prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — I denna fråga har regeringens hållning varit tydlig, och det är glädjande att regeringen jobbat så skyndsamt med att få till en lösning som innebär att butiker blir helt momsbefriade . De kommer även att få tillbaka pengar för att ersätta den moms som de måste redovisa och betala året ut. Att värna om det civila samhället är för Socialdemokraterna en viktig ideologisk fråga. Vi kommer alltid att värna om ett samhälle med starka folkrörelser och levande föreningsliv med hög anslutningsgrad och ett civilsamhälle som är röstbärare, opinionsbildare och fortsatt den viktigaste demokratiskolan. Det är därför positivt att det råder stor enighet i om vikten av ett starkt civilsamhälle och att nu genom ett tillkännagivande visar sitt stöd till det arbete som regeringen gör och även fortsättningsvis kommer att göra på detta område. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Avslutningsvis ska jag beröra frågan om romsk inkludering. Det är beklagligt att man vill få det till att vi ska ha ställt oss bakom ställningstagande i denna fråga. Det har absolut inget med det att göra. Det handlar snarare om att vi anser att det görs mycket och även fortsättningsvis kommer att göras mycket i denna fråga. Det pågår ett flertal olika aktiviteter. Bland annat kan Kommissionen mot antiziganism nämnas, som har fått i uppdrag att ta fram ett förslag om inrättandet av en nationell institution med samlat ansvar för frågor som rör antiziganism och romers rättigheter. En sådan institution ska verka för att stärka romers kulturella och språkliga rättigheter samt öka samhällets kunskap om romers historia, språk och kultur. Vi anser att ett arbete är påbörjat, och vi vill att det arbetet ska fortsätta. Det är därför som regeringen i vårbudgeten aviserar att för perioden –2019, sammanlagt 52 miljoner, kommer att avsättas för arbetet med strategin för romsk inkludering. 98 (SD) replik: Jag håller med om vikten av att vi har kommit fram till ett gemensamt tillkännagivande om att underlätta för civilsamhällets organisationer. Det gläder också mig. Låt mig ställa en fråga till Socialdemokraterna på samma spår som jag var inne på tidigare med Alliansen. Socialdemokraterna är åter ett regeringsbärande parti och det största partiet i riksdag. Man har ett tungt ansvar för att med fast och lugn hand leda genom svåra tider. Man har också marknadsfört sig som en feministisk och jämställdhetsinriktad regering. Mot bakgrund av det jag nämnde tidigare om alla röster som höjs och alla exempel som visar att lag och regelverk måste skärpas för att vi inte ska betala ut pengar till och därmed aktivt understödja den radikalisering, extremism och antidemokratiska verksamhet som har slagit rot i många förortsmiljöer och är ett reellt hot mot rikets säkerhet och stabilitet, frågar jag: Är Socialdemokraterna beredda att se över lagstiftningen, regelverken och stöden till tveksamma organisationer för att bekämpa grogrunden och annan extrem verksamhet? Varför bifaller man i så fall inte reservation i ärendet och försöker göra något åt situationen? Om inte, vägrar man inse en uppenbar problematik som många röster höjs om? 99 (S) replik: Jag tror att jag och har helt olika uppfattningar om samhället och hur vi ska se på det och på civilsamhället. När höll sitt anförande lyfte han bara upp civilsamhällets negativa sidor, och han fokuserade mycket på civilsamhället som ett verktyg för att vissa extrema organisationer ska kunna utöva sin makt och sin agenda. Jag vill fokusera på att civilsamhället är viktigt för demokratin. Jag tror på att vi måste motverka extremism i alla dess former. Det gör vi genom att ha en generell politik för hur vi motverkar extremism över hela den politiska skalan och genom att jobba för en mångfaldspolitik – en politik som handlar om inkludering, om att satsa på jobb och utbildning och om att ta bort det utanförskap som finns i samhället. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Jag tror på mångfaldspolitik snarare än på att prata om hur vi kan minska civilsamhällets roll och göra ingrepp där. 100 (SD) replik: För att förtydliga tror jag att det har varit uppenbart både i våra utskottsärenden och i våra tidigare anföranden att värnar civilsamhället starkt. Det kan man också se i våra budgetförslag. Att vi sedan kommer att fördela våra anföranden lite olika här i kammaren är en annan sak. Jag lyfte framför allt fram trossamfunden i exemplet tidigare. Det är där mycket av problematiken har uppstått. Jag förstår inte riktigt, , att man inte kan se att det är kvinnor, feminister och personer med muslimsk bakgrund som varnar för att förorterna radikaliseras. De har flytt från något och börjar nu uppleva samma situation i det nya landet, vilket även Socialdemokraterna måste se som åtminstone problematiskt. De säger att vi inte har mångfald utan extrem segregation. Regeringens samordnare mot extremism, , sa i Aktuellt att politiker måste lära sig om detta, våga ifrågasätta föreningar och se de budskap som ges så att man kan stötta kvinnor som vill leva fria och egna liv. Det finns en flathet. Man ryggar tillbaka och vågar inte ge sig in i de här frågorna, bara för att det handlar om religion. För att inte till exempel alla muslimer och hela islam ska skuldbeläggas, delar Socialdemokraterna här i uppfattning? Är man i så fall beredd att se över stödformer och lagstiftning för radikala organisationer och miljöer? Eller har man någon annan plan än idén om skärpta krav, tillsyn och slopat stöd till de organisationer som uppenbart brister i demokrati och jämställdhet? 101 (S) replik: Vi har instanser och myndigheter som kollar hur och till vilka bidrag betalas ut. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter att ha en stark och skärpt översyn av hur vi betalar ut bidrag och vilka vi betalar ut de statliga stöden till. Det måste fortsätta att finnas. Som jag sa tror jag att det handlar om hur vi ser på samhället. ser på samhället som att där finns olika grupperingar som har olika intressen. Jag vill se på samhället som att där finns en mångfald av många olika människor som har olika bakgrund och som ibland har gemensamma intressen och ibland inte. Det ger man uttryck för genom att organisera sig till exempel i det civila samhället. Om det finns organisationer, idéer och tankar som går emot våra demokratiska värderingar och det demokratiska samhället ska dessa bemötas oavsett om de har religiös bakgrund eller extrema åsikter. Jag tror att vi kommer åt extrema åsikter och extrem organisering främst genom att satsa på en mångfaldspolitik som är inkluderande, skapa jobbtillfällen för människor och inkludera människor i samhället genom att ha bra skolor och bra utbildning. Jag tror på en mångfaldspolitik framför en politik som främst vill se olikheter och prata om segregerade samhällen och som inte vill se lösningen på det. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund 102 (MP): Jag tror inte att det finns någon, varken här i kammaren eller på åhörarbänkarna, som inte har egen erfarenhet från en förening – de flesta av oss kanske som deltagare, andra som ledare eller annat. Vi har nog alla en god inblick i vilken fantastisk arbetsinsats som rika föreningsliv gör. Vissa har försökt räkna om detta till pengar. De ideella arbetstimmar som läggs ned räknas om till vad det skulle ha kostat att köpa motsvarande tjänster. Det blir genast astronomiska summor, men man landar ändå alldeles för lågt. Arbetsinsatserna är långt viktigare än så; de är ovärderliga. Det politiska intresset för att stödja föreningslivet går inte att ta miste på, om man räknar antalet motioner som vi har hanterat i betänkandet och som lyfter fram olika föreningar. Det viktigaste är att ha generella principer för ekonomiskt bidrag till föreningarna. Vi kan inte hantera situationen på så vis att just en förening som vissa politiker vurmar för får ett särskilt bidrag. Jag kanske gillar hockey extra mycket, men det innebär inte att hockeyn ska få ett särskilt stöd. Vi måste stärka det generella stödet, och det är precis vad regeringen föreslår i vårändringsbudgeten. Det blir ytterligare till idrottsrörelsen som regeringen vill se och , när vi får fullt genomslag och en helårseffekt. I stället för att väcka motioner där man talar varmt om enskilda föreningar men landar i någon sorts intetsägande slutsats borde allianspartierna stödja regeringens budgetförslag. blir reservationerna lite väl krystade. Ett exempel är motion om att regeringen minsann ska ha en dialog med trossamfunden. Självklart ska regeringen ha det, och det har den. Det heter inte i motionen att det är på något annat sätt. Regeringen för en bra dialog med trossamfunden och inkluderar dem i arbetet med att ta fram en handlingsplan för att stärka demokratin mot våldsbejakande extremism. Det är ett positivt arbete, och i vårändringsbudgeten föreslår regeringen ytterligare till trossamfunden. Man kan riktigt känna hur slår knut på sig själva för att åstadkomma någon sorts reservationssituation med ett annat ställningstagande än regeringens. Men den skillnaden finns inte. Jag tycker att det också har varit en konstruerad debatt om romernas situation. Alliansen dundrar och frågar varför och Socialdemokraterna inte stöder yrkandet om ett tillkännagivande till regeringen om att minsann arbeta med romsk inkludering. Men det är fullständigt självklart. Regeringen arbetar redan med det. Regeringen gör precis allt det som alliansregeringen startade. Därtill gör regeringen ytterligare insatser. Om vi åter tittar i vårändringsbudgeten ser vi för detta arbete till Forum för levande historia. I det konkreta budgetförslaget föreslår regeringen för romsk inkludering , 2016–2019. Det är mer än vad alliansregeringen föreslog under sina perioder. För att sammanfatta debatten handlar det om plakatpolitik. Allianspartierna vill få det att framstå som att de har en annan ståndpunkt än regeringen, men i själva verket gör den rödgröna regeringen allt vad allianspartierna vill och lite mer därtill. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Om man tittar på reservationer ser man att det inte riktigt är samma situation. Där försöker man snarare tona ned skillnaderna och inte framhålla vilka organisationers bidrag man vill få bort. Jag skulle vilja be att förtydliga sig. talade om att samfund som lär ut att kvinnan är underlägsen mannen inte bör få stöd. Var drar gränsen? Är det katolsk-ortodoxa kyrkor eller församlingar som inte bör få stöd eftersom de inte godkänner kvinnliga präster, eller var drar gränsen? pratade också om att man inte vill se offentliga eller skattefinansierade stöd till föreningar som inte tar avstånd från våldsbejakande extremism. Vilka föreningar avser ? Det första jag kommer att tänka på är tidningen , eftersom jag satt i när den skulle få presstöd. Jag tyckte att det var en oerhört besvärlig situation. Vad anser om pressstöd till en tidning som inte tar avstånd från våldsbejakande extremism? Avslutningsvis vill jag påminna om att vi skiljer mellan stat och kyrka . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 103 (M): Jag inleder med att yrka bifall till reservation 2, samt bifall till förslaget i övrigt i betänkande KrU11. Den del i betänkandet som jag ska tala om berör regeringens proposition om ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. Men jag tänker även beröra idrott generellt. trädde lagen om tillståndsplikt för att anordna tränings- och uppvisningsmatcher i kampsport i kraft. Deltagarna tillåts att med slag, sparkar eller annat våld träffa motståndarens huvud. Det kom alltså en tillståndsplikt för att få anordna de matcherna. Tillståndet prövas av Kampsportsdelegationen vid i . Det som är nytt i lagstiftningen är att de uppgifter som lämnas i ett ansökningsförfarande också lämnas på heder och samvete. Det införs även fler sanktionsmöjligheter. var det bara ett återkallande av tillståndet som gällde. kan också bland annat varningar utföras. Lagförändringarna tydliggör reglementen och skapar större säkerhet för de aktiva. Det är bra. Och det är ett enigt utskott som ställer sig bakom regeringens förslag. Kampsporten engagerar tillsammans med hela idrottsrörelsen över 3 ½ miljon personer på olika sätt. Det är också glädjande att ligger i topp vad gäller det ideella engagemanget, enligt Eurobarometerundersökningen om fysisk aktivitet och idrott. Det kan tyckas märkligt att idrottsrörelsen, trots de siffrorna, fantastiska resultat och aktiviteter som utförs, inte har fångat större uppmärksamhet än den har gjort och gör . Idrottens oerhörda potential för att göra ännu mera jämställt, hälsosamt, integrerat och tryggt kan inte nog lyftas fram. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Idrottsrörelsen är den i särklass största folkrörelsen. Ingen annan folkrörelse kan mäta sig med idrotten, avseende storlek och bredd. Kategorin kulturföreningar ligger med sina 800 000 medlemmar på andra plats. Miljörörelsen har mindre än 300 000 medlemmar. Och det finns ca 2,2 miljoner aktiva idrottsutövare. Det är 600 000 ideella ledare i 20 000 föreningar. Där har vi många av de vardagshjältar som finns i landet. De kan inte nog uppmärksammas och hyllas. En av mina största upplevelser fick jag på Riksidrottsstämman . Där hyllade man idrottsledare. En person hade varit ledare inom idrottsrörelsen . Det var över 100 personer som fick idrottsrörelsens största förtjänsttecken. Det var mäktigt. Och de var väl värda uppmärksamheten. har visat att de 176 miljoner ideellt arbetade timmarna som utförs inom idrotten innebär ca i sparade lönekostnader, baserat på en fritidsledarlön. Det finns en del utmaningar som jag känner en oro inför, bland annat politiska beslut som slår mot idrotten. Men idrotten i sig har också utmaningar. Det blir allt svårare att rekrytera ideella ledare. Och basen för breddidrotten har minskat . Det är allvarliga signaler som vi måste beakta. Det finns också andra utmaningar för idrotten. Jag väljer att ta upp några:  ökade kostnader för deltagande  idrottens roll i ett samhälle som förändras i snabb takt med pågående urbanisering  i vissa fall en för tidig specialisering  att kunna hitta tävlings- och träningsformer samt aktiviteter som attraherar alla. Den nya regeringen föreslår nu reformer på flera håll, som också slår hårt mot idrotten. I valrörelsen lovade 272 miljoner till idrottsrörelsen. Idrottsminister fortsatte efter valet att lova, till exempel på Riksidrottsforum i , att pengarna skulle komma . Av dessa löften blev det något helt annat. Utfallet blev i stället 32 miljoner och 64 miljoner till idrotten, och då via öronmärkta pengar till integrationsarbetet. Vi kunde också snabbt konstatera att regeringens politik slår väldigt hårt mot idrottsrörelsen även på andra sätt. När budgeten lades fram visade den på en skattechock för idrottsrörelsen på hela , via höjda arbetsgivaravgifter för dem som är – allt enligt beräkningar från . I kombination med höjd skatt för unga bryter regeringen också löftet att inte höja bensinskatten. Det slår hårt mot alla engagerade föräldrar som ska skjutsa sina barn till träning och tävling. I mitt län, , är det inte ovanligt att man skjutsar fem till till en sådan aktivitet. Det är klart att det slår. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Dessutom aviserar regeringen ytterligare ett slag, mot alla ekonomiskt utsatta familjer när fritidspengen på per barn och år som alliansregeringen införde nu ska tas bort. Fritidspengen har lett till att barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer har fått bättre möjlighet att kunna delta i just idrottsaktiviteter. vill jag nämna utvärdering av de idrottspolitiska målen som kommer att inledas detta år. Resultatet kommer att komma . Jag ser verkligen fram emot att tillsammans med de övriga partiföreträdarna fortsätta arbetet med precis de här viktiga frågorna. Avslutningsvis vill jag önska fru talmannen, alla andra i kammaren och de som följer debatten i tv en trevlig sommar! 104 (SD): har ett rikt natur- och kulturliv. Här finns stora möjligheter när det gäller folkhälsa, idrott, friluftsliv och inte minst arbetet med den psykiska ohälsan, som blir allt vanligare i samhället. tror på idrottens och friluftslivets betydelse för folkhälsa, meningsfulla fritidsaktiviteter och inte minst rehabilitering. Nästan alla ungdomar möter föreningsidrotten under uppväxten, mycket tack vare stort engagemang, ideellt arbetande ledare och människor som brinner för sin idrott. Föreningslivet är bra ur många aspekter. Det ger våra barn och ungdomar möjlighet att utöva en idrott som de tycker om och att träffa kompisar med olika förutsättningar. Det är dessutom bra ur ett folkhälsoperspektiv. Därför är det av stor vikt att föreningslivet får stöd från det offentliga samhället för att ha möjlighet att bedriva denna typ av verksamhet. Förutom idrotten och dess betydelse för folkhälsan är det också av vikt att lyfta in friluftslivsperspektivet. Forskning visar att natur- och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt vid ohälsa. Miljontals svenskar, däribland hundratusentals barn, är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Genom att skjuta till resurser för att bevara, bruka och utveckla naturarvet och friluftslivet kan det också användas för just folkhälsan. Genom att tillgängliggöra och öppna upp för fler kan rehabilitering med och i naturen nyttjas ur flera aspekter. Därför är det viktigt med tillgänglighet, valmöjligheter och anpassning vid exempelvis funktionsnedsättningar. Naturen kan även vara till stor hjälp och är en viktig valmöjlighet vid rehabilitering, oavsett om det avser psykisk eller fysisk ohälsa. Aktiv rehabilitering utgår från individens egna förutsättningar och förmågor och kan på ett naturligt sätt visa hur man kan leva ett aktivt liv genom fysisk aktivitet. Psykisk ohälsa är ett av vår tids största folkhälsoproblem, och forskning visar att fysisk aktivitet och vistelse i naturen är verkningsfullt, nyttigt och resultatrikt för att minska stressrelaterade besvär. Det kan även fungera förebyggande. Det är uppenbart att det finns ett samband mellan ohälsa hos befolkningen och bristen på fysisk aktivitet. bidrar med stora insatser för ett hälsosammare . Här bör även Svenskt Friluftsliv lyftas fram som en viktig del gällande folkhälsa och fysisk aktivitet. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Natur är ett annat ord för hälsa. ställer sig bakom reservation 3 under punkt 9 avseende ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet, men för tids vinnande yrkar vi inte bifall till reservationen i kammaren. 105 (S): Alla har vi på olika sätt ett förhållande till idrott och friluftsliv. Antingen utövar vi själva idrott eller också utgör vi publik eller är engagerade i olika lagidrotter. För mig är idrott och friluftsliv kopplat till gemenskap, laganda, tävlingsmoment, friskvård och hälsa. Jag tänker tillbaka som handbollsspelare och fotbollsspelare . Den tiden minns jag med stor glädje. Idrotten och gemenskapen gav mig mycket. Jag ser också när mina söner träffar sina gamla lagkamrater hur idrotten har svetsat dem samman, att få tillhöra och att ingå i ett lag med gemenskap, med glädje, med högt satta mål och med vinnarinstinkt. Många av oss har sådana minnen. De flesta av oss har på något sätt ingått i eller tagit del av idrottsrörelsen. Här ser jag också en stor möjlighet för våra nyanlända vänner att få chansen att ingå i gemenskapen i olika idrottssammanhang och komma in i det svenska samhället. Vi är alla stolta över , Asllani, Abeba Aregawi och många fler som är fantastiska idrottsutövare. Jag vill tacka idrottsrörelsen för att ni bidragit till och gett alla dessa stjärnor. Det framgår också av detta betänkande att vi anser att idrotten är viktig, det är vi nog alla överens om. Det vi kan se är att vi måste förstärka idrottsrörelsen, hjälpa till att ge alla utövare förutsättningar för att idrottsrörelsen ska kunna göra sitt allra bästa för att alla utövare ska få vara med och ta del av den. Jag har själv erfarenhet av problemet i en idrottsförening, i , med att kunna ta emot alla barn som vill vara med. Det viktiga i detta är utbildningssystemet inom idrotten. är mycket viktiga dels för att få fram nya ledare, dels för att kunna erbjuda alla barn och unga som vill att få vara med. Då ska man utbilda också nya ledare. Vi måste dessutom utbilda i hbtq-frågor och genusfrågor inom idrotten. Idrottsrörelsen måste jobba på att bli mer jämställd så att flickor och pojkar, tjejer och killar, ska ha samma möjlighet till bra träningstider, samma ekonomiska förutsättningar och samma möjlighet till framgång. har här en stor och viktig uppgift att tillgodose detta, och jag önskar förbundet lycka till. Statsbidraget till idrotten uppgår till drygt 1,7 miljarder. Till detta föreslår vi i vårändringsbudgeten en höjning av anslaget med 32 miljoner för att stimulera också de nyanlända att vara med. Därutöver aviserar vi ytterligare en höjning med . säger att vi sviker våra löften, men de föreslår i höjning. De har bara skattesänkningar att komma med. Fritidspengen har inte gett någon effekt. Vi vill satsa på ett sammanhållet samhälle där vi inte riktar bidrag till vissa grupper, utan det ska vara en gemensam välfärd som stimulerar alla. Det är en viktig satsning för att nå de högt uppställda mål som finns. Det är mål som vi tycker är viktiga och mål som har satt upp. Det är de önskningarna som jag har redogjort för i mitt anförande. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Jag yrkar avslag på motionerna och reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkande KrU11. 106 (M) replik: säger att alliansregeringen inte har gjort någonting för idrotten. Jag vill bara påminna om att de 2 miljarder som alliansregeringen satsade på Idrottslyftet har inneburit mycket positivt. Man genomförde också omstruktureringar för att få mer stabilitet. fick idrotten stöd via , och det stödet kunde ju fluktuera beroende på hur spelet gick. Vi införde att staten i stället skulle gå in med konstanta medel. Det finns också annat som har tillfört idrotten väldigt mycket, och det gäller till exempel förutsättningar för människor att utöva sådan idrott som innebär kostnader. Jag tänker då på jobbskatteavdraget som har gynnat låg- och medelinkomsttagare. Det har gjort att 350 000 fler personer har kommit i arbete. Det har blivit färre sjukskrivna som har fått bättre möjlighet till försörjning. Indirekt har också fritidsaktiviteter och idrott gynnats. Jag läste ett uttalande från idrottsminister i . Han uttryckte att de 325 miljoner som regeringen nu tillför som kompensation för ökade kostnader i idrottsrörelsen inte kommer att märkas. Idrottsrörelsen kommer inte att beröras av dessa pengar. Då måste jag fråga : Menar Socialdemokraterna och att den här kostnaden inte berör särskilt många föreningar och att den inte kommer att märkas? 107 (S) replik: Först vill jag säga att det har satsats på olika sätt. Sedan har vi benämnt satsningarna olika, till exempel Handslaget. Det finns en satsning på och en vilja att ge idrottsrörelsen väldigt mycket mer. Det är en mycket viktig ståndpunkt som vi från Socialdemokraterna, de rödgröna och den nuvarande regeringen har. tog upp jobbskatteavdraget som en resurs. Vi lyssnade tidigare till kulturministern. Hon sa: Den största kultursatsningen som alliansregeringen gjorde var att man sänkte skatterna, för det skulle komma alla del. Jag håller inte med om det. När jag träffar mina gamla kamrater som jobbar kvar på förskolan säger de att de inte alls har fått samma nivå som och jag har fått, eftersom vi som höginkomsttagare har fått betydligt mer. Att det skulle vara jobbskatteavdraget som har underlättat för idrottsrörelsen tror jag inte på. Det visar siffrorna. När det gäller arbetsgivaravgifter för unga, så blir de unga äldre.