prot · H3096 · 2015-09-22 00:00:00 — Då kunde fler ungdomar få ett arbete att gå till. 46 Finansminister (S): Jag är inte alls förvånad över att inte tycker att det är viktigt med kollektivavtal. Så är det såklart. Om man inte tycker att det är viktigt med ordning och reda på arbetsmarknaden och att människor som arbetar ska kunna ha en lön att leva på, ja, då är kollektivavtal heller inte någonting som är särskilt viktigt. Här finns en djup ideologisk konflikt mellan socialdemokratin och högern vad gäller synen på arbetsmarknadens funktionssätt och möjligheten att ha en lön som man kan leva på. Med regeringens 90-dagarsgaranti kommer alla ungdomar att få möjlighet att få ett jobb, utbildning eller praktik . För att finansiera detta avskaffar vi den ungdomsrabatt för arbetsgivare som har funnits tidigare. Det är en rabatt som har blivit utdömd av samtliga expertmyndigheter, eftersom den är väldigt dyr och väldigt ineffektiv. Vill man ta ansvar för de offentliga finanserna behöver man avveckla åtgärder som har varit uppenbart dyra och ineffektiva. För att ta ansvar för de gemensamma resurserna behöver vi jobba med mer kostnadseffektiva och träffsäkra metoder, och det är precis det regeringen gör. Det är ett sätt att ta ansvar för statsfinanserna som man tar ansvar för ungdomars möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellationerna 2014/15:743 och skatter på bensin och diesel 47 Finansminister (S): har frågat mig varför regeringen i sin konsekvensanalys väljer att inte visa den långsiktiga effekten för hushållen och företagen av den nya modellen för årsvis uppräkning av energi- och koldioxidskatterna för fossil bensin och dieselbränsle. frågar också varför inte kostnaderna som bilberoende hushåll drabbas av redovisas likt kostnaderna då skatterna höjs ytterligare. Vidare har frågat mig dels om var regeringen drar gränsen för hur dyrt det får bli för människor att kunna ta sig till sina arbeten eller hämta barnen efter fotbollsträningen, dels vad som händer om och när priset på råolja stiger kraftigt. Vad gäller fråga om vad som händer om och när priset på råolja stiger kraftigt vill jag börja med att hänvisa till tidigare och nära likalydande interpellationer från hennes partikamrater . I konsekvensanalysen står att omräkning av skattesatserna på bensin och dieselbränsle medför ytterligare höjning av punktskatten på bensin och dieselbränsle med ca 14–per liter inklusive mervärdesskatt. Vidare framgår att förslaget även efter 2017 medför årliga höjningar på bensin och dieselbränsle och att ökningen blir något högre per liter och år, då den kumulativa effekten medför att de årliga höjningarna med tiden blir större. Jag vill också betona att efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en arbetslöshet som har bitit sig fast på höga nivåer. har en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Vi föreslår höjd energiskatt på drivmedel för att ha råd med viktiga reformer som till exempel åtgärder för att minska arbetslösheten och satsningar på järnvägen och annan infrastruktur. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen, och därför är det också angeläget att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna. Vi behöver se tydligt vikande utsläppstrender som rimmar väl med de långsiktiga ambitionerna inom klimatpolitiken. Drivmedelsskatter kan skapa incitament för en mer energieffektiv utveckling av transporterna genom att höga drivmedelspriser ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel. Nivån på bensin- och dieselskatterna är en av flera faktorer som har betydelse för möjligheterna att få vardagen att gå ihop och för möjligheten att nå regeringens höga klimatambitioner. Det finns dock ingen anledning att spekulera om möjliga åtgärder om oljepriset skulle stiga kraftigt. 48 (KD): Tack, finansministern, för svaret! Inför valet var Socialdemokraterna tydliga med att man inte avsåg att höja skatten på bensin. driver partiet, som vi alla noterat, en annan linje. I budgetpropositionen, som lades fram för i går, föreslår man att energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle ska höjas med 48 respektive per liter . Ironiskt nog är det en ännu större höjning än den som låg på bordet då jag lämnade in interpellationen . Till de summorna ska också läggas moms om köparen är en privatperson. Sammantaget höjs därför priset vid pump med per liter bensin och med per liter diesel. Regeringen föreslår även att energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen ska räknas upp i en snabbare takt än genom en årlig indexering . Då höjs alltså skatterna ytterligare. De mycket kraftiga höjningarna av skatterna på bensin och diesel är bekymmersamma. De slår mot jobb och företagande. De slår lika hårt mot vanligt folk och mot vanliga familjer. Näringar som drabbas är av naturliga skäl åkerinäringen och även indirekt alla de sektorer som är beroende av vägtransporter. Därutöver får alla de människor och familjer som är direkt beroende av bilen tuffare att klara av vardagen. Det blir dyrare att ta sig till jobbet, dyrare att köra barnen till träningen och dyrare att hälsa på mor- och farföräldrar. Hårdast slår skattehöjningarna mot dem som bor och verkar på landsbygden. Jag var i och . Om det var någon av regeringens skattehöjningar som det fanns åsikter om där var det just de högre drivmedelsskattesatserna. De slår effektivt mot möjligheterna att leva och driva företag i glesbygd. När regeringen skickade ut skatteförslagen på remiss presenterade man en analys av de konsekvenser som regeringen anser att de höjda skatterna på bensin och diesel kommer att föra med sig. Den konsekvensanalysen var dock tunn och hade när det kommer till effekterna för hushållen och företagen i princip helt bortsett från det långsiktiga perspektivet. Det gör att transparensen kring regeringens skatteförslag är betydligt sämre än vad den borde vara. Det här är anledningen till att jag har ställt två frågor till finansministern om varför regeringen i sin konsekvensanalys väljer att inte visa de långsiktiga effekterna tydligt för företag och hushåll. har alltså finansministern i två meningar, om än långa sådana, besvarat de båda frågorna. Jag vill ställa en följdfråga: Ska jag tolka det som att finansministern är helt nöjd med hur regeringen i sin konsekvensanalys har redovisat hur höjningarna av drivmedelsskatterna slår mot företagen och hushållen? 49 (M): Tack, finansministern, för svaret! Före senaste valet konstaterade finansministern, som då var ekonomisk-politisk talesperson för Socialdemokraterna, att det är dyrt att köra bil i . Visst är det det. sa i : ”Jag tycker att man måste sätta bensinskatten i relation till bensinpriset. Och just nu är bensinpriset mycket högt.” Trots att vi har sett låga oljepriser vet vi att priset även fortsättningsvis kommer att variera. Bensinpriset låg så sent som högre än det vad gjorde när finansministern gjorde sitt uttalande. Den skattehöjning på bensin och diesel som regeringen nu går fram med kommer enligt en nyligen publicerad rapport från Skattebetalarna att innebära att nära 1 miljon hushåll med bil kommer att få betala ytterligare i bensinskatt . blir bördan tyngre med den extra indexuppräkning utifrån bnp som då träder i kraft. Skattebeloppet växer alltså , och på skatten läggs även moms. Effekten blir enligt beräkningar att ett pris på per liter stiger till och . höjs skatten med . Det är hisnande fördyringar som drabbar familjer och företag. Med det förslaget kommer att toppa ytterligare två världsskattetabeller. får vi världens högsta dieselskatt, och 2019 får vi världens högsta bensinskatt. Regeringen menar att man ska kompensera jordbruket för de ökade kostnaderna, men hur avser man egentligen att hantera skattesmällen för de enskilda hushållen? För många människor, särskilt utanför storstadsregionerna, finns inte någon reell möjlighet att välja bort bilen. Hur hanterar man skattesmällen för åkeribranschen, för taxibranschen, för bussbranschen och för flyget? Jag tror att många med mig undrar just detta. Det är mot den bakgrunden som jag har frågat finansministern var gränsen egentligen kommer att gå. Hur dyrt blir det för människor att ta sig till sina arbeten eller helt enkelt bara få ihop vardagen framöver? Vad händer om och när priset på råolja stiger kraftigt? I sitt svar på min interpellation ville inte finansministern säga vad som skulle hända om råoljepriset skulle stiga kraftigt. Hon sa att det fanns ingen anledning att spekulera om möjliga åtgärder om oljepriset skulle stiga kraftigt. Men i den budgetproposition som finansministern lämnade till i går står det tydligt att även i ett scenario med högre oljepris kan skattehöjningar motiveras för att öka miljöstyrningen och minska klimatutsläppen. Finansministern säger sig inte vilja spekulera, men det skulle däremot jag vilja göra. Jag vill spekulera lite i vad man som familj egentligen kan göra. Man kan investera i miljövänligare lösningar, till exempel miljövänligare bilar. Det kan vara rätt dyrt. Därför har det funnits miljöbilspremier och minskade förmånsvärden på just miljövänligare bilar. Men visar det sig i budgetpropositionen att regeringen vill sänka premierna och höja förmånsvärdena även för riktigt miljövänliga bilar. Det är alltså tydligt att regeringen inte vill skapa ekonomiska incitament för att folk ska byta till miljövänligare alternativ. Hur anser finansministern att familjer och företag bör ändra sina beteenden när det blir dyrare att köra? 50 (M): I går kunde vi se finansministern gå med budgeten till . I fråga om efterdyningarna av när budgeten presenterades i denna kammare kan jag inte säga att svenska folket jublade. Jag kan inte säga att tidningarna var speciellt nådiga över det som håller på att hända med . Det är frustrerande för oss som sitter i opposition att bara se på när det känns som att landet håller på att gå sönder. I de här fallen handlar det om att Socialdemokraterna sviker två av sina viktigaste vallöften till svenska folket. Det ena var att man inte skulle röra bensinskatten. Det andra var att man inte skulle sänka ROT-avdraget. Då kan vi också undra hur de diskussionerna i regeringen har gått med . Vi vet nog alla lite till mans att inte är anhängare av drivmedel som bensin. De facto är av priset vid pump skatt. I själva verket köper jag skatt i stället för bensin. Det är mer skatt än vad jag får i tanken. Hur kan det bli så? Jo, därför att vi har ett samhälle där vi inte redovisar alla skatter. Jag kan inte se på kvittot när jag tankar vad som är koldioxidskatt, energiskatt eller moms. Det mest absurda är att vi då även har moms på skatten. Jag betalar alltså en omsättningsskatt på själva skatten. Höjningen kan tyckas låg, om det är fråga om per familj. Men sammantaget med alla andra skattehöjningar förlorar sex av tio individer på regeringens politik. Åtta av tio hushåll kommer att få det sämre med regeringens politik. Jag vet att finansministern har en förkärlek för att säga att regeringen gör detta därför att regeringen tog över ett med stora budgetunderskott. Då kan vi fundera över hur det hade det sett ut om Socialdemokraterna hade regerat som Alliansen regerade – och navigerade väl i en svårhanterlig konjunktur med finanskriser. Ja, då hade det nog sett ännu värre ut, för om man tittar på de budgetar som Socialdemokraterna har lagt fram i denna kammare ser man att det bara är två som inte har högre utgiftsökningar än de som Alliansen hade. När det handlar om skatten på bensin eller skatten på arbete säger finansministern ofta att hon inte tror att man kommer att arbeta mindre bara för att skatten höjs. Jag tror faktiskt inte att folk kommer att köra bil mindre bara för att skatten höjs. Det är snarare så att man helt enkelt får dra in på annat. Då tänker jag främst på dem som bor på landsbygden och som inte har kollektivtrafik att ta till. Jag tänker också på dem som inte brukar lyftas upp så ofta här i kammaren: vår skärgårdsbefolkning som kanske är helt beroende av att ha egen båt för att kunna ta sig någonstans. I skärgården finns det ju inte så bra kollektivtrafik. Jag är väldigt orolig över vart det här landet håller på att ta vägen, och jag skulle gärna vilja ha svar från finansministern på hur hon resonerar om att man höjer skatter och avgifter för vanligt folk. 51 Finansminister (S): Vi tog över regeringsmakten i ett läge då vi hade skenande budgetunderskott, hög arbetslöshet, hög långtidsarbetslöshet, hög ungdomsarbetslöshet och skolresultat som föll snabbare än i något annat land. I ett sådant läge behöver regeringen ta ansvar. Vi behöver koppla ett fast grepp om statsfinanserna för att stoppa de skenande budgetunderskott som vi ärvde. Vi måste hitta finansiering för att fler ungdomar och långtidsarbetslösa ska få jobb och för att vända utvecklingen i skolan. För att göra detta har regeringen tvingats höja en del skatter, och bensinskatten är en av dem. Det har inte varit ett lätt beslut att fatta, men det har varit nödvändigt. En poäng med bensin- och dieselskattehöjningar är att de också ökar miljöstyrningen. ligger ju ganska långt från att nå de utsläppsmål som riksdag, den här kammaren, har satt upp. För att öka chanserna att nå de målen behöver vi också öka miljöstyrningen. Här har jag en fråga till båda interpellanterna: Vilka förslag har och för att vi ska kunna minska utsläppen, när man nu är emot just den här höjningen? frågar om jag är nöjd med konsekvensanalysen och om vilken konsekvensanalys vi har. Jag har redogjort för den konsekvensanalysen. Man kan säkert ha synpunkter på den, men jag har redogjort för den konsekvensanalys som vi har gjort i den här remissen. frågar om de familjer som har svårt att klara skattehöjningen drabbas av att man inte får rabatt när man köper en ny bil. Jag tror inte att de familjer som har problem med ekonomin på grund av bensinskattehöjningen är samma familjer som skulle ha råd att köpa en ny elbil eller en ny laddhybrid. Det är ju en ganska stor utgift att köpa en ny bil, och det är likadant med en ny förmånsbil. Det borde rimligen vara olika familjer. Familjer som har råd att köpa till exempel en Tesla eller en annan elbil eller en laddhybrid, familjer som köper nya bilar, brukar oftast ha lite större marginaler än familjer som har svårt med den kostnadsökning som kan ske för att bensinskatten höjs en del. Regeringen använder också resurser för att satsa på glesbygden. Vi satsar i den här budgeten på ökat vägunderhåll, ökat järnvägsunderhåll och ökad kollektivtrafik i glesbygd. Vi utökar också stödet till service i glesbygd och till bredband i glesbygd. Därutöver bygger vi ut de regionala högskolorna som är viktiga för tillväxten i glesbygden. 52 (KD): Tack, finansministern, för det raka svaret! Jag får konstatera att vi uppenbarligen har olika åsikter i denna fråga. Jag tycker att det är viktigt att en regering när den för fram reformförslag som kan förväntas ha påverkan på sysselsättningen, på förutsättningarna för att driva företag, på hushållens ekonomi och liknande också tydligt redovisar de effekter som de aktuella förslagen kan föra med sig – även om förslagen är av negativ karaktär. Regeringen har varit duktig på att lyfta fram de olika projekt och satsningar som man lägger resurser på i budgetpropositionen. Finansministern tar tillfället i akt att göra det även i den här interpellationsdebatten. Vad regeringen har varit betydligt sämre på sedan den tillträdde är att redovisa de konsekvenser som regeringen kanske inte ser som de allra mest önskvärda. Vi ser det i den här frågan. De indexerade höjningarna av drivmedelsskatterna kommer att få stor påverkan på företag och hushåll, även efter 2016, men det redovisas inte tydligt i regeringens dokument. Vi såg det i går, då budgetpropositionen lades fram. Regeringen verkar ha plockat bort en tabell som visar att hela åtta av tio hushåll får försämrad ekonomi med regeringens politik. Det var tydligen rubriker som regeringen inte ville se. Vi vet också att exempelvis i sin årliga rapport kritiserade regeringen för att den inte visar hur de höjda a-kassenivåerna påverkar sysselsättningen negativt. Rådet konstaterar att det är ”olyckligt att regeringen har valt att inte redovisa några sysselsättningseffekter av höjningen. En förutsättning för en konstruktiv diskussion om den ekonomiska politikens inriktning är att regeringen redovisar olika målkonflikter och tydliggör politiska avvägningar.” Även bland andra har i remissvar som berört regeringens skatteförändringar efterlyst just konsekvensbeskrivningar av hur olika skattehöjningar påverkar utvecklingen på arbetsmarknaden. Jag konstaterar att finansministern verkar nöjd med läget, men jag vill vara tydlig med att jag från min horisont och uppenbarligen flera av de neutrala aktörer som är relevanta att lyssna till i frågan efterlyser mer öppenhet och transparens i regeringens politik. 53 (M): Jag spekulerade ju i mitt förra inlägg i att man kanske skulle kunna byta till ett miljövänligare fordon när det blir dyrare med bensin och diesel. Men står det alltså klart att regeringen minskar de ekonomiska incitamenten för att byta till miljövänligare alternativ. Finansministern är tydlig med att hon inte tycker att det har någon effekt för andra än dem som är potentiella köpare av en Tesla. Personligen tror jag att det finns många andra varianter av miljövänligare bilar. Jag tror att just teknikutveckling är någonting vi verkligen behöver satsa på för att kunna komma till rätta med miljöproblemen. Där har finansministern svaret på frågan hon ställde till mig. Det är tråkigt att regeringen väljer att motarbeta just den utvecklingen. Jag tänkte fortsätta spekulera lite. Jag tänkte spekulera i om man som familj skulle kunna välja att helt enkelt köra bil mindre om man vill få ned sina kostnader. Jag tänkte utgå från mig själv. Jag är inte en av dem som bor centralt i storstad, där detta kanske är lite lättare. Jag bor i som ligger cirka en och från . Innan jag satt i pendlade jag för att jobba i . Det gör även min man. Det är en sträcka som har bra kollektivtrafik, skulle jag vilja påstå, med många bussar. Säg att vi skulle välja att ställa bilen och i stället lämna barnen på skola och förskola med hjälp av buss för att sedan ta bussen in till . Jag har tittat på tidtabeller och räknat lite och kommit fram till att det tar mer än extra för mig att ta mig till jobbet, enkel resa, jämfört med om jag skulle köra bil. Det betyder alltså, med lite enkel matematik, lite extra . Det motsvarar , vilket är av en heltidstjänst som jag skulle behöva gå ned för att kunna transportera mig och barnen med buss. Jag kan tycka att det inte verkar vara en särskilt god resursanvändning. Jag tror faktiskt att finansministern räknar kallt med att vi inte kommer att gå ned . Vi kommer att fortsätta köra bil till och från jobb, skola och förskola. De människor som kör bil gör det till väldigt liten del för nöjes skull eller av ren lathet. De gör det för att få ihop sin vardag, och de kommer inte att kunna minska sitt bilkörande nämnvärt. När kostnaderna ökar kommer de i stället att minska antingen sin konsumtion eller sitt sparande. Inget av det är väl bra för ekonomin i stort. Och så har vi företagen. Marginalerna blir ännu mindre, och färre företag kommer att kunna växa. kommer att kunna starta, och färre företag kommer att kunna överleva. Jag tycker att det är rimligt, givet det här beslutet, att man föreslår kompensationer för jordbruk och skogsbruk till följd av de höjda dieselskatterna. Regeringen hänvisar i det fallet till den utsatta konkurrenssituationen. Men åkeribranschen, då? Där är konkurrensen också stenhård. Regeringen kompenserar inte åkarna utan föreslår, bland annat i budgetpropositionen, att de ska ändra sitt körbeteende. Jag förstår att regeringen, som finansministern nämner här, avser att satsa på järnväg och att man hoppas att fler transporter ska kunna gå på räls, och det är väl bra. Men det löser inte situationen för åkeriföretagen. Deras ökade kostnader uppstår ju här och , medan den här delen av regeringens lösning ligger ganska långt fram i tiden. Därför vill jag fråga finansministern hur hon ser på utvecklingen i de branscher som inte kompenseras i budgeten och hur finansministern ser på att konsumtion och sparande kommer att gå ned när människor blir tvungna att betala mer i skatt på sitt körande. 54 (M): Det känns härligt att vara tillbaka efter sommarledigheten, måste jag säga – ja, eftersom vi arbetar för friheten, då. Socialdemokraterna försöker alltid ge en bild av en borgerlig regering som inte kan handskas med ekonomin, vilket är orättvist, historielöst och helt felaktigt. Sist jag debatterade med finansministern i den här kammaren – jag tror att det var näst sista sammanträdet före sommarledigheten – frågade jag henne om hon hade läst och sett vad han ansåg var orsakerna till den kris vi hade . Mycket berodde på att vi hade stor inflation och devalveringar. Sedan minns ni kanske , som skrev om Pomperipossa som betalade i skatt. Det var helt nödvändigt att göra något åt det svenska samhället. Det är därför jag står här igen och pratar om skatt. Alla skatter på saker och ting – skatt på arbete, höjd bensinskatt, höjd skatt på kärnkraft, alltså effektskatt, och så vidare – gör att man nästan tappar lusten att gå till arbetet. Det är därför vi pratar om skatt. Bensinskatten slår hårdast ute på landsbygden och i skärgårdsregionen. Jag tycker att det är väldigt dumt att man gör på detta sätt, och jag anser att finansministern bör tänka om i denna fråga. 55 (M): Anledningen till att jag går upp i den här debatten är att åkerinäringen är en av de hårdast konkurrensutsatta näringar vi har i landet, och man går på knäna på grund av olaglig verksamhet. Det finns åkare som kör med diesel som de tar med från sitt hemland för att dieseln är så pass dyr här i , där vi har dyraste diesel. Det finns de som kör med olaglig diesel eller stulen diesel för att kunna konkurrera med den lagliga åkerinäringen här i . I detta läge väljer regeringen att lägga ytterligare en skatt på denna bransch på per liter diesel. Vad innebär detta för en åkare och lastbilsägare? Om lastbilen går på vanligt skift kör den . Den gör av med i genomsnitt per mil. Det vill säga att diesel går åt för att hålla igång den. För åkeriägaren betyder detta att han åker på i ytterligare skatter. Om lastbilen gå på dubbelskift eller tvåskift, vilket inte är ovanligt, handlar det om . Åkeriägaren kanske har tre eller fyra lastbilar, vilket betyder att han alltså får i ytterligare skatter på grund av vad som kan tyckas vara en liten ökning på per liter. Åkerinäringen är redan fullständigt nedpressad i stövelskaftet och kämpar mot den olagliga trafiken. Den landsbygdsfientliga och åkerifientliga politiken är ett allvarligt hot mot vår landsbygd. Vi tvingar våra ungdomar att flytta från landsbygden och in till städerna för att minska kostnaden för att köra till och från sina arbeten. När man sedan har tvingat iväg ungdomarna från landsbygden satsar man på att subventionera nya bostäder i våra storstäder. Detta är ingen landsbygdsvänlig politik. Den flyttar våra ungdomar från landsbygden till storstäderna. Den flyttar våra åkeritransporter från lagliga åkerier i till olagliga åkerier som passar på att på olika sätt tillskansa sig billigare diesel och skatta för den i utlandet. Varför kompenserar man inte åkerinäringen? Anser ministern att åkerinäringen fortfarande kan bära dessa 20 000–extra per lastbil i , trots att man är utsatt för en mycket tuff konkurrens från olagliga utländska transporter? Varför kompenseras inte åkerinäringen? 56 Finansminister (S): Jag lyckades inte höra att svarade på min fråga: Vilka förslag har för att minska utsläppen så att ska kunna nå de utsläppsmål som riksdag har satt upp? Om jag tolkar rätt menar hon att förslag är att ha kvar miljöbilsbonusen för laddhybrider på samma nivå som .