prot · H209113 · 2015-06-10 00:00:00 — Jag skulle vilja återkomma till min fråga: Är det rimligt att en av statens största kostnader i statsbudgeten är en aktiv omfördelare från låginkomsttagare i kommuner i glesbygden i till de rikaste människorna i de rikaste kommunerna runt våra stora städer? Är det verkligen en rödgrön politik? 17 Statsminister (S) replik: Man kan ha olika uppfattningar om detta. Jag har respekt för att man tycker att detta inte är rätt. Men till syvende och sist är det så att med ansvar för landet måste man göra förändringar som inte ställer till det för mycket för hushållen. Det måste finnas en förutsägbarhet också för hushållen som inte ställer till det för ekonomin, så att vi i en uppgång som annars skulle ha varit kan få en nedgång, därför att den inhemska efterfrågan pressas tillbaka. Därför måste detta hanteras precis på det sätt som jag sa. Man måste titta på hushållens villkor, finanssektorns villkor och hur man där agerar, och bostadsmarknaden. Det är detta vi gör . De tre faktorerna kommer vi att ta oss an. Vi har inga planer på att sänka ränteavdragen. Vi kommer däremot att gå vidare med amorteringsplikten. 18 (FP) replik: Statsministern har ställt upp ett mål för arbetslösheten till 2020. Det är inget fel att sätta upp mål; tvärtom kan det vara en inspiration och en ledstång att hålla sig i – om man vidtar åtgärder för att nå målet. Men om man bara sätter upp mål utan att försöka vidta åtgärder och sedan bara blundar och hoppas att målet ska nås, då hjälper det inte. Det är detta som blir så uppenbart i regeringens budget. Det finns inga åtgärder. Det finns ord och det finns mål. Man kallar det för jobbkongress och annat, men åtgärderna lyser med sin frånvaro. Det finns en riktigt stor åtgärd som påverkar jobben och som också är den enskilt största budgetposten, nämligen att man ska höja skatten på att anställa ungdomar med 18 miljarder. 18 miljarder blir det när det är fullt upptrappat. Det är en jätteskattehöjning som slår just mot att anställa ungdomar. Men regeringen säger att det inte påverkar jobben. I i går läste jag att nio av tio företagare inte tror på regeringens jobbpolitik. Jag har i och för sig letat efter den där tionde företagaren utan att hitta någon, men det är möjligt att det finns någon som tror på den. gör det möjligen. Företagen säger att detta leder till kraftigt ökade kostnader. Nej, säger regeringen, det spelar ingen roll och påverkar inte. Men sedan kommer kommuner och landsting och säger samma sak: Detta leder till ökade kostnader. Vad säger regeringen då? Jo, man säger att kommuner och landsting ska få kompensation för detta. Min enkla fråga i all ödmjukhet, herr statsminister, är: Om nu höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar inte har några som helst negativa effekter, varför behöver vi då kompensera kommunerna för det? 19 Statsminister (S) replik: är kanske inte ödmjukhet främsta tillgång och egenskap. Det hela är ganska enkelt, och det borde veta, som har suttit i regeringen. Om man gör förändringar mellan staten och kommuner och landsting är man skyldig att reglera det. Det är så ekonomin fungerar. Ni kanske inte gjorde det, men det är så regelverket ser ut. Detta är vi skyldiga att göra. verkar tro att det bara är en åtgärd som räknas för att man ska komma i arbete, och det är skattesänkningar. Det prövades , , då ni satt i regeringsställning, och det blev ingen hit. Den ungdomsarbetsgivaravgift som man nu refererar till kostar . , då den infördes, har den kostat . Vad blev resultatet? När den infördes fanns det ungefär 115 000 arbetslösa ungdomar. var det ungefär 150 000 arbetslösa ungdomar. Det är en ökning med 35 000. Vilket är mest nöjd med – att det kostade eller att det blev ytterligare 35 000 arbetslösa ungdomar? Vi gör det som biter på riktigt. Ungdomar måste få en utbildning för att komma in i arbete. Åk ut och prata med företagen! De säger att ett av deras stora problem är att de inte får tag i rätt utbildad arbetskraft. De skulle vilja anställa och kan anställa, men de hittar inte rätt utbildad arbetskraft. I samma stund är det 400 000 människor som går arbetslösa; många av dem är ungdomar som inte har gymnasieutbildning. Där är beviset! Det ser vi i debattartikeln , där forskarna säger att det inte hjälper med generella åtgärder utan att man måste rikta in sig så att ungdomarna får den åtgärd som passar dem. Därför ska de ungdomar som inte har gymnasieutbildning få det. Dit ska pengarna gå. Då kommer de i arbete. 20 (FP) replik: kan fortsätta sin politik med att nu göra om gymnasiet igen för att tvinga alla att läsa in högskolebehörighet. Då kommer utslagningen att öka ännu mer. , , – alla har gått in för lärlingsutbildningar, och de har lägre ungdomsarbetslöshet än . Att alla ska bli universitetskompetenta är inte svaret, ! Det intressanta är dock att Löfven inte svarar på själva frågan. Det står i lagen, säger . Men varför står det i lagen då? Jo, därför att det innebär ökade kostnader för kommunerna. Det är därför de kompenseras. Men samma sak gäller också för företagen. De får också ökade kostnader, men de kompenseras inte. Det är därför nio av tio nu är kritiska mot Löfven och hans jobbpolitik. , , , , – ingen tror på att Löfvens jobbpolitik ska nå målet. Inte ens LO tror längre på det. Det är snart fler som tror på spöken i än som tror på regeringens jobbpolitik. 21 Statsminister (S) replik: måste läsa lite mer precis vad de skriver. Alla de institut som nu räknade upp har faktiskt dömt ut de generella åtgärderna. De har gett väldigt lite verkan. Så är det med ungdomsarbetsgivaravgiften. Så är det med jobbskatteavdraget. Och det beror just på att de generella åtgärderna, som gäller för alla, inte duger, för de har inte gett utbildning till de människor som saknar rätt utbildning. För ungdomar mellan som inte har gymnasieexamen närmar sig arbetslösheten nu . Detta har skett då er politik har verkat, med jobbskatteavdrag och ungdomsarbetsgivaravgifter. När ska ni se att detta inte gjorde nytta? lägger vi om politiken. Vi har ett nytt momentum. Vi ska se till att ungdomarna får den chans de ska ha. De ska ha utbildning. De ska ha arbete. 22 (KD) replik: Det är flera som har noterat att statsministern har varit på partikongress. Där har han och hans parti lovat varandra och deklarerat för föräldrar att man ska kvotera föräldraförsäkringen fullt ut: Tar man inte ut hälften var brinner dagarna inne. I ett tidigare replikskifte sa statsministern att vi nu utvecklar föräldraförsäkringen. Det märker vi. Det spottas ut förslag från som handlar om att begränsa, minska tiden, minska flexibiliteten och att kvotera föräldradagarna fullt ut. Det är snarare än en utveckling en avveckling av föräldraförsäkringen, som vi känner den, som man nu har påbörjat. har dock lovat att själva kvoteringen ska ske i lyssnande på och i dialog med föräldrarna. Då dristar jag mig att ha några tips om hur en sådan dialog ska kunna bli lite mer framgångsrik än vad jag tror att den som är för handen är. Till att börja med tror jag att det är klokt att sluta att berätta för föräldrarna att det är fel på dem och deras tid med sina barn. I Socialdemokraternas värld tycks de alltid vara på fel plats vid fel tillfälle. De är på jobbet när de borde vara hemma och hemma när de borde vara på jobbet. Kopplar ni socialdemokrater, på era kongresser, loss tänkandet på att föräldrarna sliter och släpar och pusslar och bänder för att få livet att gå ihop för sig själva och för att få lite tid med sina barn? Ni borde sluta peka finger åt dem. Ni borde säga: Tack för att ni tar er tid med era barn! Det är precis den typen av insatser som vi behöver i samhället. Vi tror att ni vill ta ett gemensamt ansvar, och vi vill fråga er hur vi bäst kan stödja er. Det är den attityd som jag tror är mer framgångsrik. Er dialog är ett diktat. Ni klampar in, sätter er vid köksbordet och försvårar pusslet. Ni tar fram sticksågen, sågar om en del bitar och kastar bort några andra. Vilka föräldrar är det ni pratar med som vill ha mindre valfrihet och mindre tid med sina barn, ? 23 Statsminister (S) replik: kan börja med att fråga ! Vi har ett ojämställt uttag av föräldraförsäkringen. tas ut av kvinnor. tas ut av män. Detta är en av de viktigaste anledningarna till att vi har ett ojämställt arbetsliv. Kvinnor tjänar under ett helt arbetsliv i genomsnitt mindre än män. Det visar sig också när pensionskuverten kommer hem till dessa kvinnor. Vi har många kvinnliga fattigpensionärer. Hur många fler vill KD ha? Vi måste göra någonting åt detta. Vi har en bra försäkring för föräldrarna och för barnen. Men vi har ett problem med jämställdheten. Jag hör aldrig KD prata om jämställdhet i arbetslivet – aldrig . Ni borde börja visa lite mer intresse. Jag hör nu fler och fler partier prata om . Det är kul. Det är många som är intresserade av vår partikongress. Det beror antagligen på att de framtida förslagen ligger där. Där kan vi pragmatiskt hantera det faktum att vi ska se till att föräldraförsäkringen blir bättre, men vi ska också göra det i dialog med föräldrarna. Vi ska successivt ta fram en bättre föräldraförsäkring. Men jag kan också säga att jag ser föräldrar i min egen närhet som har delat lika på föräldraförsäkringen. Det har inte inneburit något avsteg för kvinnans möjlighet att komma vidare på arbetsmarknaden. Det har inneburit att båda föräldrarna har en fantastisk kontakt med sina barn. Det var ytterst det som föräldraförsäkringen var till för. ska vi se till att göra detta. Vi viker under den här mandatperioden. Vi vill fortsätta att utveckla föräldraförsäkringen. Det finns fler saker som vi behöver göra för att förnya och få en modern föräldraförsäkring. Frågan är: Är över huvud taget intresserade av jämställdhet? Hur tänker ni då ta er an detta? 24 (KD) replik: Varje gång i fortsättningen säger ”utveckla föräldraförsäkringen” råder jag föräldrar att lyssna väldigt noga på vad det handlar om. Det kommer att handla om mer tvång, mindre tid med barnen, mer regleringar och mindre valfrihet. Det är tydligt med den politiken. Den tar aldrig sin utgångspunkt i barnens tid med sina föräldrar. Den tar alltid sin utgångspunkt i problem någonstans, på arbetsmarknaden, med pensionerna eller någonting annat, som barnfamiljerna ska hantera genom att få sitt pussel försvårat. Man vill ta ett gemensamt ansvar för sina barn , men man vill också bestämma detta själv. Man vill inte att ska göra detta. Det är det resultat ni kommer att få av er dialog. Var säker på detta! Om problemet är arbetsmarknaden, börja där. Om problemet är pensionerna, se till att regelmässigt dela pensionspoängen när barnen är små, som har föreslagit. Det är bara att genomföra den typen av förslag. Men ge er inte och deras pussel, ! Sluta med det! 25 Statsminister (S) replik: Jo, vi behöver en moderniserad föräldraförsäkring ur flera aspekter. En är det som vi kallar för stjärnfamiljer. Familjerna ser inte ut exakt som de gjorde förut. Det finns många olika slags familjebildningar. Även i det perspektivet tycker vi att föräldraförsäkringen bör utvecklas så att den passar fler familjekonstellationer, men det har KD inga tankar på. Jag ska berätta vilka som frågar. Det är många kvinnor. Många kvinnor vill att vi ska ha ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen, för det är de som drabbas av det ojämställda arbetslivet. Det är de som drabbas av de lägre lönerna – det är under ett arbetsliv, som visar sig väldigt tydligt när pensionskuvertet kommer. Det är de som frågar efter ett jämnare uttag. Det är dem som vi ska se till att hjälpa. Vi ska utveckla föräldraförsäkringen. Vi ska ha ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. Vi ska också se till att kvinnor inte halkar efter i lön. Vi ska ha jämställda löner i . Då är föräldraförsäkringen en viktig del. 26 (M): I förrgår avslutades det så kallade G7-mötet i i . Det finns flera intressanta saker att se i slutsatserna, bland annat om vikten av återhämtning i världsekonomin och bättre villkor för kvinnors jobb och företagande runt om i världen. Men en av de viktigare slutsatserna var det gemensamma löftet att arbeta för att begränsa jordens uppvärmning till högst två grader till 2050. Det är bra att , och är med på att sätta mål för utsläppsminskningar, men det är fortfarande otillräckligt. För de europeiska G7-länderna är målet lägre än de ambitioner som vi behöver ha. har visat att tillväxt och hållbar utveckling hör ihop. har vi minskat våra utsläpp med när vår ekonomi har vuxit med omkring 60. ska fortsätta att vara ett av de länder som driver på utvecklingen. Men det krävs att flera rika länder tar sitt ansvar, och det krävs ekonomisk tillväxt. Det är därför av största vikt att vi fortsätter att vara pådrivande och att vi får ett mer ambitiöst globalt avtal i . Under G7-mötet fördömdes också annektering av . Man hotades med skärpta sanktioner ifall spänningarna i tilltar. Vi ser åter tendenser till upptrappning av stridigheter. Familjer är splittrade. Utan vare sig mat eller husrum flyr tusentals människor. Ukrainare dödas av dem som påstår sig utkämpa ukrainarnas eget frihetskrig. Jag välkomnar att statsministern tog upp den frågan i sin inledning. Jag vill vara tydlig med att det om aggressioner ökar också bör bli aktuellt att inom till exempel EU-kretsen diskutera förstärkta sanktioner i samband med till exempel det kommande . Situationen i vår del av har utvecklats negativt ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Vi tvingas markera vår integritet. Vi behöver den försvarsuppgörelse som vi just har träffat. Den innebär nästan dubbelt så stora förstärkningar till försvaret som regeringspartiernas ursprungliga ingångsbud. hade besök av den nye finske statsministern . Precis som våra finska grannar, som vill utreda konsekvenserna av ett Natomedlemskap på allvar, skulle behöva en öppnare Natodebatt. Vi behöver forma en färdplan för ett eventuellt Natomedlemskap för att vara redo att diskutera hur vi tar nästa steg, om vi vill och behöver. Vi får inte låta historien stå i vägen för hur vi formar vår framtida säkerhet. Den ska vi forma utifrån de utmaningar som står inför. I detta nu är, som sagt, skolavslutningarna för tusentals elever runt om i landet i full gång. Men tyvärr är det inte en glädjens dag för alla. Var femte elev går ut ur svensk grundskola utan fullständiga betyg. Effekterna av att halka efter får stora konsekvenser. För den som aldrig har gått klart eller inte gått klart gymnasiet är arbetslösheten dubbelt så hög jämfört med hur det är för den som har tagit studenten. Därför måste vi fortsätta att höja ambitionsnivån för skolan. Vi behöver ha en aktiv språkinlärning i förskolan, mer matte i högstadiet, fler skickliga lärare som får bättre lön och utökad rätt till vuxenutbildning för den som behöver komplettera. i presenterar Alliansen ett gemensamt förslag på en nationell strategi för skolans digitalisering. Men vi behöver också fler satsningar på tidigare stöd för de elever som halkar efter. Därför vill jag nu presentera ytterligare ett steg för att fler ska gå ut med fullständiga betyg. Jag vill föreslå att alla elever som behöver ska erbjudas sommarskola redan från årskurs 6. Den som halkar efter måste få hjälp , och det måste gälla alla. Jag vill satsa , dubbelt så mycket som regeringen, på att hjälpa dem som är på väg att halka efter. Det måste finnas en tydlig skyldighet för kommuner – alla kommuner – att erbjuda sommarskola för de elever som löper risk att inte bli behöriga till gymnasiet. Vi behöver ha en sommarskola där elever kan ta igen det de missade när de hade svårt hemma och inte fick tillräckligt stöd av föräldrar, där man får en extra chans med ekvationerna eller lär sig det där periodiska systemet, som man inte riktigt hann med, där man får det stöd man behöver för att rusta sig med den kunskap man behöver. Det ger helt enkelt bättre förutsättningar för fler att få uppleva studentens lyckliga dagar. Vi moderater utgår från människor. Vi utgår från att alla människor ska komma till sin rätt och komma in i samhället. Det kräver jobb och utbildning, och mycket arbete återstår. Var sjunde person i arbetsför ålder befinner sig fortfarande i utanförskap. Utanförskapet handlade till stor del om att människor som hade varit inne på arbetsmarknaden trycktes ut, eftersom bidragssystemen hade gjort att arbete lönade sig alldeles för dåligt. ser vi hur utanförskapet breddas. Risken att bidragssystemen trycker ut människor från arbetsmarknaden finns till viss del kvar. Men vi ser också att det finns människor, ofta unga och utrikes födda, som av olika anledningar fortfarande aldrig har fått sitt första jobb. Det nya utanförskapet begränsar människor. Vår uppgift är därför tydlig: fler jobb, fler vägar in på arbetsmarknaden, fler chanser till bättre utbildning. Då kan fler människor komma till sin rätt. Det börjar med jobben. När vi nu utvecklar vår politik svarar alla förslag upp mot kravet att de ska skapa fler jobb och hjälpa fler in i arbete. Vi vill investera i förstärkningar av infrastrukturen, så att inte minst industrin ska kunna exportera mer. Vi föreslår en rad regelförenklingar för fler och snabbväxande företag. Vi vill göra det mer lönsamt för erfarna medarbetare att fortsätta arbeta, så att fler kan bidra mer. Vi satsar på bättre förutsättningar för omställning, stärkta drivkrafter till snabbare integration och lärlingsanställning, så att tröskeln till det första jobbet sänks. och hans regeringskollegor avslutar nu sitt första riksdagsår vid makten. Det har varit präglat av svikna löften kring sänkt skatt för vanliga löntagare, , bensinskatterna och överskottsmålet. Statsministern lovade på valnatten en handlingskraftig regering. Även det löftet verkar han ha tagit lätt på. Det största problemet för är nu den politik som regeringspartierna ändå för. När omkring var elfte ung är utan arbete och studier, då vill regeringen göra det dyrare att anställa den som är ung. När industrin behöver konkurrenskraftiga elpriser riskerar regeringens hantering av och försämringar och fördyringar för kärnkraften att slå mot hela den svenska tunga industrin. När vi behöver fler kvinnor och utrikes födda i arbete försämrar regeringen genom att dra ned på både RUT- och ROT-avdragen, där många får sitt första jobb. När var femte elev lämnar utan fullständiga betyg skär regeringen ned på karriärtjänsterna för lärare och säger nej till mer matte i högstadiet. Regeringen erkänner själv att deras politik är fel väg för jobben. I den egna vårbudgeten räknar de med sjunkande arbetskraftsdeltagande och ökande jämviktsarbetslöshet. Regeringens eget finanspolitiska råd räknar med att regeringens politik leder till någonstans mellan 33 000 och 37 000 färre jobb. och är bara några av alla organisationer som påtalar att regeringens politik riskerar att få skadliga effekter för jobben. När var sjunde person i arbetsför ålder är i utanförskap, när 400 000 svenskar inte vill annat än att ha ett jobb att gå till, då är det tydligen tre jobb som värnar om allra mest: sitt eget, och . har visat att ett löfte till och är viktigare än utställda löften till svenska folket. Facit är tydligt: När själv kan välja, då väljer han makten före jobben. Omgivet av en orolig värld återhämtar sig nu ur krisen. Vi ser hur ekonomin väntas kunna ta fart efter en lång och svår period. Men inte bara ekonomin utan också jobben måste kunna växa fram. Vi måste stärka position, inte riskera att försvaga den. Då måste vi bryta det nya utanförskapet. Vi måste ha fler jobb. Det måste löna sig att arbeta. Vi behöver mer kunskap, så att fler kan stå rustade för att kunna ta det första jobbet. Jag vill tillönska statsministern, kollegorna, alla i denna kammare och några till ett långt och skönt sommarlov och hoppas på vila och avkoppling. När vi kommer tillbaka till den här kammaren fortsätter debatten om vad framtid behöver. Den behöver en ny regering. I detta anförande instämde (M). 27 Statsminister (S) replik: Det var mycket satsningar. De ska väl möjligtvis finansieras med en så kallad beräkningsteknisk korrigering. Men det kommer inte att gå. Överskottsmål gav upp för länge sedan. Vi fick ärva ett underskott på 74 miljarder, och det var inte i kristider. Den här regeringens stora projekt är att se till att människor kommer i arbete, och vi kommer inte att ge oss. Det är därför vi har satt upp det tuffa mål som vi har satt upp. För att nå dit gäller jobbagenda. Det första är att vi ska ha investeringar. Vi måste ha investeringar i infrastrukturen och bostäderna. Vi ska satsa på den aktiva näringspolitiken. Vi ska se till att höja kunskapsnivån och kompetensen. Vi ska förbättra matchningen så att människor faktiskt kan börja ta de jobb som ska växa fram. Mot detta står nu nedskärningsagenda. Jag har här listan på de nedskärningar som står för. Ni vill fortsätta precis som . Det är ingen förnyelse, precis, utan det är många gamla förslag. Det är skattesänkningar och nedskärningar. Den första punkten på den lista som presenterade här i går var en skattesänkning till. Bara skär ned nästan på jobben, miljön, välfärden och skolan, om vi räknar ihop det. Mer är att vänta. Men varför gör ni detta? Tycker ni att tågen går alldeles för bra? Har vi för många människor i utbildning? Är det möjligen så att den svenska exporten är för stor? Tycker ni att sjukvården är för bra? Har våra äldre för mycket personal i äldreomsorgen? Vad är det som gör att ni ska skära ned alla dessa poster? 28 (M) replik: Det kräver visst mod från statsministern att börja tala om offentliga finanser. Det var ju inte jag som ensidigt började luckra upp överskottsmålet för att möta LO:s krav på vad de kallar investeringar. talar ofta och gärna om sin bakgrund i verkstadsindustrin, men jag kan i början på den här debatten konstatera att det är väldigt mycket mer snack än verkstad, om det handlar om hur ska få fler nya jobb. Var finns de konkreta förslag som skulle kunna göra att jobben blir fler i till exempel verkstadsindustrin med politik? Finns de i den högre skatten på arbete? Finns de i att göra det dyra att anställa? Finns de i kilometerskatten på transporterna, kanske i den höjda skatten på kärnkraften eller i stoppet för mer matte i skolan? Var i konkreta förslag får en tillväxt av fler nya jobb? 29 Statsminister (S) replik: Jag ska gärna ta det. Lyssna och lär. Först och främst handlar det om investeringar. Vi måste investera mer. Det gäller järnvägsunderhållet som ni vill skära ned med . Vi ska investera så att företagen kan transportera sina varor och så att pendlarna kan ta sig till och från jobbet. Det är en viktig investering. Vi ska se till att ha mer näringspolitik, så att de nya produkterna faktiskt kommer fram på marknaden. Därför ska vi ha mer kapital som verkar i tidiga skeden, därför ska vi ha en större exportsatsning och därför ska vi se till att människor kan ta dessa jobb. Men jag fick inget svar på vad dessa nedskärningar ska leda till. Varför ska man skära ned på järnvägsunderhållet? Varför ska man inte satsa på lärarnas löner som vi gör? Varför ska man dra ned på utbildningen? Varför ska man dra ned på lokala klimatinvesteringar och så vidare? Här i min hand har jag nedskärningslistan. Vad är det som är så bra med detta recept? Förklara detta, ! 30 (M) replik: Om hade tagit del av vår vårmotion hade han sett våra satsningar på järnvägen och våra satsningar på att tunga transporter ska kunna ta sig fram i , så att svensk tung industri kan få åtminstone lika goda konkurrensvillkor som den finska. halkar vi efter. Jag frågade var de nya jobben finns i den konkreta politiken. Tal om jobbagenda är en sak, men var finns de konkreta förslagen? Och hur kan vi stärka position genom att höja skatten på arbete, göra det dyra att anställa, fördyra transporterna och fördyra och försvåra energiförsörjningen till den tunga industrin? Det svarar inte på. Eller varför skulle skolan stärkas av att man stoppar satsningen på 5 000 fler karriärtjänster i skolan eller den där extra viktiga mattetimmen i skolan, som elever så väl behöver? Det är tomt från . 31 (SD) replik: