prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Människor känner oro för sina jobb, för sina företag, för sina barns uppväxtmiljö och för tryggheten på ålderns höst. Om det ska vara möjligt att bo, arbeta och leva i vårt land krävs en politik som ser fulla potential. Därför känns det angeläget att vi uppmärksammar den snabba omställning som sker i vårt land just . Också på mindre orter nära större städer och i storstädernas ytterområden finns det stadsdelar med behov som på många sätt liknar de som finns på landsbygden. Det behövs fler jobb, bättre service och ökad trygghet. Centraliseringen i fortsätter i en allt snabbare takt. Låt mig ge några exempel från :  Arbetsförmedlingen aviserar att de vill lägga ned 100 lokalkontor. Det motsvarar ungefär en tredjedel av deras 320 befintliga kontor.  Den statliga banken slutar låna ut pengar till företag norr om .  planerar att minska från åtta ledningscentraler till fyra och lägger därför ned i , , och . Kvar blir , , och längst norrut .  När Myndigheten för beviljade utbildningar med start gick till storstadslänen , och , varav gick till .  Posten lägger ned utlämningsställen av paket.  På många platser går det inte ens att få dagstidningen distribuerad längre, på grund av postens ändrade distribution.  Regeringen vill införa fritt inträde på de statliga muséerna. Av 20 statliga muséer är det bara , och som har statliga muséer som är aktuella för fri entré.  har lagt ned kontor, och ytterligare nio kontor står på tur för nedläggning.  Polisens verksamhet centraliseras till ett begränsat antal orter.  närvaro är begränsad till större städer.  Statens riskkapital centraliseras genom nedläggning av Inlandsinnovation. Forskaren och kulturgeografen vid konstaterar i en jämförande studie att de statliga jobben centraliseras i betydligt snabbare takt än både privata jobb och människors flyttströmmar. Det handlar alltså inte om en anpassning, som det ibland hävdas, utan staten är en av de drivande faktorerna bakom den långsiktiga avfolkningen. Statens myndigheter är inte i fas med politikens ambitioner. Regering och riksdag har tydligt sagt att man vill att myndigheternas verksamhet ska decentraliseras, men detta negligeras. Då kan vi fråga oss om vi har släppt generaldirektörerna för långt då statens uttåg från svensk landsbygd, från Småortssverige går allt snabbare. Avslutningsvis: I motion 2015/16:2369 presenterar vi ett stort antal förslag till på flera olika politikområden som alla syftar till att uppnå målet att utveckla hela landet. Dessa förslag kommer att beredas under innevarande , och jag och övriga centerpartister i kommer då att få möjlighet att återkomma mer i detalj till olika förslag för att skapa en ökad regional tillväxt i hela landet. 175 (L): står starkt av alliansstyre. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och vi står inför en stundande högkonjunktur. präglas omvärlden av stora kriser. Säkerhetsläget i vårt närområde blir sämre för som går. Vi ser att krigen i och skapar otrygghet för både människor och den framtida ekonomiska utvecklingen. Kostnaderna för sjukskrivningar ökar. , i ännu högre grad än när budgetpropositionen överlämnades till , eskalerar också de kostnader som följer av migrationsströmmarna till . Jag och Liberalerna står fast vid att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan , vilket understryker behovet av att vårda de offentliga finanserna. Vår budgetmotion är därför stram och innehåller förslag om ett lägre utgiftstak och ett högre finansiellt sparande än regeringens förslag. På flertalet utgiftsområden är kostnaderna lägre än dem som regeringen föreslår genom att vi särskilt avvisar stora utgiftsökningar inom arbetsmarknad och bostadspolitik. som miljöskatterna höjs skapar Liberalerna utrymme för en budget som prioriterar jobben, kunskapen i skolan och försvaret av . beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden enligt regeringens proposition. tar en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Liberalernas budgetförslag är att betrakta som en helhet. Majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Vi ser ett värde i att hålla samman budgetprocessen och undviker därför enskilda utbrytningar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelning till anslag inom utgiftsområde 19, men Liberalerna har ett särskilt yttrande. Globaliseringen leder till förändringar som får olika genomslag i olika delar av . Urbaniseringen bygger i grunden på människors fria val, något som jag och Liberalerna försvarar. finns det utmaningar i skillnader mellan städer med en starkt växande privat tjänstesektor och områden med en hög sårbarhet. Det finns också lokala utmaningar i form av ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning och ett minskat skatteunderlag. Jag är själv uppvuxen i en kommun i som står inför sådana utmaningar. Utgångspunkten för mig som liberal är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjligheten att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter. De unika villkor som individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft som finns i olika delar av landet måste tas till vara. För att möjliggöra service på landsbygden behövs flexibla lösningar, samarbete mellan olika aktörer och i vissa fall statligt stöd. Fungerande kommunikationer är en viktig fråga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Liberalerna gör resebidraget mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd, och vi vill strama åt bidraget där möjligheterna att använda kollektivtrafik är större. ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass. Glesbygden måste få bättre it-kapacitet. Statens huvudsakliga uppgift bör vara att skapa förutsättningar för att undanröja de hinder som finns, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Avslutningsvis, herr talman, är det inte genom att höja skatten på arbete och företagande som får en starkare regional tillväxt. Vårt svar bygger i stället på grön skatteväxling där ökad medvetenhet om miljön kombineras med lägre skatt på arbete. Så bidrar vi till att hela kan leva. 176 (KD): syn på regional tillväxt är att den regionala utvecklingspolitiken ska syfta till att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. De byggs när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda så otroligt mycket för en bygds utveckling. vill ge dessa människor och eldsjälar verktyg så att dessa idéer kan förverkligas. regionalpolitik syftar till att människor, oavsett var i landet man har valt att bosätta sig, kan ta del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig själv och utveckla sin omgivning. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och förbättrat företagsklimat behöver alltså kombineras med regionala tillväxtinsatser. Som vi mycket väl vet allihop är näringslivet grunden för välfärden. Näringslivet måste ges extra goda förutsättningar för att fungera på mindre orter. Det kan inte vara så att familjeföretag och små och medelstora företag inte ska stå i centrum för näringspolitiken. Tvärtom måste man stödja just dessa företag eftersom de ofta är stommen i det lokala näringslivet, speciellt på mindre orter. Det är också där som nya jobb kan skapas. Jag blev glad när jag såg på nyheterna . Då presenterades det en god nyhet – den kanske kom med av misstag. Man visade ett reportage från en ort någonstans i där flyktingar som har kommit dit har satt fart på den lokala ruljangsen med den lilla ortens närbutik – som vi i storstaden hade kallat det. Lanthandel kallar man det mesta utanför de stora orterna. Oavsett vad vi kallar det ska vi se de människor som kommer till som en tillgång, inte minst för den regionala tillväxten. Kan det sätta fart på affären i bygden kan man få tillbaka bensinmacken. På det viset får man igång flera servicepunkter. Det vore väl fantastiskt. Vi befinner oss just nu i ett unikt läge med förutsättningar för att få fart på den regionala tillväxten, även i de små regionerna. För att det företagande som finns inte bara ska överleva krävs det att de vitala delarna ska fungera, om man ska utveckla företagen. Det gäller kommunikationerna, tryggheten, servicen, fritiden och allting annat som skapar en levande bygd. I det avseendet kan man undra hur regeringspartierna tänker. Vi vet att en viktig del för att få fart på företagandet är kvinnors initiativkraft. Många kvinnor som kommer till har erfarenhet av att driva verksamhet i hemlandet, kanske i liten skala, och har lyckats försörja sig och sin familj. Vad ger vi dem för förutsättningar när regeringen aviserat neddragningar av de möjligheter som Winnet ger? Winnet är en nationell men också regional ideell insats och har gjort mycket för att sprida jämställdhet i den regionala tillväxten. I utvärderingen från skrivs beträffande Winnet bland annat att det bör ses som en del av en större helhet där flera insatser på olika samhällsnivåer kompletterar varandra i syfte att bidra till en jämställd och regional tillväxt. Man har gjort inspel till nationell innovationsstrategi, och man samarbetar med bland annat . drar regeringen undan fötterna för dem genom att ta bort anslag. Kvinnorna är en viktig nyckel till den regionala tillväxten, och jag tror att jag har bra på fötterna när jag säger det. Vi måste se att jämställdheten är en viktig del av tillväxtarbetet. Jag tror inte att någon region med självaktning inte har det inskrivet i sina planer och policyer, utan det brukar alltid stå med att jämställdheten ska främjas på olika sätt. Men frågan är hur. Vad ger vi regionerna för förutsättningar att förverkliga det? Om vi inte gör det på nationell nivå tror jag knappast att man fortsätter att skriva in det i sina planer på regional nivå, och då förverkligas det inte heller. Det är en viktig fråga, och jag och menar att jämställdhet ska ses som en genomgripande princip på alla politiska områden. Ett sätt att stärka konkurrenskraften i är att återuppta och driva regionaliseringen. Vi har två stora regioner, och , och vi har många mycket små. Det i sig skapar en ojämlikhet. Jag tror att vi kan få en bättre samverkan med andra regioner, inte minst i när det gäller export och import av varor och tjänster, om vi får en lite bättre storlek på de mindre regionerna – om de kan slås samman. SKL samarbetar med och har därmed den kontakten. De har åtminstone tidigare strävat efter att det ska bli mer jämlikt. har en politik för den regionala tillväxten som jag är stolt och glad över. Där poängterar vi vikten av kommunikationer och en god infrastruktur. Avslutningsvis vill jag, herr talman, nämna behovet av de regionala flygplatserna. Det är mer eller mindre skandal att man inte får ordning på de regionala flygplatserna så att de inte bara överlever utan också får lugn och ro och kan växa och utvecklas. Vi behöver statsbidrag som säkerställer det på samma sätt som i de andra nordiska länderna. 177 (S): Vi debatterar regional tillväxt, utgiftsområde 19. Det är ett viktigt område. Regeringens mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet och med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I betänkandet anges att den regionala tillväxtpolitiken även ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet som regeringen satt, det vill säga att vi ska ha lägst arbetslöshet i EU , att nå de nationella miljömålen samt att sluta jämställdhetsgapet. Vidare redovisar regeringen målen för jämställd regional tillväxt, och har beslutat om ett generationsmål och 16 miljökvalitetsmål för en hållbar utveckling. Regeringens mål för en jämställd regional utveckling är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Därtill redovisar regeringen i betänkandet EU:s mål och prioriteringar för en sammanhållen näringspolitik. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för den regionala tillväxten och sysselsättningen med målet att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. –2020 är 2020-strategin vägledande på området. Strategin bygger på tre prioriteringar som är tänkta att förstärka varandra. Det handlar om smart tillväxt, att utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. Det handlar om hållbar tillväxt, att främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. Det handlar om inkluderande tillväxt, tillväxt för alla, att stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social sammanhållning. överlämnades en utredning, Service i glesbygd. Det var ett slutbetänkande. I betänkandet konstaterar utredaren bland annat att många butiker med låg lönsamhet har svårt att på lång sikt överleva på marknaden. För att skapa förutsättningar för människor och företag i de aktuella områdena att även få tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service bör det enligt utredaren införas ett långsiktigt stöd till försäljningsställen för dagligvaror i särskilt utsatta och sårbara områden i glesbygden. I enlighet med utredningen satsar regeringen 35 miljoner, precis som utredningen föreslagit – ärendet ligger på bord – vilket givetvis är positivt. Det är också positivt att stödet för satsningen är brett i riksdag. Hela ska leva! Många talare har sagt det tidigare. Vi talar ofta om det. Därför arbetar regeringen nu med en ny livsmedelsstrategi och gör satsningar på turism. Därför har startat och ska lägga fram ett delbetänkande. Därtill kan läggas nyindustrialisering, som är viktigt för hela landet, och för den delen , som aktivt försöker underlätta för befintliga företag och för att fler företag ska startas och bli än mer livskraftiga jämfört med hur det ser ut . Det görs satsningar på fler bostäder. Det är den största satsningen på bostäder sedan miljonprogrammet startades. Vi gör historiskt stora satsningar på infrastrukturen. Det är även viktigt att se till att vi har kapitalförsörjning. Ett led i att satsningarna görs är just att nå EU:s lägsta arbetslöshet . De rätta förutsättningarna för att vilja utveckla det lokala samhället är att det finns framtidstro så att nödvändiga satsningar och investeringar görs. Det gäller att ta fram bättre höghastighetsuppkoppling, som vi ofta talar om, i form av bredband eller fiber. Politiken har ett ansvar att få dessa delar på plats. Regeringen tar ansvar för hela . Jag blir lite förvånad när jag hör några av de tidigare anförandena, även om vi till stora delar är överens. Något som är viktigt, som regeringen står upp för och som regeringen faktiskt sjösatte, är ett system för ordning och reda i statens finanser. , när den nuvarande regeringen tog över, hade vi ett underskott på 75 miljarder som måste hanteras, så visst är det viktigt med ordning och reda. Det står regeringen för. Det kan jag garantera. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 178 (C) replik: Tack, , för ett bra tal! kanske kan gissa vilken fråga jag ska ställa . Det handlar alltså om 2 000 miljoner, som jag tycker att det är viktigt att kunna vara tjatig om, för det är inte vilka pengar som helst. Jag hade en interpellationsdebatt med näringsminister , där han sa att det statliga riskkapitalbolaget kommer att upphöra, liksom Fouriertransform, som jag tror att känner väl till eftersom han är från . Då vet han hur viktigt Fouriertransform är för bilindustrin och för den delen också för verkstadsindustrin. Man kommer alltså att ta 2 000 miljoner från Inlandsinnovation för att skapa ett nationellt bolag. Jag tycker att syftet är gott, att man tittar över det statliga riskkapitalet. Jag tror att det är bra att man gör det, för man måste alltid titta på hur effektivt det kan användas. Det som jag däremot har problem med, och som tycker är djupt orättvist, är att man ska ta pengar från de sårbaraste delarna av och lägga ut det över resten av landet. Denna del av landet bidrar också till en stor del av skog, malm, energi och turism. Mycket av detta exporterar vi, och vi vet att är ett exportberoende land. Att då dra undan alla dessa pengar från dessa delar av landet känns inte okej. Därför är min fråga: På vilket sätt kommer borttagandet av Inlandsinnovation och de 2 000 miljonerna att främja den regionala utvecklingen i , , , , , och ? 179 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag tänkte att denna fråga säkert skulle komma, för jag har noterat att det har varit vissa artiklar från frågeställaren i medier om detta. Jag kan börja med att konstatera att det inte är så att vi fattar beslut , som det står i artiklarna. Jag förvånas över nivån på debatten i artiklarna. Regeringspartierna, och allianspartierna verkar, förutom , ha varit lyhörda för den kritik som de tidigare systemen, Inlandsinnovation och Fouriertransform, har fått från . Man har tagit det på allvar. Jag hör inte sådan kritik från något annat parti här i kammaren. Man har sagt att vi ska se på ett nationellt bolag. Det är helt riktigt. Regeringen ska återkomma. har uttryckt att det ska presenteras , om jag inte minns helt fel. Varken eller jag kan säga exakt hur det kommer att se ut. Men från regeringen finns det ingen ambition om att företag och utveckling i den norra delen av landet ska bli missgynnade. Det finns ingen sådan ingång i detta över huvud taget. Men vi måste vara lyhörda för kritiken. Om vi tittar på hur det har fungerat kan vi se att av stöden har gått till startup-företag och till såddföretag. Träffsäkerheten för att få igång nya företag och utveckla företag som har behov av det har inte varit särskilt gynnsam. Du hade gärna fått svara på hur du ser på det, . 180 (C) replik: Tack, , för svaret! När det gäller det statliga riskkapitalet säger statens egen myndighet – detta har jag framhållit tidigare i kammaren också – att av allt riskkapital hamnar i de större städerna, bland annat i , som kommer ifrån, och . Det fanns en anledning till att pengarna i Inlandsinnovation kom till . Det var för att områdena i norra , och är speciellt utsatta. Sedan kan jag inte förstå varför man måste jämföra det ena med det andra. Vi behöver både såddkapital och en annan typ av kapital för nästa steg. Om man exempelvis behöver 30 miljoner till ett företag är det inte alltid så enkelt att gå till banken. Vi behöver alltså en kombination av båda två. Problemet kvarstår: Varför tar ni 2 000 miljoner från dessa sårbara delar av landet för att smeta ut över resten av ? Det är inte acceptabelt! Precis som står här och säger att det är hans övertygelse att detta kommer att gå bra. Precis samma sak sa näringsministern. Men jag har sagt det förut: Tro kan man göra i kyrkan. Här i fattar vi beslut. Det är precis som om vi norrlänningar, värmlänningar och folk från ska vara jätteglada för att ni tar hela pepparkaksburken, och så bjuder ni på en pepparkaka tillbaka. Fast jag tror att ni kanske kan behöva pepparkaksburken så här i jultider, för ni behöver bli lite snällare när det gäller regional utveckling. 181 (S) replik: Det kommer att presenteras förslag från näringsministern om hur detta med det nationella bolaget ska se ut. talar om att tro, men hon talar som om hon vet. Men vi vet faktiskt inte än hur förslaget kommer att se ut. Det får vi avvakta och ta debatten då. Om vi talar om regional utveckling måste jag säga att jag känner viss förvåning över den typen av debatt när jag själv oroar mig för budget. Om jag inte har fel siffra anslår man ungefär 30 miljarder mindre än regeringen till investeringar. Det handlar om skolan, där säger nej till höjda lärarlöner. Man säger nej till äldresatsningar. Man säger nej till satsningar på bostäder. Man säger nej till bättre villkor för pensionärerna och så vidare. När det gäller satsningar och vad som är viktigt för att få tillväxt, trygghet och framtidstro har vi nog lite olika uppfattning. 182 (KD) replik: anförande började så bra, med jämställdhet mellan kvinnor och män – detta är precis vad jag också tog upp som en jätteviktig sak i hela den regionala tillväxten – men sedan gick det utför ganska snabbt. Man måste ju ge förutsättningar för sådan jämställdhet, och då ifrågasätter jag var Socialdemokraterna lägger de insatserna någonstans. Hur har man tänkt främja kvinnligt företagande eller andra saker som rör möjligheterna för kvinnor att bidra till den regionala tillväxten? Jag påpekade detta med beslutet om Winnet, som helt plötsligt inte ska få några pengar. Men min fråga till är: Är det fler ideella organisationer som inte ska få stöd framöver i den här regeringens budget, och hur gör man då för att tillgodose den lucka som blir av de insatser som har gjorts tidigare? Hur ska man fylla den luckan med innehåll så här i adventstider, när vi öppnar luckor ? Då undrar jag om det finns fler falluckor i det här ärendet, helt enkelt, när det gäller jämställdheten. Det spelar ju ingen roll vilka andra insatser vi gör om vi inte kan se att både kvinnor och män behöver lika villkor från början för att vara med i utvecklingen och företagandet, bidra till innovationer och vara uppfinnare. Där behöver vi stöd och hjälp, och jag undrar hur och har tänkt sig det framöver. 183 (S) replik: Tack, , för frågan! Först nämner du Winnet och neddragningar. Vi har inte dragit ned något på detta. Det ligger under och hur pengarna fördelas. Det får man titta på. Men det är inte regeringen som har dragit ned på detta. Du får gärna utveckla detta, så kanske jag kan svara bättre på frågan. Jag instämmer i mycket av det du sa i ditt anförande. Det är oerhört viktigt att vi får fler kvinnor på arbetsmarknaden och fler kvinnor som vågar starta företag. Därför har vi nu också världens första feministiska regering. Regeringen har bland annat fått på plats en förstärkning av föräldraförsäkringen för ett mer jämnt uttag, vilket och inte står för. De försvarar i stället vårdnadsbidraget, som vi tar bort. Vårdnadsbidraget har inte, vågar jag påstå, gynnat möjligheten för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden eller att starta företag. Du får jättegärna utveckla detta, , så att jag förstår hur det hänger ihop. 184 (KD) replik: Tack så mycket, , för frågan om vårdnadsbidraget! Det utvecklar jag gärna. Vi kristdemokrater ser ett stort värde i att människor själva får välja vad de vill göra av sin föräldraledighet och hur de vill lägga upp den. Vi vill inte styra föräldrarna: ska pappa vara hemma, nu ska mamma vara hemma eller vad det nu är för familjekonstellation. Det kan nämligen se väldigt olika ut. Om de väljer att vara hemma några få månader extra med sitt barn och använda ett vårdnadsbidrag ser jag inte något problem med det. Då har de kommit överens och faktiskt valt den modellen. Men det gör här är att han försöker få bort mig från grundfrågan och det här med jämställdheten i den regionala tillväxten. Om ett regeringsparti inte självt har kontakt med sina departement och vet vad som händer i frågan utan det är jag, som är från ett oppositionsparti, som vet mer är det intressant att få information. Man vet att det kommer att dras medel från just den ideella organisationen . Då återstår min fråga: Finns det fler organisationer där det kommer att dras ned? Vilken effekt kommer det att få framöver? Vi har en mängd företagsrådgivarorganisationer som finns under , som säger. Därom har jag ingen ytterligare information , men det är värt att kolla upp. Annars minskar vi möjligheterna ytterligare för både kvinnor och män att starta och fortsätta utveckla sina företag. Frågorna kvarstår, herr talman. 185 (S) replik: