prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Man är allting från städare till it-tekniker, säljare och verkställande direktör och ofta också styrelseledamot i det lilla företaget. Vi hade nog en del tur. Det finns skräckhistorier där företagare vittnar om hur de ibland drabbas orätt när de får påhälsning från . är de konsekvenserna ganska allvarliga. Vi måste ställa oss frågan hur det egentligen står till med rättssäkerheten för företagare när de gäller just skattemål. Detta har jag motionerat om. Många av de hemställanspunkterna hanteras i detta betänkande. Först och främst kan man konstatera att det är så himla onödigt. Det är uppfattning att det ska vara enklare, roligare och mer lönsamt att driva företag. Jag vet att Alliansen är på samma linje, och jag tror att samtliga partier i riksdag erkänner entreprenörskapets betydelse för ett välmående samhälle. är en myndighet med två ansikten. Å ena sidan är det den myndighet som konsekvent toppar listor över företagares nöjdhet med bemötande och service. Å andra sidan kan myndigheten vara en mardröm för den företagare som, rätt eller orätt, misstänks för fel eller oegentligheter då det kommer till skatter. Grundproblemet är sannolikt att svensk skattepolitik inte moderniserats i takt med att samhället utvecklats. Skattelagstiftningen utgår fortfarande från att så kallade riktiga företag är stora företag med specialistfunktioner för att hantera ekonomi, skatter och juridik. Småföretag betraktas i stället alltför ofta med misstro och förväntas efterleva lagstiftning som till och med andra myndigheter har svårt att förstå och tillämpa korrekt. Följden blir att företagares rättssäkerhet lätt hamnar på undantag. Den enskilde företagaren har sällan möjligheter att processa framgångsrikt mot med dess utredningsresurser. Domstolar utan tillräcklig kompetens blir lätt beroende av bedömningar och underlag. Även i fall då företagaren får rätt är skattelagstiftningen utformad så att företaget kan ha drivits i konkurs och företagaren försatts i personlig konkurs långt innan processen är avgjord, utan att någon kan ställas till svars för det. Mekanisk tillämpning av skatteregler och bristande förståelse för hederliga företagares möjligheter att förstå och tillämpa 20 000 sidor skatteregler bidrar till personliga och företagsmässiga tragedier och försämrar företagsklimatet i . För som land innebär bristande rättssäkerhet inte bara att en mängd personer hamnar i olycka, utan det ökar den risk företagare tar då de startar företag, expanderar och anställer. I förlängningen påverkar det företagandet negativt, vilket i sin tur betyder färre nya jobb och mindre skatteintäkter för vår gemensamma välfärd. Det är därför hög tid för en omfattande reform för ökad rättssäkerhet för företagare i skattepolitiken. antog i samband med vårpropositionen 2008 riktlinjer för skattepolitiken. Den fastställde att den ska ge goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning, goda villkor för företagande och investeringar, generell och rättvist fördelad välfärd, effektiva ekonomiska styrmedel och ett legitimt och rättvist system. Riktlinjerna ger en bra inriktning för skattepolitiken. Det är positivt att företags förutsättningar att investera lyfts upp som ett av de fem huvudmålen liksom frågan om skattesystemets legitimitet. är det talande att tonvikten i fråga om företags villkor läggs vid investeringar snarare än entreprenörskap, risktagande och lönsamhet, liksom att legitimitet uteslutande handlar om att minska skattefel, skattebrott och skattefusk. I det senare fallet är det värt att notera att legitimitet också handlar om att skatter tas ut på ett rimligt sätt, att risktagande premieras och att åtgärder vid fel upplevs som proportionerliga. Om just detta har jag motionerat i en ganska omfattande motion, och en del av hemställanspunkterna behandlas här i detta betänkande och i denna debatt. Det är sällsynt att enskilda motioner går igenom. Inte heller kommer att bifalla min motion. Men min förhoppning, herr ålderspresident, är att vi sår ett frö, ett tankespår att ta vidare. 97 (FP): Mina allianskolleger har på ett förtjänstfullt sätt kommenterat huvuddragen i detta betänkande. vill kommentera förslag och kommentarer och inte minst frågan om kameraövervakning. Nämndemannautrednigens förslag har delvis genomförts i en ny lag . Det gäller till exempel högre krav på lämplighet vid tillsättningar men också att man förenklar processen när det gäller antal nämndemän för mål och sammansättning. Det är positivt. Men det finns flera delar som ännu bereds i . Det återstår att se hur långt den nya regeringen är beredd att reformera och modernisera denna nämndemannaorganisation. uppfattning är att det måste till fler förändringar i organisationen. Det gäller den partipolitiska processen hos oss internt vid nominering med hänsyn till exempelvis ålder. Men det gäller även de mer formella delarna, exempelvis det som också utredningen föreslog – att nämndemän ska slopas helt i högre instans, det vill säga hovrätt och kammarrätt. förordar en sådan förändring och hoppas att det kommer ett sådant förslag. När det gäller kameraövervakning vill jag i denna debatt passa på att betona vikten av den nya lagstiftningen . Den betonar visserligen förhållandet mellan ändamål och personlig integritet. Men innebär de ändringarna flera lättnader i regelverket när man ansöker om tillstånd att sätta upp kameror. För del är det viktigt att inslaget med skadeståndsinstitut finns kvar om en enskild upplever att den övervakats på ett felaktigt sätt. Vi har också vidhållit kravet på att tillämpa en tillståndsprocess i varje enskilt ärende. menar att den nya kameraövervakningslagen, även om vi inte förordar generella lättnader, också måste kunna användas i ett brottsförebyggande syfte. Det är inte rimligt som det är i vissa kommuner, till exempel i min hemkommun . Där gör kommunen, eller ibland , bedömningen att det i princip krävs att området först ska ha utsatts för omfattande skadegörelse, återkommande brott och glaskrossning innan man över huvud taget får ett godkännande. Ett annat väldigt aktuellt fall är i . Där har man avslagit den judiska församlingens ansökan om kameraövervakning av synagogan. har i en interpellationsdebatt lyft upp detta med inrikesminister . Det kan inte vara så att man, trots de lättnader alliansregeringen genomförde 2013, först måste få sin fastighet eller verksamhet sönderslagen innan man får sätta upp en kamera. I det aktuella fallet med synagogan i har man satt upp staket. Man har till och med investerat i dyra pansarglas för att skydda sin religiösa församling och sina medlemmar. Det är inte rimligt att man i en sådan situation där individer och församlingar känner ett hot och ett behov av ytterligare skydd måste ges tillstånd att sätta upp kamera med en så byråkratisk process. Med anledning av att kameraövervakningslagen kommenteras i betänkandet vill öppna för ett eventuellt behov av en ny förändring av lagstiftningen. Det måste också gå att tillämpa en lag för att förebygga brott, inte bara i efterhand som en brandkårsutryckning. Där kommer vi att sätta press på inrikesministern och den nya regeringen. 98 (KD): kommer att ge regeringen ett enigt tillkännagivande om att lägga fram ett konkret lagförslag om att det inte ska behövas tillståndsprövning för att kameraövervaka exempelvis vildsvinsåtlar. Utskottet uttalade när den nya kameraövervakningslagen infördes att det finns ett samhälleligt intresse av att kunna använda kameraövervakning för att bedriva en effektiv jakt. Det gäller i första hand när det handlar om arter som kan orsaka skador för jordbruket och den biologiska mångfalden, till exempel vildsvin och mårdhund. Varför är det här viktigt? Jag tänkte berätta hur det var när jag för vad som börjar bli arbetade på en tidning. Det kanske inte är den största tidningen – den heter Västgöta-Bladet och finns i eller Tiahôlm, som man säger där. Då fick jag förmånen att komma ut och träffa en lantbrukare som hade fått en hel åker mer eller mindre upplöjd av vildsvin. Det var inte svårt att ta bilder till artikeln. På mindre lokaltidningar, och även på större, ska man fotografera, skriva och redigera själv. Det var samma sak här; det gällde att illustrera detta med bilder. Det var inte särskilt svårt, för det såg ut som om någon hade gått loss med en jordfräs på åkern. Lantbrukaren var helt förtvivlad. För honom var skadan stor. Detta är inte den enda berättelsen om lantbrukare som under ett hårt tryck ser att vildsvinspopulationen har ökat kraftigt och därmed också skadorna på deras jordbruk. Vi ser det i , som jag kommer ifrån, och i de södra delarna av vårt land. Lantbrukare har som sagt tuffa förhållanden. De gröna näringarnas lönsamhet och utveckling får inte försvåras ytterligare av en kraftigt växande vildsvinspopulation. Ansvaret för att begränsa skadeverkningarna ligger till stor del på markägare och jägare. Jag inser att huvuddelen av den här frågan ligger på ett helt annat riksdagsutskotts beredningsområde. Men vi har i vårt betänkande i justitieutskottet ett viktigt tillkännagivande att ta ställning till för att underlätta jakt på inte minst vildsvin. För tv-tittare och åhörare kan det kännas som tvära kast i diskussionen, men jag vill också nämna något om det andra eniga tillkännagivande som finns i betänkandet och som handlar om att tydliggöra och skärpa reglerna kring ordning och säkerhet i domstolarna. Båda dessa tillkännagivanden bygger på alliansmotioner. I detta tillkännagivande lyfter man bland annat fram behovet av en utredning som ska titta på att överväga och föreslå ett förbud mot att vid rättegång bära symboler som kan uppfattas som hot mot personer som medverkar i rättegången eller mot domstolens personal. I tillkännagivandet finns också ett uppdrag om att göra en bred översyn av ordningsreglerna vid och kring huvudförhandlingar i domstolarna. Den grova organiserade brottsligheten orsakar stort lidande och stor skada för både enskilda människor och företag, men också för samhället i stort. För att bekämpa den grova organiserade brottsligheten måste de brottsbekämpande myndigheterna ha tillgång till effektiva arbetsmetoder. Rättegångar måste kunna genomföras på ett effektivt och rättssäkert sätt. Jag tillstyrker därför de båda tillkännagivandena och yrkar bifall till Alliansens reservation nr 8 i betänkandet. Jag står också bakom reservation, men yrkar för tids vinnande inte bifall till motionen. Motionen handlar om att vittnen ska kunna vittna anonymt under särskilda omständigheter. Allt fler människor i är rädda för att vittna. Ett återkommande skäl är att de hotas av kriminella personer och att de upplever att polisen inte kan skydda dem. Detta leder till inställda förhandlingar, vilket i sin tur innebär ett hot mot rättssäkerheten och stora kostnader för samhället. För att komma till rätta med detta, herr ålderspresident, och för att skapa ett tryggare samhälle anser att vittnen, efter en noggrann prövning av lämpligheten i vissa fall, ska tillåtas att vittna anonymt. 99 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 2 902 motioner kom in 2014 i . Så många väcktes. Det är olika typer av motioner. Det finns enskilda motioner med idéer från enskilda ledamöter. Partierna väcker motioner, och ibland är det också flera partier som gör det tillsammans. Bland andra har Alliansen väckt flera motioner. Man kan säga att motionerna innehåller stort och smått och hytt och mytt. I detta motionsbetänkande behandlas 56 motioner, varav tre alliansmotioner. På två av dem blir det bifall helt eller delvis. Man kan fundera över varför vi hänger på dem. Det beror naturligtvis på att har hängt på Alliansens motioner. Som tidigare sa är det många idéer från som Alliansen har. Men i det här fallet har vi från vår sida tyckt att det kan vara bra att påminna regeringen i de frågor som vi har. Den första gäller kameraövervakningen när det handlar om vildsvin. Regeringen bör överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten när det gäller kameraövervakning av vilt. Detta var en proposition; i många av de ärenden man motionerar om är arbete på gång. Här var det aviserat att det skulle komma en proposition . Det visar sig nu att man har fått bakläxa. Förarbetet har inte skötts ordentligt. Det saknas integritetsskydd, och därför har man nu varit tvungen att omarbeta propositionen. Den kommer att komma . Alliansregeringen har haft på sig för detta. Ett slarvigt berett underlag från den förra regeringen har stoppat upp processen. Eftersom vi socialdemokrater och även , tror jag, menar allvar i sakfrågan vill vi för regeringen påpeka vikten av att vi får en proposition så fort som möjligt. Därför går vi med på tillkännagivandet. Nästa tillkännagivande rör ordning och säkerhet i domstolarna. Detta att det blev besvärligt i domstolarna är inte precis någonting som har startat direkt efter regeringsskiftet, utan så här har det varit . hade regeringen kunnat ordna detta. Vi säger i tillkännagivandet att utskottet vill att regeringen utreder hur reglerna för ordning och säkerhet kan tydliggöras och skärpas. I rapporten i domstol – Förutsättningar och arbetsformer som ligger till grund för detta identifierar ett antal åtgärder som har betydelse för ordningen i domstol. Bland annat vill man ha fler ordningsvakter. Man kan även här säga att alliansregeringen har haft på sig att ordna detta. Det fanns en utredare, men han slutade och man brydde sig inte om att tillsätta någon ny. Det finns verkligen anledning att ordna detta. Det finns ett neddraget anslag. Tyvärr är det ju så att Socialdemokraterna och i regeringen får regera med Alliansens budget, och det är bortdraget från . Det gör att många utredningar har fått läggas ned även om de har varit angelägna. Vi tycker trots det att detta är en mycket angelägen fråga, och därför vill vi att utredningen ska komma igång. Ett rättssamhälle som vårt måste värna ordning och säkerhet i domstolarna och att människor kan känna sig trygga. av passivitet vill vi nu att regeringen genom ett snabbt arbete ser till att det kommer en utredare och sätter igång med detta. 100 (M) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när talar om de åtta förlorade åren. Jag hade ju just i mitt anförande berättat hur mycket kraft som har lagts på att öka det fysiska skyddet vid våra domstolar. Jag kan ta det igen: fasta säkerhetskontroller, röntgenutrustning vid inpassage till domstolar och en ökning från 80 ordningsvakter vid domstolarna till 125 . Och som jag nämnde är det alltså 16 domstolar i hela riket som inte har ordningsvakter , varav 10 är tingsrätter. Jag tar alltså lite illa vid mig när säger att vi inte har gjort någonting för att stärka skyddet vid våra domstolar. Vi får ta tag i saker . Vi har arbetat med det fysiska skyddet. går vi även in i själva rättssalen, för att stärka skyddet för dem som vittnar och för dem som är målsägande. Det gör vi bland annat genom att vi exempelvis vill förbjuda att man sitter med symboler som kan verka stötande för dem som ska vittna eller kanske för brottsoffer som har utsatts för någonting. Vi ser fram emot att regeringen tar ett krafttag, tar detta till sig och kommer att genomföra detta. Det ligger helt i linje med vad vi har försökt åstadkomma när det gäller att öka säkerheten vid våra domstolar. Vi välkomnar att tar på sig att se till att förbättringarna av säkerheten vid domstolarna genomförs. 101 (S) replik: Eftersom det har blivit modernt att tillrättavisa varandra i kammare vill jag påpeka att jag heter , utan tyskt uttal. , 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014 – varför gjordes det inte mer då? Och det hade varit fullständigt skandalöst om man inte hade gjort något alls. De åtgärder som ledamoten talar om är alltså ganska självklara. Men de räcker inte, eftersom vi till och med måste ha ett tillkännagivande. 102 (M) replik: Jag vill tacka för svaret. Jag ber om ursäkt för mitt uttal. Vi skåningar bor närmare än de flesta och har därför det tyska uttalet. Man kan alltid säga att man vill ha mer. Men vi har höjt anslagen just för att öka säkerheten vid våra domstolar så att domstolarna kan säga: Detta fungerar inte. Domstolarna sa bland annat att det allra största behovet gällde just att åhörare som kommer till domstolarna hade med sig olika tillhyggen för att komma in i rättegångssalen. Det var det mest akuta som domstolarna nämnde. Därav har vi infört larmbågar, röntgenutrustning och säkerhetssalar vid våra domstolar. Så visst har det gjorts saker vid våra domstolar. Jag har själv sett vad man beslagtar från åhörare. Vi tror att det är ungefär som vid säkerhetskontrollen på planet, en nagelsax eller något liknande. Men det handlar om riktiga tillhyggen som tas med in i rättssalen. sa att det var det akuta behovet. De var oroliga för säkerheten, såväl för andra åhörare, personal, vittnen och målsägande som för brottsoffer vid våra domstolar. Återigen: Det fysiska skyddet har ökat. Det är framgångsrikt. Men går vi in i själva rättssalen för att genomföra förändringarna där. Det hoppas jag att vi alla kan vara överens om, även jag och . 103 (S) replik: Ledamoten berömmer sig för allt som har gjorts under de många åren. Men vi är överens om att det inte alls är tillräckligt. Inte sant, ? Annars skulle vi väl inte ha ett tillkännagivande. Det är klart att ni skulle ha gjort mycket mer för att ordna upp det. Det var det jag menade med att räkna upp alla årtal. Vad har ni gjort? Jo, ni har gjort enstaka saker. Och det har vi aldrig satt oss emot. Det är alldeles utmärkt. Men det räcker inte. Och det borde ha gjorts mycket tidigare. Det är det jag vill säga. 104 (MP): Kammaren debatterar processrättsliga frågor. Det handlar alltså främst om domstolarnas arbete. Att domstolarnas arbete är effektivt och rättssäkert är en av de viktigaste faktorerna för en fungerande rättsstat i ett demokratiskt samhälle. Rättegångar som drar ut i onödan innebär inte bara ett lidande när ett brottsoffer är inblandat, utan det kan också leda till långa häktningstider eller, när det handlar om tvistemål, stora ekonomiska förluster. Därför är det viktigt med effektivitet. Just i straffprocessen är det centralt att vittnen och målsägande vågar ställa upp och berätta om det som de varit med om och sett. Därför är det, precis som talade om tidigare, viktigt att vittnen och målsäganden känner sig trygga i rättssalen. Den borgerliga regeringen har inte gjort tillräckligt . Kanske prioriterade de höjda straff på än det ena än det andra, snarare än att säkerställa att de som är åtalade för brott blir dömda. Om vittnena inte vågar berätta kommer vi nämligen inte att komma dit. Vi talar alltså om själva kärnan i domstolsprocessen. Även rättssäkerheten är av central betydelse. Processen ska gå till på ett förutsägbart sätt. Och den som är åtalad för ett brott ska också ha förutsättningar att försvara sig. Antagandet att man är oskyldig tills man är lagligen dömd är centralt. Därför är det också viktigt att vi inte naggar rättssäkerheten i kanten genom att exempelvis införa anonyma vittnen, vilket några av ledamöterna har förespråkat . Anonyma vittnen betyder att den som är åtalad inte vet vem som har sagt någonting om det som har hänt. Möjligheten att ifrågasätta den utsagan kan förminskas eller gå förlorad. Om försvararen har tillgång till dessa uppgifter hamnar försvararen också i en svår position där man inte kan berätta allt man vet för sin klient. Jag tror att det tål att funderas på, även för dem som förespråkar anonyma vittnen, att vi då är inne och tullar på ett av de mest centrala begreppen i processrätten: rättssäkerhet. Ytterligare en viktig del av processrätten och det system som vi i har är den demokratiska insynen i form av nämndemän. Visst har det funnits många problem med hur nämndemannasystemet har fungerat, inte minst att det har varit en skev representation. Det har varit alltför många gamla och alltför få i arbetsför ålder. Det har varit alltför många som har vit hudfärg och alltför få med annan etnisk bakgrund. Det har gjorts en utredning som också har kommit med förslag för att förbättra nämndemannasystemet. Och det välkomnar . Däremot vänder vi oss emot de förslag om att slänga ut barnet med badvattnet och helt avskaffa den viktiga demokratiska insynen i högre rätt som det också har talats om här . Jag tror att det är viktigt att den nuvarande regeringen gör bättre ifrån sig än den förra när det gäller säkerhet i domstolarna. Men jag vänder mig emot att vi ska mäta framgången i det arbetet med hjälp av antalet ordningsvakter. Jag tror inte att tryggheten i ett samhälle kan avgöras av eller mätas med antalet ordningsvakter eller övervakningskameror. Det är väl snarare ett mått på otrygghet, ett mått på att vi inte har lyckats förebygga de hot som kommer. Därmed är det inte sagt att vi inte ska sätta in åtgärder, till exempel ordningsvakter, där det behövs. Men låt oss påminna oss själva om att det idealiska naturligtvis vore noll i stället för över hundra. 105 (M) replik: nämner att vi inte ska använda antalet ordningsvakter som ett mått på att vi har varit framgångsrika. Jag tycker att det ligger en del i det. Man kan naturligtvis säga att vi helst hade sett att det inte behövdes några ordningsvakter. Då finns det en liten risk att jag säger att vi inte heller behöver någon polis, för vi kan alla vara snälla mot varandra och leva i en trevlig värld tillsammans. Men vi måste vara så pass verklighetsförankrade att vi förstår att världen ser ut som den gör, och då behöver vi faktiskt ha poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, larmbågar vid våra domstolar och röntgenutrustning så att vi kan ta personer som tyvärr inte har samma goda rättsmedvetande som och jag har utan vill förstöra en rättegång. Nej, vi kan inte mäta framgången i hur många ordningsvakter vi har i en domstol. Då vill jag fråga om hon tycker att det är fel att vi har ökat antalet från 80 till 125, när självt anser att säkerheten och tryggheten vid våra domstolar har ökat. Jag är lite osäker på hur jag ska uppfatta det. Vill minska antalet ordningsvakter, eller vad menas? 106 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag tycker att det är väldigt viktigt att resonera om vad det är vi ska mäta. Jag tror, precis som var inne på här, att vi ska mäta tryggheten. Exemplet om antalet poliser tycker jag också illustrerar de problem som kanske har funnits med vilka mått man har valt för tryggheten i samhället. Det huvudsakliga och nästan enda målet har varit att man ska ha just 20 000 poliser. Jag hoppas att vi snarare skulle vilja mäta kvaliteten och andelen brott som upp, att fokus ska läggas på det vi faktiskt vill uppnå och inte på medlet, det vill säga antalet ordningsvakter eller antalet poliser. Jag tror nog, precis som diskussionen tidigare med handlade om, att det hade behövts fler åtgärder än vad den tidigare regeringen mäktade med att prioritera, snarare än mindre och färre. 107 (M) replik: Visst är det så. Vi ska naturligtvis mer ha ett mått på trygghet än på medel, men medel är ju också en väg till målet. Vi behöver därför ha poliser på våra gator och torg. Vi kan inte bara prata om att vi vill ha det på ett visst sätt och så hoppa över hur vi ska nå dit. Jag tycker att reformen med fler poliser, där Alliansen ökade antalet poliser med 2 500, var synnerligen god. Sedan tycker jag inte att man ska slå sig till ro med det och säga att vi nu har 2 500 fler poliser. Där delar jag fullständigt uppfattning, och har vi också genomfört en förändring av polisen, som ska bli en enda myndighet i stället för dagens 21 och där man betonar vikten av lokala, närvarande poliser. Det var det som alliansregeringen sa tidigare: Fler poliser, så att vi får ut poliser på gator och torg! Sedan är jag tyvärr den förste att erkänna att polisen kanske inte fullständigt mäktade med att ta emot 2 500 poliser och få ut dem i yttre tjänst. Vi har haft kraftfulla samtal med rikspolischefen om detta och sagt att det är oacceptabelt.