prot · H3094 · 2015-09-18 00:00:00 — att (M) avsagt sig uppdragen som ledamot i skatteutskottet och suppleant i finansutskottet samt att (C) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i kulturutskottet och att riksdagsgrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet. vice talmannen förklarade valda till § 3 Anmälan om vice ordförande i utskott vice talmannen anmälde att (S) valts till vice ordförande i civilutskottet –. § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:17 till utbildningsutskottet § 5 Svar på interpellation 2014/15:683 om ett rättssäkert asylsystem 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor med lagakraftvunna beslut om avvisning och utvisning ska lämna landet. Beslut som meddelas av våra myndigheter och domstolar måste verkställas. Jag delar till fullo interpellantens uppfattning i det avseendet. Ett fungerande återvändande är en viktig del av asylprocessen och ska genomföras på ett rättssäkert och värdigt sätt. I regeringens budget har vi säkerställt att våra myndigheter får de medel som behövs för att genomföra återvändanden. I senaste regleringsbrev är regeringen tydlig med att återvändandearbetet ska effektiviseras, och i den löpande myndighetsdialogen, som vi håller med verkets ledning, uppmärksammas denna fråga. I Europeiska rådets slutsatser som antogs pekar EU:s stats- och regeringschefer på vikten av ett gemensamt och välordnat agerande i dessa frågor. avser att lämna konstruktiva bidrag i det fortsatta arbetet, bland annat vad gäller utformningen av de återtagandeavtal som EU förhandlar med tredjeländer. Det kan bland annat handla om att säkerställa skyddet för grundläggande rättigheter och att korta ledtiderna i en återvändandeprocess. En annan sak som interpellanten tar upp är arbetsgivares hänsynslöshet. Det är oacceptabelt att arbetsgivare utnyttjar den utsatta situation som migranter kan befinna sig i. I linje med det har regeringen beslutat att tillsätta en utredning som ska förbättra skyddet för arbetskraftsinvandrare. Utredaren ska bland annat överväga utökade kontroller av arbetsgivare. har en reglerad invandring. För att upprätthålla denna ordning krävs att de beslut som meddelas av våra myndigheter och domstolar verkställs. Ett återvändande föregås alltid av en noggrann prövning av behovet av skydd. För att kunna upprätthålla ett fungerande asylsystem som kan erbjuda åt människor på flykt måste de som inte bedömts ha skyddsbehov eller andra skäl för att stanna återvända till sina hemländer. Mot denna bakgrund fortsätter regeringen att verka för ett effektivare återvändandearbete, på hemmaplan, inom EU och i våra kontakter med länder utanför EU. I sammanhanget är det viktigt att understryka att åtgärder som vidtas för att genomföra avvisningsbeslut naturligtvis inte får bryta mot principen om non-refoulement eller mot andra skyldigheter som följer av internationell rätt och som syftar till att värna grundläggande mänskliga rättigheter och att erbjuda skydd mot förföljelse. Detta sistnämnda är för regeringen en självklar utgångspunkt. 2 (M): Jag vill tacka för svaret och för att han är här . Det gläder mig att migrationsministern delar min uppfattning att det här är en viktig fråga. Jag väljer att lyfta fram frågan för att det är viktigt att upprätthålla förtroendet för och legitimiteten i asylsystemet och respekten för svenska lagar och myndighetsbeslut. Därför måste de människor som söker skydd i och som får avslag och lagakraftvunna beslut lämna landet. Detta är även en central del i ett långsiktigt hållbart mottagande. Och de människor som har rätt till asyl ska självklart få stanna och ges möjlighet att börja ett nytt liv i . Asylprövningen är binär i bemärkelsen att antingen beviljas man asyl, eller så avslås ansökan. Det innebär även att det måste vara skillnad på konsekvenserna av dessa två beslut. Det kan tyckas självklart, men tyvärr ser inte situationen ut så . I stället väljer många som har fått avslag att trots det stanna i landet, antingen genom att gömma sig eller genom att på andra sätt låta bli att medverka i utvisningsprocessen. Detta är en situation som inte är hållbar, eftersom det ofta leder till ett parallellt skuggsamhälle som växer fram där människor utan uppehållstillstånd stannar kvar. Dessa människor befinner sig ofta i en närmast rättslös situation och faller lätt offer för hänsynslösa arbetsgivare eller hyresvärdar. Incitamenten för människor med lagakraftvunna beslut att lämna landet behöver därför ses över. är det helt enkelt inte tillräcklig skillnad mellan avslag eller bifall på en asylansökan. Det gläder mig att migrationsministern i senaste regleringsbrevet till gett i uppdrag att återvändandearbetet ska effektiviseras. Jag ser också fram emot att följa den utredning som ni beslutat att tillsätta och som ska förbättra skyddet för arbetskraftsinvandrare. Men jag tror att mer behöver göras för att ge frågan ännu högre prioritet. Jag tror att vi kan göra mycket tillsammans. Dessvärre hittar jag inte någonstans på eller Socialdemokraternas hemsida några dokument kring frågor som rör återvändande och vad ni tänker göra åt situationen som har uppstått. Jag hyser därför en viss oro för att ni tyvärr inte har fått upp ögonen tillräckligt mycket för det här. Mina frågor till migrationsministern är därför följande: Vad har ni för konkreta politiska förslag för att garantera en rättssäker asylprocess? Och vilka andra idéer och tankar finns om det här än regleringsbrevet till som tidigare nämndes? 3 (KD): Tack till ministern för att han är här och besvarar de här frågorna! Kristdemokraten var med och startade EU en gång. Han sa så här: Samhället byggs av människor men består genom institutioner. Man skulle kunna säga att regeringar kommer och går men institutionerna består. De är en stabiliserande faktor i en orolig tid. Det riktigt allvarliga är när institutionerna inte längre helt fungerar. Jag arbetade i Räddningsmission, som är en del av civilsamhället. Vi arbetade med personer med missbruksproblem, psykiatrisk problematik eller ekonomisk misär, och de levde som hemlösa. Men de var en del i ett större sammanhang, och institutionerna – , polisen och andra – hade kontroll över vad som hände. räknade till och med de hemlösa både 2005 och 2009, som ministern säkert känner till. har det uppstått en parallell värld i . Det finns personer som lever ett slags skuggliv, som sa. Det är personer som inte har rätt att stanna i men som gömmer sig för att undvika att utvisas. har penslat de stora dragen här i debatten, men jag vill nämna en växande grupp invandrare i som lever i en gråzon juridiskt sett. Ministern är ju både migrations- och justitieminister. De kommer från bland annat , och de har fått uppehållstillstånd i södra och kommer hit därför att de har rätt till det . När de stannar än vad de har rätt till blir de som papperslösa, men polisen gör enligt uppgift inga försök att avvisa dem enligt svensk lag. De dyker upp på , och polisen blundar enligt uppgift för det här. Det märkliga med det här stora antalet hemlösa personer är att de varken missbrukar eller är psykiskt sjuka. De arbetar på restauranger, städfirmor, bilverkstäder eller i livsmedelsbranschen. De är en ny underklass som lever och arbetar under slavlika förhållanden för småpengar, och svenska lagar är satta ur spel. De får inte hjälp av facket därför att de inte är medlemmar i någon fackförening. Det här är en del av det nya . Det kommer inte att upphöra om inget görs. Institutionerna, de som ska göra så att det här samhället består, har inget grepp om situationen. Därför är det viktigt att ministern svarar på frågan: På vilket sätt och med vilka åtgärder tänker den högst ansvarige ministern lösa den här situationen? 4 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror inte att vi principiellt sett har någon annan uppfattning än varken eller . Principen är väldigt klar. Den som har asylskäl får stanna. Den som inte har asylskäl och därmed får ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut måste lämna landet. Det är den självklara utgångspunkten. Och den tror jag att vi är överens om. Man ska lämna landet antingen frivilligt eller under tvång, vilket vi också använder oss av. var det drygt 10 700 fall av återvändande. Ungefär 8 000 lämnade självmant, och ungefär 2 700 lämnade under tvång. Är det mycket eller lite? Jag kan i alla fall se att effektiviteten när det gällde andelen och antalet som återvänder har minskat . Det gäller som sagt både antal och andel av de nyupplagda fallen som har gjorts. var det 15 800 som återvände. var det 14 000 som återvände. var det som sagt 10 700. Vi har inte kohortsiffror på det här. Om man ska få en indikation på om det går åt rätt håll får man jämföra med hur många nya lagakraftvunna avslag det har varit. Som en andel av de nyupplagda fallen ser man en minskande andel: 2012, 2014. Det var under den borgerliga regeringens tre sista år. , 2013 och 2014 såg vi en minskande effektivitet i återvändandet. Vi kan spekulera mycket i varför. Men jag kan bara konstatera att så ska det inte vara. Det måste vara ordning och reda i asylprocessen. Den som får stanna ska få stanna, men den som har fått ett avvisningsbeslut måste lämna landet. Vad får vi annars? Precis som och har varit inne på får vi annars ett kraftigt ifrågasättande av hela migrationspolitiken. Vi får en situation där stödet för migrationspolitiken bland allmänheten kommer att minska. Ännu värre är, vilket båda två också har varit inne på, att vi får en växande grupp som lever i i en gråzon och blir lätta byten för oseriösa arbetsgivare. Bland annat har beskrivit hur det ser ut. Därför behöver vi utöka kontrollerna och införa starkare sanktioner när det gäller arbetsgivare som utnyttjar de här människorna. var inne på att det egentligen är två grupper, dels den grupp där man har fått avslag på sin asylansökan men ändå hänger sig kvar i landet, dels den grupp människor – ofta med afrikanskt ursprung – som har jobbat i kanske eller tidigare fram till . Då slog finanskrisen till, och de länderna, och , fick mycket sämre ekonomi. Många av de människorna blev helt enkelt tvungna att söka sig norrut för att över huvud taget kunna klara sig och blir då lätta byten för oseriösa arbetsgivare. Vi måste utöka kontrollerna av arbetsgivarna. Vi måste öka tillsynen. Vi måste också bygga ut sanktionsmedlen. Precis därför tillsatte vi en ny sådan utredning . Vi har också varit tydliga i regleringsbrevet till med att de måste effektivisera det här arbetet. ser det faktiskt bättre ut under det här året än det har gjort tidigare. 5 (M): Tack för svaret, migrationsministern! Jag är också helt övertygad om att vi har samma uppfattning i frågan och att du ser den problematik som finns. Jag tycker även att du redogör på ett förtjänstfullt sätt för den bilden och de siffror som finns. Några av mina farhågor och frågetecken kvarstår dock. Du nämnde kort arbetsgivarna som utnyttjar de här stackars personerna och talade om att utöka sanktioner och tillsynen mot dem. Du nämnde också regleringsbrevet, som vi talade om . Jag saknar dock vägen framåt. Vi har en ganska akut situation . Jag tror att vi är i behov av fler policyförslag. Jag tror inte att det här räcker för att få bukt med detta, trots regleringsbrev, utökade sanktioner och tillsyn mot arbetsgivare. I ditt svar nämnde du även att man ska korta ledtiderna i en återvändandeprocess. Jag är intresserad av att höra vilka konkreta förslag som finns på departementet för att korta ledtiderna. 6 (KD): Tack, ministern, för svaret på den första delen! Alliansen blev allt mindre effektiva när det gällde avvisningar av dem som inte får lov att vara här, säger ministern. Vi fick också en del kritik för att vi på något sätt skulle ha varit fientligt inställda mot människor som kom hit. Jag vill i alla fall minnas att det var på det sättet. Vi har ett parallellt med människor som lever i ett skuggliv, en ny underklass som lever under slavlika förhållanden. De är en del av vår ekonomi. Det är en växande svart marknad. De personer som jag nämnde i mitt första inlägg kommer ofta hit från . Ministern beskrev att de kommer hit, har fått uppehållstillstånd i eller och har därför rätt att resa norrut till oss och stanna här . När de stannar än de har rätt till blir de ett fall för polisen. Jag möter dem ofta bland de hemlösa när jag arbetar i Räddningsmission. De är starka människor som har överlevt. Men även om jag, som kristdemokrat, har djup förståelse för människors kamp att överleva ska svenska lagar följas, även om hos en städfirma är bättre än fattigdomen i hemlandet. Vad finns det för lösning? Antingen, ministern, får vi inlemma de här personerna i det svenska samhället fullt ut, eller så får de avvisas efter de regler vi har. Så här kan vi inte ha det. Det är inte värdigt de här människorna; det är inte värdigt . Vilken väg vill ministern gå? 7 Justitie- och migrationsminister (S): I slutet av mitt förra inlägg nämnde jag att det ser något bättre ut än . Som jag sa när jag drog siffrorna hade andelen som verkligen reste ut minskat 2012, 2013 och 2014. var siffran 10 700. Siffran är , till och med juli, 7 200 utresta. Det är för tidigt att tala om ett trendbrott. Siffrorna måste analyseras lite noggrannare. Men det ser i alla fall lite bättre ut än . Det kan mycket väl vara på det sättet att vår tydlighet i regleringsbrevet till har fått effekt. Men vi är naturligtvis inte nöjda med det utan måste fortsätta jobba för att se till att principerna upprätthålls. Hur kommer vi till rätta med gråzonerna, det vill säga med dem som lever kvar i en parallell värld? Det effektiva sättet är att gå på de arbetsgivare som utnyttjar dessa människor och exploaterar deras utsatthet, fattigdom och rättslöshet. Då handlar det om flera saker. Till att börja med handlar det om att de fackliga organisationerna måste stärkas. Glöm aldrig att det är de som skulle kunna ha starka och nära kontaktytor med de arbetsgivare som vi här talar om! Då kan man inte föra en politik där man försvagar och underminerar fackföreningsrörelsen, som dessvärre var fallet under den förra mandatperioden. Fackföreningsrörelsen som sådan måste stärkas, därför att det är den som på många sätt kan ingripa mot de arbetsgivare som är oseriösa. Den andra delen är de statliga institutionerna. Vi ska använda våra myndigheter mer effektivt. Jag sa tidigare att vi måste utöka tillsynen och kontrollen. är en myndighet som kan göra mycket mer. och kan gå på de arbetsgivare som inte sköter sina böcker och inte har ordning och reda. Om man tar itu med den ekonomiska brottsligheten kommer man också att hitta många arbetsplatser där dessa människor utnyttjas och får jobba för och bo i en källare. Så ska vi inte ha det. Det är inte det som är den svenska modellen. Men, som sagt, då måste man vara beredd att genomföra dessa saker, dels stärka fackföreningsrörelsen, dels utöka sanktionerna för och tillsynen av oseriösa arbetsgivare. 8 (M): Du nämnde att det ser bättre ut, men att vi måste göra mer och att vi kan bättre. Det håller jag verkligen med om. Även om siffrorna ser bättre ut är det svårt att se vilka åtgärder som har haft effekt. Vi kan ju inte vara nöjda eftersom det är flera tusen personer som hamnar i ett skuggsamhälle. Jag fick inte riktigt svar på mina frågor, men det kan hända att du glömde dem. Jag frågade om korta ledtider i en återvändandeprocess och vilka konkreta förslag som har för att korta ned dessa ledtider. Det diskuteras också en hel del om preskriptionstider på detta område, både i och på EU-nivå, om de är för korta och om de minskar incitamenten för återvändande. Jag skulle jättegärna vilja höra dina synpunkter på det och om regeringen har några planer på att kartlägga vad preskriptionstiden har för effekter på återvändandearbetet. 9 Justitie- och migrationsminister (S): Som sagt, jag tror inte att vi har några starka, principiella avvikande meningar i förhållande till varandra. Vi vill båda se till att principerna upprätthålls. Vi vill båda se till att den som har fått avslag genom ett lagakraftvunnet beslut ska vara beredd att lämna landet. Så är det. Men det finns ett antal problem. En del väljer att gå under jorden. Då ska vi gå på de arbetsgivare som utnyttjar dessa människor och som faktiskt möjliggör den parallella skuggvärlden. Det andra stora bekymret är att vi har problem med en del länder som inte accepterar att ta emot sina egna medborgare. Då måste vi förhandla med dem så att de accepterar avvisningarna. Det skiljer sig mellan olika länder, men detta är på gång i det stora migrationspaket som presenterade . I det fanns det ett förslag om att effektivisera det europeiska återtagandearbetet. Det har den bejakat eftersom vi anser det viktigt att upprätthålla principerna. Det kan också ha betydelse för ledtiderna, det vill säga tiden från beslut till dess att man lämnar landet. Utöver det som vi gör på nationell nivå mot oseriösa arbetsgivare, för att stärka fackföreningsrörelsen, för att se till att jobbar mer effektivt kan vi lägga till pusselbiten med det europeiska samarbetet. Det tror jag att vi kommer att ha framgång med. Till syvende och sist handlar det helt enkelt om att upprätthålla förtroendet för den svenska migrationspolitiken, men det handlar också om att förebygga så att färre människor hamnar i väldigt svåra situationer. Där är vi inte . Där finns det mycket kvar att göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:674 om svenska hushållens ekonomi 10 Statsrådet (MP): har frågat mig hur jag uppfattar de svenska hushållens ekonomi, vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra ytterligare skuldsättning av de svenska hushållen, vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att de svenska hushållen ska börja amortera på sina skulder samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att begränsa hushållens kreditdrivna konsumtion. Bostadspriserna och hushållens skulder har stigit i relativt snabb takt ända i . har ökningstakten i bostadspriserna och hushållens skulduppbyggnad tilltagit. Liksom hushållens skulder har också hushållens tillgångar, såväl reala som finansiella, ökat kraftigt . En betydande nettoförmögenhet hos hushållen kan bidra till att minska riskerna för att de finansiella instituten ska göra kreditförluster på sin utlåning vid ett bostadsprisfall. Den utgör dock inte nödvändigtvis ett skydd mot negativa konsekvenser för makroekonomin. Internationellt sett har det framför allt varit en stor ökning av hushållens skulder som har tenderat att föregå djupare och mer utdragna konjunkturnedgångar. En stor del av ökningen i bostadspriserna och hushållens skuldsättning kan förklaras av strukturella faktorer: Allt fler hushåll äger sin bostad till följd av bland annat ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter, utbudet av bostäder i framför allt storstäder har ökat långsammare än befolkningsökningen, bostadsrelaterade skatter har sänkts och hushållens inkomster har ökat i god takt. har realräntan sjunkit. Även om dessa faktorer har ett stort förklaringsvärde kan de inte förklara hela uppgången, och dessutom kan de strukturella faktorerna komma att förändras . En rad åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella stabiliteten, både åtgärder för att stärka banksystemet genom ökade kapital- och likviditetskrav samt åtgärder för att minska hushållens belåning. Några av de mest betydande åtgärderna på detta område är att nya kapitaltäckningskrav har införts, att riskviktsgolv för bolån har införts och sedan höjts samt att ett bolånetak har införts. För att åstadkomma en mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att överväga åtgärder som syftar till att stärka konsumentskyddet och minska risken för att konsumentkrediter leder till överskuldsättning. Enligt utredarens uppdrag ska bland annat räntetak, kostnadstak samt skärpta marknadsförings- och informationskrav övervägas. Utredarens uppdrag ska redovisas senast . Regeringen kommer även att presentera en bred strategi mot överskuldsättning . Med anledning av att aviserade förslag om amorteringsregler drogs tillbaka har regeringen efter breda politiska samtal nu kommit överens med de borgerliga partierna, och även förankrat med , att ett amorteringskrav ska införas. Amorteringskravet syftar till att motverka makroekonomiska och finansiella stabilitetsrisker. Kravet innebär att kreditinstitut ska tillämpa amorteringsvillkor som bygger på en sund amorteringskultur och som inte bidrar till alltför hög skuldsättning hos hushållen. Förslaget är första steget mot en lagändring som innebär att kan få det mandat som krävs för att föreslå och implementera ett amorteringskrav. Med ett amorteringskrav ökar vi hushållens amorteringar och minskar risken att hushållens skuldsättning bidrar till finansiell oro. Regeringen följer utvecklingen av hushållens skuldsättning både avseende bolån och annan form av skuldsättning. Det är viktigt att poängtera att vi ska gå försiktigt fram och inte ta för många eller för stora steg som i sig riskerar utlösa osäkerhet och oro. är det amorteringskravet som vi arbetar vidare med. 11 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Överskuldsättningen innebär inte bara ett stort personligt lidande, utan den är också kostsam för samhällsekonomin. På den punkten är statsrådet och jag överens. Medierna rapporterar att över 400 000 svenskar är skuldsatta och bedömer att den sammanlagda skulden uppgår till . Ordföranden i Kronofogdens vetenskapliga råd bedömer att om man även inkluderar familjemedlemmar som påverkas negativt av den skuldsattes situation blir siffran med svenska mått mätt gigantisk, 1,2 miljoner. I är vi fokuserade på bolånen, men hushållen dras med andra typer av skulder som accelererar. Det är min erfarenhet professionell verksamhet i finansbranschen. Samhällskostnaderna beträffande överskuldsättningen beräknas till ofattbara , enligt medieuppgifter. Kalkylen är beräknad utifrån kostnader för sjukvård, produktionsbortfall, arbetslöshetsersättning, långtidssjukskrivning etcetera. Trots de initiala åtgärderna att komma åt problemet gör regeringen, enligt min bedömning, för lite. Bostads- och byggmarknaden är överreglerad, investeringstakten trögrörlig, priserna på bostäder rusar, människor fortsätter i allt högre takt att överskuldsätta sig. Vi har svenska hushåll som har överträffat den grekiska statens statsskuld och i vissa fall dubblerat den. Vi pratar om nivåer på av disponibel inkomst. kom med en granskning, och när man läser den kan man konstatera att det finns stora skillnader i underlaget mellan den genomgången och uppgifter i medierna. Jag undrar om statsrådet och regeringen riktigt har koll på läget. Problemet är så stort att det hör till tio högprioriterade områden, och man har bett medlemmarna att inkomma med skarpa förslag till problemets lösning. Frågan är vad regeringen har gjort på den punkten. Alliansregeringen gick till val på förenklingar i bostadsbyggandet, investeringar i infrastrukturen och andra förslag vilkas effekt skulle leda till fler investeringar på den hårt reglerade bostadsmarknaden. Vi förlorade valet, och den nya regeringen ställer om ekonomin från att stimulera arbetslinjen, investeringarna och företagandet till att bestraffa arbetet, höja skatter och bidrag och därmed indirekt uppmuntra till högre skuldsättning för hushållen. Betydande underliggande reala problem kvarstår därför i den svenska ekonomin, trots en bättre konjunktur. Regeringen nyttjar inte tillfället att rätta till saker och ting. Nyckeln, herr talman, blir att styra mot en dämpad skuldsättning utan att det sker på ett sätt som drastiskt ändrar spelreglerna och därmed försvårar för människor att planera sin ekonomi.