prot · H209106 · 2015-05-29 00:00:00 — Det hjälper inte att sänka arbetsgivaravgifter och annat som det finns förslag på när bönderna nästan inte kan ta ut någon lön. Vi måste se till att vi får ett sänkt kostnadsläge. Är regeringen beredd att vidta någon av de här åtgärderna? Det är bara ca 10 av de 87 punkterna i handlingsplanen som berör regeringen. Kommer någonting av det att förverkligas? 12 (KD): Jag vill tacka som har skrivit interpellationen. Här i riksdag har vi diskuterat mjölkkrisen ganska . Tyvärr ser vi att det inte blir bättre. Faktum är att vi är inne i den tuffaste mjölkkrisen som någonsin har upplevt. är det fredag. kommer ytterligare en mjölkbonde att lägga ned sitt mjölkföretag. Och när veckan har tagit slut har sju mjölkbönder diskat mjölktanken . Uppdrag gransknings mätning var skrämmande. Den visade att nästan varannan mjölkbonde funderar på att sluta. Vi pratar om en katastrof för och en samhällsekonomiskt stor förlust. Tusentals arbeten kommer att försvinna, och har försvunnit. Det gäller inte endast bonden, utan också många arbeten som finns runt lantbruksföretagen. Vi som såg förstår vilken tragedi det är för dem som har gjort konkurs. De tvingas sälja sina gårdar. Det är gårdar och hem som har förvaltats i generationer. Det är bra att det har tagits fram 87 förslag på åtgärder. Men min fråga är: Vilka andra politiska förslag och åtgärder har regeringen, utöver den utlovade kreditgarantin, för att underlätta för mjölkbönder? 13 Statsrådet (S): Jag ska börja med att tala om dieselskatten och dieselskattreduktionen. Jag har tittat på vad Alliansen gjorde under sina . De höjde dieselskatten i flera omgångar och sänkte dieselskattreduktionen i flera omgångar, till . Vi gör det omvända. Vi höjer dieselskattreduktionen till 1,38. Det finns alltså kanske anledning till viss självkritik, från något håll. Krisen har sin grund i den globala överproduktionen. fick vi en dramatisk höjning av mjölkavräkningspriser. De var som högst, med all-time-high, . Sedan gick luften ur. Det blev en väldigt stor överproduktion. ökade sin produktion med . ökade sin produktion . Till och med i ökade vi vår produktion, . Vi fick alltså en överproduktion. Då kan man fundera på vad den förra regeringen gjorde . Sedan kom Rysslandsembargot som toppen på isberget. Alla bedömare säger att det kommer att vända på lång sikt, att priset kommer att gå upp. Det har att göra med att efterfrågan på mejeriprodukter, inte minst mjölk, kommer att öka globalt. Det svåra läget måste såklart överbryggas. Det krävs lite over Troubled Water just , för att överbrygga det här läget. Vi har 4 300 mjölkföretag. De minskar tyvärr med ungefär ett . Och 800 av de drabbade företagen är i en besvärlig situation. Det är också framför allt dem som kreditgarantierna riktas till. Det är ofta välinvesterade företag, med moderna anläggningar, och det är ofta unga människor som driver dem – välutbildat folk. Det är klart att det är framtidsföretag. Dem måste vi vara rädda om, för att de ska kunna finnas kvar när det vänder. Mjölkpriset var inte globalt tidigare. var det en skyddad marknad. Men problemet är att sedan vi gick med i EU har det öppnats mer och mer och blivit globalt. Och priserna är väldigt volatila. Det innebär att det är svårt för företagen att bygga upp likviditet för att långsiktigt kunna hantera framtida svängningar i pris. Den senaste krisen var 2009. Det är inte länge sedan. Företagen har inte hunnit bygga upp den likviditet som behövs för att hantera detta. En långsiktig sak som vi tar tag i är en nationell livsmedelsstrategi, vilket man borde ha gjort för länge sedan. Jag vet inte varför alliansregeringen inte gjorde det på de åtta åren. Vi har som utgångspunkt när vi jobbar med nationella livsmedelsstrategin. Jag ska återkomma till många konkreta åtgärder i nästa inlägg. 14 (M): Det är ett nollsummespel för den svenska bonden med tanke på att man höjer återbetalningen på dieselskatten. Eftersom man höjer blir det inte bättre i resultaträkningen för den svenska bonden. Jag bor i en liten by utanför By. Lite sensationellt är att jag ser åtminstone tre mjölkgårdar från mitt köksfönster. Och jag ser en fjärde åtminstone när de brukar marken, även om jag kanske måste upp på taknocken för att se ladugården. Vi kan kalla bönderna för , , och . Hur får de det bättre genom att man inför en handelsgödselskatt? Naturligtvis får de inte det bättre. De kör inte ut handelsgödsel i onödan, eftersom det är otroligt dyrt som det är . Hur får de sitt jordbruk att fungera bättre av att man inför en kilometerskatt? Skatt på avstånd är ett av de hårdaste slagen mot svensk landsbygd, och det har regeringen nu gett direktiv för att börja arbeta med. Hur hjälper det , , och att få ett lönsammare jordbruk när varenda lastbilstransport som ska till bonden kommer att bli dyrare? Kreditgivningen tycker jag naturligtvis är bra, men det är en akut åtgärd. Jag är ganska säker på att ingen av dem som jag ser från mitt fönster kommer att få del av krediten. Det finns vissa krav. Man ska ha nyinvesterat, och det ska bedömas att man kan överleva. Om myndigheterna inte tror på jordbruket får man heller ingen hjälp med statliga garantier. Så är det åtminstone angivet i de regler som håller på att tas fram. Lösningen är att sänka kostnaderna för svenskt jordbruk. Det är därför alliansregeringen tillsatte , för att visa att vi har ett väldigt högt kostnadsläge. Det sker en enorm rationalisering inom svenskt jordbruk, och oavsett om jag är konventionell eller ekologisk mjölkbonde har jag ett fantastiskt bra jordbruk i klimathänseende. Vi har goda livsmedel. Undersökningen av LRF Mjölk visar att många anser att det är viktigt att det finns mjölkkor i , att mjölken är svensk. Det finns, som sagt, en mycket bra marknad. Vi behöver betande djur för öppna landskap. Det går inte att med röjsåg försöka hålla hagmarker och liknande öppna. I hagmarkerna är den biologiska mångfalden fantastisk tack vare betande djur. Har vi inga mjölkbönder har vi heller inga kalvar. Därmed finns ingen som köper livkalvar för att producera gott svenskt kött. Hela kedjan hänger ihop. Jag frågar än en gång: Vilka konkreta åtgärder finns det, mer än att ge ytterligare krediter till svenskt jordbruk? Jag hoppas att jag kan få svar på det. 15 (KD): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Det är bra med kreditgarantier, men det är inte lösningen. Det räcker inte, utan det måste till mer. Det ska bli intressant att lyssna på de ytterligare förslag som landsbygdsministern utlovade. Jag och menar att det är hög tid att slopa beteskravet för kor som går i lösdriftsstallar. ska ha ambitiösa djurskyddslagar; där är vi helt överens. Vi kristdemokrater vill se till att de också blir ändamålsenliga. Beteskravet kom 1998, och då såg ladugårdarna helt annorlunda ut jämfört med dagens moderna lösdriftsstallar. Ett annat förslag är att regeringen undersöker möjligheten att införa en betesersättning lik den finska modellen, eller en variant av den. Mjölkbönderna i har inte tid att vänta. Politiska åtgärder måste vidtas omgående, annars har vi inga mjölkbönder kvar i vårt land. Min fråga är: Kan landsbygdsministern tänka sig att göra något åt dessa förslag som lagts fram? 16 (S): Tack, , för interpellationen! Jag skulle vilja börja mitt inlägg med att tacka landsbygdsministern och regeringen för deras arbete med att föra landsbygdsprogrammet i hamn. När jag träffat bönder eller året har framför allt frågan om landsbygdsprogrammet varit på tapeten. Vad händer egentligen? Får vi ut något gårdsstöd? Hur ska vi klara likviditeten? Är vi med i EU på samma villkor? Varför har vi i inte fått igenom landsbygdsprogrammet? Mina borgerliga kollegor kanske kan svara på vad det var som gjorde att det program som skulle ha varit igång lämnades in först , med en mängd oklarheter. Jag begärde ordet när jag hörde säga att vi ska slopa beteskravet. Vi socialdemokrater har drivit på livsmedelsstrategin hårt just för att lyfta fram de svenska livsmedlen och den svenska djurhållningen som en viktig konkurrensfaktor. Det gäller mjölk‑, kött‑, sädesproduktion och så vidare. Är slopandet av beteskravet rätt väg att gå för att få konsumenterna med sig? Det har genomförts, och genomförs fortfarande, kosläpp runt om i landet, vilket annonseras ordentligt. På Norrmejeriers hemsida finns åtminstone tio gårdar som man uppmanas att besöka för att titta på korna och på så sätt marknadsföra den viktiga, lantliga resurs som jordbruket är. Ska vi då säga att vi håller korna inne, att de inte ska kunna gå ute? Vi tror inte att det är rätt väg att gå. Framför allt tror vi inte att konsumenterna är intresserade av det. Om landsbygds- och livsmedelsstrategin ska fungera fullt ut måste man också tänka på konsumenterna, ta hand om konsumentmakten. Därför har regeringen aviserat att den kommer att sjösätta en ny myndighet för offentlig upphandling så att kommuner och landsting känner att de får stöd när de upphandlar ekologiskt och lokalproducerat. Mjölkprodukterna utgör inte en särskilt stor andel av den totala handeln med livsmedel, men det offentliga kan gå före, ge en tydlig signal och utgöra en viktig grund. Jag tror att det finns flera olika åtgärder som kan vidtas. Jag besökte en gård i . är fortfarande minsta kommun men har enligt uppgift flest jordbruksföretag per invånare. Där har man lyckats med något som man inte lyckats med på många andra håll, nämligen generationsväxling. Snarare är man orolig för att gårdsstödet inte har gjorts om, att tidigare ägare har kvar gårdsstödet och sitter med stora arealer som nya bönder vill komma i åtnjutande av. När man gör en halvtidsöversyn av landsbygdsprogrammet vore det kanske idé att även titta på sådana åtgärder. Det finns lantbruksföretag som vill växa. 17 Statsrådet (S): När man lyssnar på hör man det klassiska borgerliga mantrat: Sänk skatten, sänk skatten! Vi har hört det fram till . Det tar aldrig slut. När tågen inte fungerade var svaret: Sänk skatten! När sjukvården inte fungerade var svaret: Sänk skatten! När skolan inte fungerade var svaret: Sänk skatten! När mjölkkrisen nu är på gång är svaret: Sänk skatten! Svaret, bästa vänner, finns inte alltid där. Det finns så mycket mer. Det är en komplex verksamhet som svenska jordbruksföretag bedriver. Titta på de länder som kanske har betydligt lägre skatt än vi – , i vissa stycken, , även . Det är mjölkkris i stort sett i hela . Svaret finns inte alltid här. Jag skulle rekommendera att ni läste betänkande ordentligt, för den är mycket bra. Den tar upp många viktiga saker som behöver ändras, sådant som kanske inte har med skatter att göra och inte heller alltid med kostnadsläget. Generellt sett har branschen låg lönsamhet, men det finns stora undantag. Svenskt jordbruk har genomgått en strukturomvandling, men det kanske finns mer att göra. Det kan finnas mycket att göra vad gäller utbildningen och att vi får en tillämpad forskning som fungerar. Det har vi inte . Sedan vill jag ta upp åtgärderna. Jag nämnde 500 miljoner till kreditgarantier, i dieselskattereduktion och 30 miljoner till metangasstödet. Sedan har vi rådgivningsinsatser tillsammans med mejerisektorn, där vi är beredda att gå upp till 10 miljoner beroende på hur branschen svarar. Vi inför en klövpeng på 150 miljoner som går till mjölkbönderna. Det finns en kopeng på . Vi tillför 330 miljoner till innovation och utveckling inom svenskt lantbruk. Vi tillför 7 miljoner till Business för att jobba med exportverksamhet. Business fick 300 000 för att direkt analysera var vi kan få upp mer export. Vi sätter in en livsmedelsstrategi i med 2,5 miljoner direkt. Vi sätter in 200 miljoner för att stimulera ekologiskt jordbruk. Listan kan göras hur lång som helst. Sedan tittar vi på ytterligare förslag. Vad gjorde man under de gångna åtta åren? tar upp betesersättning. Vem utformade det landsbygdsprogram som äntligen har blivit godkänt? Ja, inte var det vi! Varför togs det inte upp där då? Det var ju så slarvigt att vi har fått jobba enormt för att få igenom programmet. Det var helt okomplett. Så hanterar man branschen! Jag har redan nu satt i gång en grupp som ska jobba med CAP 21, alltså det som ska bli nästa program. Man måste gå igenom detta. Den här branschen är alldeles för viktig för att man ska kunna slarva på det sättet. Den är jätteviktig för svensk livsmedelsproduktion. Det är viktigt för svensk livsmedelsindustri och svensk dryckesindustri att vi har en fungerande primärproduktion och att vi har mjölkproducenter. Då kan man inte slarva på det sättet. 18 (M): Jag har inte pratat om sänkta skatter. Jag har sagt att man inte ska höja skatterna. Det är helt klart att Socialdemokraterna själva erkänner att skatterna är skadliga. Den sänkta skatten på diesel är ett nollsummespel för bonden. Men man förstår att det skadar svenskt jordbruksföretagande, och därför kompenserar man. Men det är ett nollsummespel, för skatten är högre. Man kompenserar offentlig sektor, kommuner och landsting, när man höjer arbetsgivaravgifterna. Varför kompenserar man kommuner och landsting? Jo, det är för att man vet att skatterna är skadliga när man höjer dem. Detta tycker jag att vi kan sluta debattera, för det hjälper inte svensk mjölkproduktion. Jag tycker att vi ska hålla oss till fakta. Varför har den rödgröna regeringen lagt ned Matlandet? Matlandet var väldigt positivt. Vi ser att den svenska livsmedelsexporten ökar. Det har varit ett fantastiskt positivt utfall. Det är en av våra viktigaste näringsgrenar i . Jag tror att det är den fjärde största när det gäller sysselsättning. Naturligtvis ska vi se till att detta kan fortgå. har vi ett läge där kommuner och landsting kan handla upp kött som en svensk bonde kan få böter eller fängelse för om han producerar. Jag tycker att det är hög tid att vi funderar på om vi ska sätta regler i den här som gör att svenskt jordbruk får det svårare. Jag tror inte att vägen fram är att sänka svensk djurhälsa, men vi kanske ska fundera över om vi verkligen från offentlig sida ska handla upp kött som har producerats på ett sätt som skulle kunna ge en svensk bonde böter eller fängelse. 19 (S): Det lät nästan som en höjning av tonläge. Jag tackar ändå för det tydliga beskedet från om att sänkt djurhälsa inte är aktuellt och inget som kommer att driva. Det känns som att och står tämligen ensamma i detta just , och det gläder mig mycket. Matlandet lanserades som den stora räddningsplankan för både livsmedelsproduktionen och hela landsbygden. Det lät väldigt bra när det lanserades, men det var betydligt mindre än man hade gjort utfästelser om. gör regeringen omtag i de här frågorna på flera olika sätt. Vi ska också nämna att som man drev Matlandet minskade man stödet till Business för att just lyfta fram som besöksland, matland och gourmetland. Där gick politiken tvärtemot sig själv. Det finns anledning att ta helhetsgrepp på flera olika områden. Jag tycker att landsbygdsminister har aviserat att det vidtas åtgärder. Det har jobbats hårt, inte minst med att få igenom det landsbygdsprogram som skulle ha varit i funktion för så länge sedan. är det äntligen i hamn. För min del av landet gläds jag särskilt åt att de planer för bredband som är aviserade nu äntligen kan förverkligas, vilket också är jätteviktigt för landsbygdsföretagen, för att man ska kunna ha fungerande digitala kommunikationer i hela landet. 20 Statsrådet (S): Vi måste givetvis stötta och underlätta så att offentlig upphandling kan köpa högkvalitativa livsmedel. Det är jätteviktigt. Därför införs den nya myndigheten, som ska vara ett stöd. Men vi ska komma ihåg att offentlig upphandling svarar för av livsmedlen i vårt land. står alla vi andra för. Hur vi beter oss när vi går och handlar på Coop, Ica, eller vart vi nu går avgör i mycket också hur våra lantbruk och mjölkproducenter kommer att påverkas. I de stora konsumentundersökningarna säger av svenska folket att man vill köpa svenska mejeriprodukter, men man hittar dem inte för att de inte är märkta. Här har mejerisektorn en hemläxa att göra. Det är inte alltid nånannanismen, utan nu är det tillsammans som gäller. Därför har vi tagit fram de 87 punkterna. Det är saker vi ska göra tillsammans. Det är olika saker vi har att hantera. Från regeringen vill vi se en ökad mjölkproduktion. Jag tror på svensk mjölkproduktion, och därför har jag också tagit initiativ till högnivågruppen. Det är verkstad , och det kommer mer verkstad. Jag lovar er det. Håll i hattarna, det kommer att hända saker! Den nationella livsmedelsstrategin är ett oerhört viktigt instrument. Den tar ett helhetsgrepp om vår livsmedelsproduktion från mjölkbonden ända upp till akademin – hela värdekedjan. Det handlar om livsmedelsindustrin, både den stora och den lilla, om handeln, om innovationer och också om export. Jag tror på svenskt produktionsjordbruk, till skillnad från andra. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:586 om kustnära företag 21 Statsrådet (S): har frågat närings- och innovationsministern om vad han avser att göra för att hjälpa de småskaliga kustfiskarna att växa som företagare samt hur länge ministern tänker låta frågan om förenklingar inom säljakten ligga och skvalpa på innan han gör något för att underlätta för landets hårt prövade yrkesfiskare. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som svarar på frågan. Jag är medveten om de skador som sälen kan skapa för företag. Därför har regeringen nu vidtagit flera åtgärder för att underlätta för yrkesfiskare för att hjälpa de småskaliga kustfiskarna att växa som företagare. Förslaget till havs- och fiskeriprogram innehåller bland annat åtgärder som möjliggör stöd till fiskare som vill vidareförädla sin fiskfångst och höja kvalitet och mervärde på det. Även möjlighet till diversifiering inom fisket ingår i förslaget, vilket också ökar möjligheterna för småskaliga fiskare att växa som företagare. I budgeten avsattes för redskapsutveckling –2017 i syfte att underlätta de krav som följer av den gemensamma fiskeripolitiken samt konkreta projekt för att fortsätta utveckla fiskeredskap. Här ingår sälsäkra fiskeredskap. Både och Havs- och vattenmyndigheten samverkar kring frågan. fick regleringsbrev i uppdrag att genomföra en översyn av provtagningskraven för fällda sälar samt ersättningsnivåerna för inskickade prover i syfte att underlätta hanteringen. har i och med beslutet om skyddsjakt på gråsäl samt knubbsäl infört lättnader vad gäller provtagningskrav på säl men även lättnader på ett flertal andra områden för att underlätta jakten på säl. Exempelvis är det numera möjligt att skyddsjaga säl från båt. Vad gäller förslag till införande av licensjakt på säl avvaktar regeringen den pågående förhandlingen kring rätt att sälja sälprodukter inom EU. Regeringen vill att småskalig försäljning av sälprodukter utan vinstintresse ska vara möjlig. Regeringen anser att det inte är förenligt med en hållbar förvaltning av resurser om det skjutna djuret inte tas om hand. har aktivt verkat för att behålla möjligheten att sälja sälprodukter. Vi har framhållit att en småskalig försäljning av sälprodukter ska vara möjlig med sälprodukter som kommer från en hållbar och noga reglerad jakt med djurskyddsmässigt godtagbara metoder på sälpopulationer som har gynnsam bevarandestatus. Att inte ta till vara djuret är inte god viltvård, och det strider mot djuretiska principer och en hållbar användning av resurser. Vi har också menat att handel med sälprodukter är viktig för regional utveckling. Fisket som skyddsjakt skyddar är lokalt, småskaligt och kustnära. 22 (M): Vem trodde att vi skulle ha två säldebatter på i den här kammaren? Det var nog inte många. Jag har ställt den här interpellationen till näringsministern och inte till landsbygdsministern, för det är en utpräglad näringsfråga. Jag tycker att det är tråkigt att näringsministern inte är här och vill debattera just småskaliga företag, kustnära företag, och hur de påverkar landsbygdsutvecklingen. Men det är ändå glädjande att landsbygdsministern är här och tar frågan på allvar. Jag är också tacksam för landsbygdsministerns svar, som är i en positiv anda. Det finns fler företag vid våra kuster än fiskeföretag, även om fisket ofta är grunden eller basen i den utveckling som sker vid våra kuster. Mitt hemlän har kanske inte jättemycket kust. Vi har småskaliga fiskare runt och , och de har utmaningar i sitt företagande som också har bäring på näringsutvecklingen vid kusten. Men deras problem är inte sälen i det här fallet, än så länge i alla fall. Jag hoppas att våra fiskare i inte kommer att få problem med just sälen . Det är skillnad mellan insjöfisket och kustfisket. Min interpellation handlade primärt om kustfisket. Kustfisket har, förutom de krångliga reglerna och de tuffa villkoren, ytterligare svårigheter med just bristen på en vettig sälförvaltning. Den här debatten kommer att tangera den debatt som jag och landsbygdsministern hade , , om just handel med sälprodukter, som ministern var inne på. Här är vi väldigt överens med regeringen om att vi måste få till ett undantag så att vi får fortsätta med handel med sälprodukter inom EU. Ministern menar att regeringen måste avvakta det beslut i kommissionen som förhoppningsvis ska komma om att vi ska få behålla det svenska undantaget för handel med sälprodukter. Jag tycker att detta är tråkigt, för min interpellation baserar sig på just förvaltningsplanerna, och förvaltningsplaner behöver faktiskt inte vänta, utan förvaltningsplanerna kan man införa ganska direkt. Finns det ett problem i regeringen med att man inte riktigt är överens när det gäller hur förvaltningsplanen för den svenska sälstammen kommer att se ut? Är inte utredningen om licensjakt klar och ligger på bord, redo att implementeras i den svenska lagstiftningen? När kommer vi att se en vettig förvaltningsplan för säl som inte är beroende av handeln med sälprodukter? 23 Statsrådet (S): Anledningen till att inte statsrådet svarar på frågan är att fiskerifrågor och fiskenäringen ligger i min portfölj. Vi har dessutom lagt ned det gamla Landsbygdsdepartementet. De här gröna näringarna och fiskarna är inte vid sidan av som något särintresse. är de inne i finrummet på tillsammans med alla andra näringar. Vi kraftsamlar även för de näringarna. När det gäller frågan om att avvakta med licensjakt säger jag: Jo, det är taktiskt att vi gör det. Det har att göra med de förhandlingar som pågår om det här undantaget. Jag vill inte ha på mitt ansvar att ta den risken. Vi har ändå en möjlighet att få behålla undantaget. Då har vi gjort bedömningen att i alla fall inte i det här läget förändra när det gäller jakten. Om vi får behålla undantaget kan vi se över de sakerna. Det handlar alltså mycket om de här skälen. Vi vill absolut behålla undantaget, så att vi kan sälja sälprodukter. Vi vill inte ta någon risk nu med tanke på det lilla halmstrå som ändå finns när det gäller att vi skulle kunna få behålla detta. 24 (M): Vi har en kontrollerad och övervakad förvaltning av älg och rådjur. Men samma sak gäller inte för just sälen. Det är tragiskt. Vi ser en utveckling i hela när det gäller vikare, knubbsäl och gråsäl. Gråsälen har dessutom den starkaste ökningen av sin population som vi någonsin har kunnat mäta i . Det här är tecken på att sälstammen kommer att växa ännu snabbare. Med den växande sälstammen följer fler skador på garn, nät, fällor och ryssjor. Det drabbar husbehovsfisket såväl som yrkesfisket, och båda två är viktiga för det kustnära företagande vi har. Förutom skadorna på redskapen påverkar den växande sälstammen andra arter och bestånd i . Både laxen och ålen är hotade arter i vårt land. Detta påverkar fler näringar än just yrkesfisket. Bristen på sälförvaltning är ett hot mot besöksnäringen, matindustrin och turismen i vårt land. Det i sin tur kommer att påverka jobben i . Intresset av att jaga säl är relativt lågt – det vet både ministern och jag. Men det finns många olika anledningar till det. En av anledningarna är de krångliga regler vi har kring just säljakten.