådet. Utifrån det vill jag fråga hur utrikesministern ser på trepartsförhandlingarna och om hon har någon känsla för vad utkomsten kan bli. Går detta att sia om? 83 Utrikesminister (S): Jag tror, återigen, att vår position kommer att bli den att försöka medla mellan de två olika hållningarna. Det är viktigt att hålla fast vid att det ska vara ett obligatorium. Svagheten med det förslag som kom från kommissionen var nämligen att det handlade om en frivillig självcertifiering, vilket jag tycker är ett uttryck som i sig kanske ger en aning om vad det skulle kunna bidra med. Vi kommer snart att tvingas ta ställning till ett mandat i rådet. Då vill vi förstås se på antalet företag, och vi vill behålla kravet på att spårbarhet ska vara obligatoriskt. Vi tittar dessutom på arbete med spårbarhet, för vi tycker att det kan finnas andra faktorer som kan föras in i helheten. Som sagt: Något slags kompromiss tvingas vi förstås att nå fram till, men vi tror att vi kan spela en viktig brobyggande roll här från svensk sida. Antalet avhopp från gymnasiet 84 (M): Det finns väldigt stora utmaningar i den svenska skolan. En av de allra största tycker jag är de ca 15 000 elever som lämnar gymnasiet utan fullgod utbildning. Trovärdiga samhällsekonomiska beräkningar har visat att varje misslyckande belastar samhället med 15–20 miljoner under en livstid. Det finns tyvärr inte heller några bra budgetmodeller som gör att kommunerna har incitament för att satsa på dessa kortsiktiga kostnader som är väldigt långsiktiga vinster för hela samhället. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder ministern avser att föreslå för att minska avhoppen och få fler som lyckas i gymnasiet. 85 Utbildningsminister (MP): Tack så mycket för frågan, ! Jag delar helt beskrivningen att genom att inte ge unga de möjligheter och kunskaper de behöver för att bygga sitt eget liv, få makt över sitt liv och få en egen försörjning bygger man upp väldigt stora kostnader för framtiden. Jag har också sett beräkningarna. De gör det tydligt att man bygger upp en framtidsskuld genom att inte ge unga de möjligheter de behöver men också att varje satsning vi gör rätt på skolan är en investering som kan bäras hem. Varje gång vi gör en investering som gör att en person färre riskerar att hamna i det livslånga utanförskap som beskriver gör vi också en besparing i samhällskassan på 15–20 miljoner. De viktigaste investeringarna är i de allra tidigaste åren. Vi kan se att en stor grupp av dem som lämnar gymnasiet är de som aldrig fick med sig grunderna från . Det är också viktigt vad man gör när någon är på väg att lämna gymnasiet, och just nu sitter en gymnasieutredning som till exempel tittar på hur man kan säkerställa att alla genomgår en gymnasieutbildning. 86 (M): finns det idéer i delar av departementet, eller kanske till och med i hela departementet, om att införa ett obligatorium i gymnasieskolan liksom att alla elever ska tvingas att nå en högskolebehörighet. Då är min fråga om ministern verkligen på fullaste allvar tror att det är verkningsfulla medel för att nå målet att alla ska fullfölja sin gymnasieutbildning. 87 Utbildningsminister (MP): Vad det handlar om är att öka den kunskapsmängd du behöver för att klara dig på arbetsmarknaden. klarar du dig inte längre om du inte har med dig gymnasiekompetensen ut. Det är lite att lura unga att säga: Nej, det finns ingen skolplikt i gymnasiet. Det gör ingenting om du hoppar av. Du kommer att klara dig i alla fall. Man klarar sig nämligen inte i alla fall. Det finns nästan inga jobb att få om du inte har gått igenom en gymnasieutbildning. Därför tycker jag att det är fullt rimligt att titta på frågan om vi bör förlänga skolplikten till , som till exempel högerregeringen i nu gör. Men det kan inte vara det enda vi gör. Vi måste också säkerställa att det finns olika vägar att ta sig igenom en gymnasieutbildning, att titta på vilka möjligheter det finns att gå på folkhögskola med folkbildningens goda sätt att möta elever med olika bakgrund redan när de är 16–och vilka andra individuella sätt det kan finnas för att se till att unga får en gymnasieutbildning när det traditionella gymnasiet inte fungerar. 88 i (C): Jag skulle också vilja ställa en fråga till som ministern har varit inne på i några tidigare svar. I stort sett alla kommuner i vårt land tar emot nyanlända, och vi vet att det är stor brist på modersmålslärare och studiehandledare. Ministern nämnde i ett tidigare svar vikten av validering för att fler ska kunna ta de jobben i glesbygd men också i större kommuner. löser man problemet genom fjärrundervisning men också genom att man köper tjänsterna på entreprenad från andra kommuner. Den antagna propositionen pekar på att detta inte längre skulle vara tillåtet. Då är min fråga: Vad ämnar ministern göra åt det här? 89 Utbildningsminister (MP): Jag delar helt beskrivningen. Man kan dessutom vidga beskrivningen till att det handlar om att alla kommuner bör ta ansvar för nyanlända. Det bör inte vara så att vissa kommuner är de som bär hela ansvaret för att människor som flyr från krig och helvete ska få en i . Det är något kommuner i hela bör göra, vilket såklart också förbättrar skolornas möjlighet att göra det här på ett bra sätt. Vi ska utnyttja den kompetens som kommer hit i form av utbildade lärare och andra som kan bidra som studiehandledare och modersmålslärare, och vi behöver öppna upp vägar för fjärrundervisning. Den proposition som behandlar innebär att lagarna öppnas upp i förhållande till hur de har sett ut tidigare. Det är bra. Men det är uppenbart att vi måste titta på hela entreprenadkapitlet och möjligheten att köpa in de här tjänsterna från andra kommuner. Det kommer att finnas möjlighet att lösa det även med den här lagstiftningen, till exempel genom olika former av anställningsförhållanden. Vi är tydliga med att vi vill öppna upp dem ytterligare och kommer att tillsätta en utredning för att möjliggöra det, precis som har önskat och som diskuterats i utbildningsutskottet. 90 i (C): Tack, ministern, för svaret! Både och Skolinspektionen har pekat på behovet av att lösa det här problemet för alla de elevers skull som har behov av utbildade lärare. Som ministern säger ska det komma en utredning. Då blir jag nyfiken och undrar: När kommer den, och hur kan vi säkerställa att det går så fort som möjligt? Som lagstiftare i har vi ju att ta ansvar för att den lagstiftning som ska säkerställa detta finns på plats. Då blir min följdfråga: Hur ser tidsplanen ut, och hur vill ni ytterligare undanröja hindren för alla kommuner som vill ta emot många nyanlända att erbjuda en bra modersmålsundervisning och en bra studiehandledning? 91 Utbildningsminister (MP): Precis som beskriver är det olika saker som vi måste göra för att kommunerna ska få tillgång till studiehandledare och modersmålslärare. Inte minst måste vi utnyttja all den kompetens som kommer till och som finns i samma bygder. Där det finns barn som tas emot i skolan finns det ofta också vuxna, till och med utbildade lärare, som ändå inte får möjlighet att bidra i skolarbetet och finnas där som studiehandledare och modersmålslärare. Det är såklart ett oerhört slöseri med resurser. Fjärrundervisning är en viktig del. Det var anledningen till att vi, så snabbt som det bara gick efter regeringsövertagandet, öppnade upp för mer fjärrundervisning än vad dagens lag möjliggör. Tyvärr fanns det inte beredningsunderlag från den utredning som den tidigare regeringen hade tillsatt för att göra förändringar i entreprenadbestämmelserna. Då har vi sagt i utbildningsutskottet att vi måste göra det så fort som möjligt. En sådan utredning ska självklart tillsättas och så fort som möjligt . 92 (S): Min fråga går till statsrådet . Att läsa vid våra universitet och högskolor är något vi alla uppmuntrar så många som möjligt att göra. Då är det viktigt att man kan vara säker på kvaliteten, och det tror jag inte att man alltid kan vara . Hur går det med utvärderings- och kvalitetssäkringsarbetet, och när får vi se en riktigt bra metod? 93 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för frågan! gör vi en väldigt stor utbyggnad för att bereda plats för fler studenter som vill läsa på högre utbildning, på högskolor och universitet. Vi fördelar platserna runt om i hela landet och fokuserar inte bara på några av de större städerna eller de stora universiteten. Men som du säger måste vi vid utbyggnaden säkerställa att utbildningen håller hög kvalitet. Det är därför utbildningen inte är detaljbestämd av eller regeringen utan sker i dialog med lärosätena så att vi vet att de kan göra utbyggnaden med bibehållen och helst stärkt kvalitet. Vi har haft ett arbete med ett förslag till nytt kvalitetsutvärderingssystem som snart kommer att läggas fram till . Det har varit ute på remiss, och remissinstanserna har varit positiva. Jag ser därför fram emot behandling av förslaget. 94 (S): Jag tackar för svaret. Jag ser också fram emot att förslaget läggs på bord. Vilka möjligheter finns det att det går igenom i ? Har statsrådet funderat på det? 95 Statsrådet (S): Tack, , för följdfrågan! Efter den remissrunda som har varit är jag väldigt optimistisk. Det finns ett behov av att förslaget till nytt kvalitetsutvärderingssystem går igenom. Det säkerställer både lärosätenas egna arbeten med att säkerställa kvaliteten och att nationella utvärderingar görs. Framför allt får vi ett utvärderingssystem som är anpassat till det gemensamma arbetet inom ramen för EU. Det gör att vi kan jämföra de svenska utbildningarna med de andra ländernas utbildningar. Det saknades i det förra utvärderingssystemet. Detta är inte minst viktigt för att främja mobiliteten mellan studenter och för att vara säker på att det håller god kvalitet men också för att vi ska se hur svensk högre utbildning står sig gentemot andra. Precis som vi har sagt vid många tillfällen är det som ska bygga starkt framöver att vi konkurrerar med ökad kunskap, inte med låga löner. 96 TREDJE VICE TALMANNEN: Veckans frågestund är därmed avslutad, och jag tackar statsråden och alla deltagande ledamöter. § 7 (forts. från § 5) Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund (forts. KrU11) 97 (S): Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Jag inleder med att yrka bifall till kulturutskottets förslag i betänkande KrU11 och avslag på samtliga reservationer. När jag skrev mitt anförande var det svårt att inte tänka tillbaka . För många var det kanske ingen speciell tid, men för mig präglades den av det som hände i med den gröna rörelsen. Många människor gick samman för att protestera mot det diktatoriska samhälle de lever i. Varför jag tar upp den gröna rörelsen är för att många frågar vad som hände med den. Varför blev det inget av den kamp som den förde mot den diktatoriska regimen? Det har gjorts många analyser, men den viktigaste är nog att man i aldrig har haft något fungerande och levande civilsamhälle. Man har inte haft förutsättningarna för att träna på att organisera sig och opinionsbilda. Med det sagt ska jag komma in på det jag ska tala om, nämligen civilsamhället. Idrottsfrågan kommer att ta upp. Ett fungerande civilsamhälle är en förutsättning för ett välmående demokratiskt samhälle. Det civila samhället är förutom röstbärare och opinionsbildare en demokratiskola där människor får kompentens och träning i att samarbeta med andra. Det är när människor möts och organiserar sig för sina intressen som också nya perspektiv och förslag till lösningar på gemensamma utmaningar presenteras. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund En politik för det civila samhället är en politik för hur vi kan stärka förutsättningarna för demokratin. Då måste det civila samhällets organisationer ha goda och långsiktiga förutsättningar för sin verksamhet. Det är också viktigt att civilsamhällets roll som röstbärare förblir orubbad och stark. Den förskjutning som har skett där ideella organisationer har fått ta alltmer ansvar som utförare av välfärdstjänster är bekymmersam eftersom det sker på bekostnad av rollen som röstbärare. Det är vidare viktigt att identifiera de olika utmaningar som civilsamhället står inför och finna svar på hur villkoren för det civila samhället kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Här är den pågående utredningen med de tilläggsdirektiv som tillkommit viktig. I arbetet med att skapa goda och långsiktiga förutsättningar för det civila samhället är det omöjligt att undvika frågan om sektorns finansiering och ekonomiska förutsättningar. har organisationer fått minskade anslag, och en stor del av intäkterna har varit styrda projektmedel. Dessutom har kraven på resultat, utvärdering och redovisning av varje enskild krona skapat en belastning för en sektor vars verksamheter ofta bygger på värden som är svåra att mäta, såsom folkbildning. Vi socialdemokrater anser att det är de generella bidragen som behöver öka, och det är viktigt att de offentliga bidragen fortsätter att vara det huvudsakliga stödet till civilsamhällets organisationer. Det är också en av anledningarna till att vi vill avskaffa möjligheten till skattereduktion för privatpersoners gåvor till organisationer. Det är inte önskvärt att gå mot en alltmer privatiserad välgörenhet där privat finansiering via gåvor i större utsträckning ersätter det offentliga stödet till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning. En annan fråga som har diskuterats flitigt och som är kopplad till den ideella sektorns verksamhet är frågan om momsbefrielse för de ideella föreningar och religiösa samfund som har betalat moms på handel där överskottet går till välgörenhet. Detta har främst drabbat secondhandbutiker.