prot · H30936 · 2015-12-01 00:00:00 — har det riktats många typer av kritik mot Socialdemokraterna. Det har kanske inte handlat om brist på självtillräcklighet eller självgodhet. Det är tydligt . Det var någon som sa en gång att verkligheten är Socialdemokraternas värsta fiende. Det finns de som lever kvar i det förflutna, där de tror sig kunna definiera sanningen och skriva om vad en människa säger hur mycket som helst. De tror sig kunna förvränga en människas ord och på olika sätt försöka vrida hela uppfattningen om den politiska debatten och samtalsklimatet. Men internet, möjligheten att gå tillbaka till inspelningar och höra vad folk egentligen har sagt och så vidare har vridit det vapnet ur händerna på med flera kollegor. Det gör inte, fru talman, att man inte försöker använda det ändå. Jag har aldrig hävdat, arbetsmarknadsministern, att utbildning är ett trixande med statistiken. Ett trixande med statistiken är det däremot om man tar människor från en åtgärd där de klassificeras som arbetslösa och stoppar in dem i en annan åtgärd som är väldigt lik den första åtgärden men har ett annat namn och sedan klassificerar dem som om de skulle ha ett arbete och vara sysselsatta. Det är ett trixande, , inte att utbilda människor – det är det aldrig någon som har sagt. Men i dessa tider, när Socialdemokraterna , tror jag, får sin sämsta SCB-notering någonsin, kanske de själva kommer att komma på att den där typen av retorik inte är så framgångsrik. Amsåtgärder skapar inga fler jobb, säger arbetsmarknadsministern. Det är korrekt. Ändå är det fullt av Amsutbildningar och Amsåtgärder som presenteras i arbetsmarknadsministerns svar på hur jobben ska bli fler. Det är lite anmärkningsvärt. Vad gör arbetsmarknadsministern egentligen för att jobbefterfrågan ska öka, att själva arbetstillfällena i ekonomin ska bli fler? Är det skattehöjningarna på på jobb och tillväxt som gör att svenska företag ska våga anställda fler? Är det det ekonomiskt mycket osäkra läge som regeringen kastar in i, med ett avskaffat överskottsmål, med oklarhet om man ska hålla utgiftstaken och en stor instabilitet i vilka politiska besked som faktiskt gäller när man har ett regeringsparti som säger att de själva skulle ha varit emot regeringens politik om de varit i opposition? Är det den typen av skattehöjningar och instabilitet som gör att fler ska våga anställa, eller varifrån ska jobben egentligen komma, arbetsmarknadsministern? På vilket sätt ska fler vilja anställa i det klimatet? Arbetsmarknadsministern sa att de har levt med Alliansens budget . Under den tiden har antalet jobb blivit många fler. Sysselsättningen har ökat, och arbetslösheten har pressats tillbaka. Man får helt enkelt bara gratulera den sittande regeringen till att de fick regera sitt första år med en allianspolitik som gjorde att detta kunde hända. Sedan säger arbetsministern att de inte en enda dag har haft Alliansens arbetsmarknadspolitik. Det har varit min arbetsmarknadspolitik från dag ett, säger hon. Då säger jag att det är inget fel på självförtroendet när man tror att man kliver in på , lägger upp några strategier och så är de i verkan från dag ett. Det är ett sensationellt uttalande, fru talman. Arbetsmarknadsministern är nog innerst inne glad över jobbskatteavdraget som, enligt hennes egen budget, har sänkt jämviktsarbetslösheten med 1–. Jag undrar, arbetsmarknadsministern: Om jobbskatteavdraget är så dåligt, varför tar regeringen inte bort det? 13 (S): Om man söker efter nya jobb kan man ju börja med de jobb som faktiskt finns i landet. Vart femte jobb kan inte tillsättas på grund av att arbetsgivaren inte hittar rätt kompetens, så vi kan börja med att se till att dessa jobb tillsätts. Då kan man slå två flugor i en smäll. Man hjälper arbetsgivarna att hitta folk, och man hjälper de arbetslösa att komma i arbete. Regeringens fokus nu är att se till att man stärker de arbetslösas kompetens. Det är mycket viktigare än att fortsätta på den skattesänkarlinje som inte har fungerat. Det finns svart på vitt att arbetslösheten ökade , och i takt med att arbetslösheten ökade sänktes skatterna mer och mer. Men det fick inte effekt, och därför måste vi hitta någonting nytt som leder framåt. Vi kan se, precis som skriver i sin interpellation, att den som saknar gymnasiekompetens löper högre risk att drabbas av arbetslöshet och har svårare att ta sig ur arbetslösheten. Då är det där man ska satsa och se till att alla får grundläggande kompetens. Det är ju bra om nu är med på den linjen, men har det varit långt ifrån någon självklarhet. Inte ens grundskolekompetens har varit en självklarhet att få hjälp med inom Arbetsförmedlingen. inför regeringen rätt till komvux. Det innebär att alla naturligtvis ska ha rätt till gymnasieutbildning, men man ska även senare i livet kunna komplettera med komvux. Vi utökar naturligtvis också utbildningsplatserna på andra utbildningar. Jag tror att detta är extremt viktigt. Ska man utvärdera någonting historiskt, när det var en socialdemokratisk regering, har vi , där vi lovade att halvera arbetslösheten. Vi lyckades stärka människors kompetens, och de fick jobb när konjunkturen vände. Mer av det spåret tror jag är bra. 14 (S): inleder sitt första inlägg på ett intressant sätt, måste man säga. Faktiskt om det inte skymtar lite grann av insikt i det inlägget! säger att det är influensatider nu och att de som är sjuka bara vill bli friska. Jag vet inte om har haft influensa och kanske därigenom fått den insikten, fru talman, men det är väl mycket som pekar på det. Sedan fortsätter, hör och häpna, och säger att om man är arbetslös så vill man bara ha ett jobb. tror jag inte att har varit arbetslös eller känt detta , för han har väl varit anställd på det moderata partikansliet , men bortsett från det och om man betänker att står för en politik som går ut på att man inte tror på att arbetslösa vill ha ett jobb är det här spännande. Denna lilla gnista av insikt som man möjligen kan spåra i första inlägg kommer bort sedan när man ser vad han vill göra, för då är det ju klassisk, misslyckad, traditionell, dålig moderat politik. Han vill öka de så kallade drivkrafterna. Han tror att om man binder fast hästen vid väggen och piskar den så springer den fort. Men det funkar det inte riktigt så. Om 400 000 personer i det här landet är arbetslösa för att de, som påpekar, inte har den utbildning eller de erfarenheter som krävs för att ta de jobb som finns ska vi naturligtvis med en arbetsmarknads- och utbildningspolitik erbjuda de arbetslösa den möjligheten så att de kan ta de jobb som finns, särskilt om vi säger att vi förstår att den som är arbetslös bara vill ha ett jobb. Det som har varit och hans partis politik är just att sänka ersättningen till de arbetslösa. Det är att öka skatteklyftan mellan den som inte har ett jobb och den som har ett jobb i syfte att öka de så kallade drivkrafterna. Man tror nämligen i realiteten inte på vad man själv säger. , fru talman, är helt övertygad om att 400 000 personer i det här landet har valt arbetslöshet framför arbete eftersom det inte är lönsamt att arbeta. Då är recept naturligtvis ett sjätte jobbskatteavdrag eftersom de första fem tydligen inte ökade på motivationen för de arbetslösa tillräckligt mycket. Men någonstans kan man faktiskt börja fundera lite grann. säger ju, fru talman, att det finns en annan orsak än lathet till att unga människor är arbetslösa – det framskymtar lite av en och hos – för här erkänner han faktiskt att det kanske kan vara så att det är bristen på gymnasiekompetens som påverkar ungdomsarbetslösheten. Sedan är dock tillbaka i det moderata diket igen och hävdar att det ska vara låga löner för ungdomar, att man ska ha lägre trösklar och att man ska öka drivkrafterna. Min fråga till är därför: Har inte dragit några som helst slutsatser av de här små stjärnfallen, de små korta glimtarna av insikt om vad som är de verkliga problemen med arbetslösheten? 15 Arbetsmarknadsminister (S): har, som jag sa tidigare, en olycklig fixering vid skattepolitiken. Om man tror att skattepolitiken är det som är arbetsmarknadspolitik tar det förstås tid innan man kan börja genomföra något. Då måste man först få igenom sin budget, och sedan tar det lite tid innan den kan börja gälla. Om man däremot inser att arbetsmarknadspolitik handlar om väldigt mycket mer än skattepolitik och att de andra delarna dessutom är mer verkningsfulla än skattepolitiken kan man börja tillämpa det , vilket också den här regeringen har gjort. Den gamla regeringen styrde Arbetsförmedlingen till en dysfunktionell myndighet. Man styrde arbetsmarknadspolitiken med ett stenhårt regelverk som gjorde att det blev viktigare för arbetsförmedlingarna att leva upp till regelverket än att se till att människor fick jobb. Man styrde även på ett sådant sätt att väldigt få arbetsgivare upplevde att de kunde få professionell hjälp i sin rekrytering från Arbetsförmedlingen. Det här har vi ändrat . Vi avreglerar Arbetsförmedlingen. Vi avreglerar arbetsmarknadspolitiken. Vi har ställt om hela inriktningen till att ha större fokus på arbetsgivarnas behov. Det är till syvende och sist en arbetsgivare som ska anställa. Den olyckliga fixeringen vid att koncentrera sig enbart på dem som står längst från arbetsmarknaden gjorde också att arbetsgivarna fick allt svårare att hitta rätt kompetens. En annan viktig sak är samverkan med andra aktörer. Självklart kan varken regeringen eller Arbetsförmedlingen själv lösa arbetslösheten. Det gäller att samverka med andra. Några av de viktiga aktörerna är arbetsmarknadens parter och kommuner. Vi har lagt ned mycket energi och tid på att bygga ett bra samarbete med kommuner och med arbetsmarknadens parter. Det är också ett samarbete som bär frukt. När flera samverkar kan ett och ett faktiskt bli mer än två. Den här olyckliga låsningen vid skattepolitiken fick också en effekt som många människor har fått betala, nämligen att arbetslösheten steg under den gamla regeringens tid. Ungdomsarbetslösheten steg till sådana katastrofala nivåer att vi blev berättigade till EU-stöd för att klara av den. Miljard efter miljard, uppemot 100 miljarder, satsade den gamla regeringen på ineffektiva skattesänkningar av arbetsgivaravgiften för ungdomar – en metod som inte fungerade. När man införde den utlovade man att den skulle lösa ungdomsarbetslösheten. Resultatet blev bedrövligt: Ungdomsarbetslösheten steg. när vi tar bort den skattesubventionen hotar man med att ungdomsarbetslösheten kommer att öka. Men resultatet är faktiskt att ungdomsarbetslösheten sjunker. Det beror naturligtvis inte på att vi tar bort den skattesubventionen, men det beror på andra åtgärder som är mer verkningsfulla. Det handlar om att möta de individer som står längst från arbetsmarknaden med verkningsfulla åtgärder, och det handlar om att satsa stort på att rusta människor för att de ska kunna ta de lediga jobben. frågar vem som ska våga anställa. Uppenbarligen är det ganska många som vågar, eftersom vi just nu har fler lediga jobb i än vi någonsin har haft. Det är en stor utmaning för arbetsmarknadspolitiken – och för utbildningspolitiken – att se till att de lediga jobben kan tillsättas. 16 (M): Tack, arbetsmarknadsministern! Det är klart att som denna är frustrerande för socialdemokratin, med dess sämsta resultat någonsin i en SCB-mätning. Men, fru talman, jag tror inte att det hjälper att fortsätta förvränga verkligheten på klassiskt S-manér , där man är helt övertygad om att man sitter inne med verkligheten, så sann och oförvrängd att man kan pådyvla alla andra den oavsett hur den egentligen ser ut utanför partiprogrammet. Om man utvärderar hur det ekonomiska läget i såg ut , arbetsmarknadsministern, finner man att hade de starkaste offentliga finanserna i EU. Bland alla jämförbara länder stod ut med de starkaste offentliga finanserna. 2014 efter alliansregeringen hade den högsta sysselsättningsgraden i hela Europeiska unionen. Vi hade lyckats tredje bäst i med att skapa jobb bland unga. Vi hade starkast sysselsättningsutveckling bland äldre av alla jämförbara länder. Högst sysselsättningsgrad i hela EU är väl ändå inte så nattsvart som arbetsmarknadsministern beskriver det. Alla människor vet ju om att världen drabbades av en mycket stor ekonomisk kris 2008. Det är klart att den påverkade också svensk arbetsmarknad. Det var ju inte Alliansens fel. Det var för den delen inte heller arbetsmarknadsministerns fel. har vi en handfallen regering som inte vidtar några åtgärder. Man säger sig ha drabbats av ytterligare en kris som man inte kände till trots att och berättade om den här mandatperiodens stora utmaningar redan före valet. 90-talskrisen tog Socialdemokraterna till slut på sig skulden för – , enligt . Den utanförskapskris som man har orsakat och fortsätter att orsaka i , med ett stigande utanförskap, kommer nog att ta på sig någon dag – , får hon väl säga då. 17 (S): När man har lyssnat på senaste inlägg kan man konstatera att det inte fanns ett ord om arbetsmarknaden. Det fanns inte ett konstruktivt förslag från om hur man ska hantera arbetslösheten eller ungdomsarbetslösheten eller den utmaning vi har när det kommer många nyanlända till – inte ett enda ord. De som har suttit här och lyssnat har kunnat konstatera det, men man kan dessutom läsa protokoll, titta på webbsändningar och annat och konstatera att det är tomt. Det är sorgligt tomt i ett sargat moderatparti som har drabbats av en ledarkris, ett sargat moderatparti som fick respass av svenska folket för att man misslyckades med det man lovade, det vill säga att pressa tillbaka arbetslösheten. När det här sargade moderatpartiet ska försöka ta sig in i arbetsmarknadsdebatten börjar man prata om 70- och 80-tal. Det är väl ganska symtomatiskt – åhörarna kan konstatera detta. De gamla blir inte bättre för att de kallar sig för Nya . Den gamla moderata retoriken om utanförskap låter inte fräschare för att man kallar det för det nya utanförskapet. Och det sjätte jobbskatteavdraget är inte mer innovativt eller bättre än det första eller det andra eller det tredje eller det fjärde eller det femte. Det sjätte jobbskatteavdraget är det enda lilla halmstrå i arbetsmarknadspolitiken som kan hålla i. Men här – och det hedrar – skämdes han för att ta upp det när han skulle diskutera arbetsmarknadspolitik. Det halmstrået håller naturligtvis inte. 18 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig göra några påpekanden: har den högsta sysselsättningsgraden. Vi har starka offentliga finanser. Vi har hög sysselsättningsgrad – högre än alla andra – när det gäller äldre på arbetsmarknaden. Det var ju det som gällde när den gamla regeringen tillträdde. Det var ju det ni tog över. Vad ni ändrade ni regerade var att arbetslösheten steg från en nivå som i opposition beskrev som massarbetslöshet till högre, anmärkningsvärt nog kombinerat med oerhört stora vakanser på arbetsmarknaden och en ungdomsarbetslöshet på – så hög att den renderade stöd från andra EU-länder. Det är inget vidare facit av moderat arbetsmarknadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:137 om försämrad hushållsekonomi och jobben 19 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag ser några risker med att försämrad hushållsekonomi kan komma att påverka jobbtillväxten på svensk arbetsmarknad. Låt mig börja med att konstatera att det inte finns några tecken på att hushållens ekonomi kommer att försämras. Tvärtom bedömer regeringen att hushållens disponibla inkomst kommer att fortsätta utvecklas positivt och att konsumtionen kommer att öka i en snabbare takt än vad den gjort . Det bidrar till att efterfrågan på arbetskraft ökar. Hushållens sparande har generellt varit högt. Det ger utrymme för ökad konsumtion, vilket kan förstärka konjunkturuppgången. Men hushåll med små ekonomiska marginaler har inte haft utrymme att vare sig spara eller konsumera i den utsträckning som vore önskvärd. Regeringens politik innebär en tydlig förstärkning av den disponibla inkomsten för dessa hushåll. Det ger möjlighet för dem att öka sin konsumtion, och det gynnar också jobben. De förändringar i skattepolitiken som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen kommer huvudsakligen att beröra hushåll med relativt höga inkomster. I dessa hushåll påverkas inte konsumtionen lika direkt av förändringar i nettoinkomsten. bedömer att minskningen av ROT- och RUT-avdragen inte påverkar arbetsutbudet i någon betydande omfattning. Vi behöver investera i för att möta framtidens utmaningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen omfattande satsningar på bland annat bostadsbyggande, klimatomställning, utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg. Ökad offentlig konsumtion har ingen direkt effekt på hushållens disponibla inkomster, men det innebär en ökad efterfrågan på arbetskraft i offentlig sektor. Mer välfärdstjänster bidrar dessutom till allmänt bättre levnadsvillkor och en jämnare inkomstfördelning som i förlängningen leder till fler jobb. 20 (M): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Jag har ställt den eftersom jag är lite orolig över den utveckling vi ser i , inte minst vad gäller jobb, tillväxt och människors möjligheter att stå på egna ben . Under alliansregeringen genomförde vi en lång rad reformer för att stärka , för att fler skulle kunna leva på det de tjänade på sitt arbete och, självklart, för att fler skulle arbeta och därmed ha en inkomst. När vi sa att det alltid ska löna sig att arbeta, att den som arbetar ska få mer pengar i plånboken och att det är rimligt att den som arbetar tjänar mer än den som inte arbetar var det inte tomma ord eller sloganer – det var konkreta, raka besked om vad vi ville göra, vad vi gjorde och varför vi gjorde det. ser vi en annan politik. På arbetsmarknadsområdet ser vi förvisso få reformer, men de som görs får ofta låg, ingen eller kanske direkt motsatt effekt. Det handlar om stora, viktiga vallöften för Socialdemokraterna, såsom 90-dagarsgarantin och traineejobben. Av de 32 000 traineejobb som utlovades i valet har det bara blivit ett enda. Och 90-dagarsgarantin, som väl får ses som Socialdemokraternas absolut viktigaste vallöfte och som enligt egen utsago skulle bli första regeringsbeslut som statsminister, får vi se vad det blir av. Han verkar ibland tvivla på åtgärden, men arbetsmarknadsministern tycks fortfarande tro på den. Det vore dock bra om hon inte gjorde det eftersom man i efterhand har kunnat konstatera att den i stort sett identiska 100-dagarsgarantin inte fungerade. Den var ineffektiv, dyr och verkningslös eftersom den inte levererade några jobb. Regeringens brist på jobb- och tillväxtskapande åtgärder är en sak. Min interpellation handlar främst om det som ger sämre förutsättningar för svenska folket vad gäller jobb och tillväxt. Det gäller alla dem som arbetar men också företagen. En skattechock på omkring 30 miljarder på arbete får konsekvenser för de allra flesta. Åtta av tio hushåll beräknas få sämre ekonomi med regeringens och politik. Självaste sa sex av tio hushåll när budgeten presenterades. Det korrelerar inte riktigt med det svar jag har fått av om att de flesta inte berörs. Inkomstskatten kommer att höjas för 1,2 miljoner löntagare. Det blir dyrare att anställa såväl unga som äldre. RUT- och ROT-avdragen försämras, och världens högsta marginalskatt införs. Det är inte bara en åtgärd som leder till försämrad hushållsekonomi för de allra flesta, utan det är många. Det är regeringens samlade politik. Vad ser för effekter av detta på den svenska arbetsmarknaden? Vad är statsrådets besked till alla de medborgare som kan se fram emot att fira jul och nyår med en regering som har styrt med Alliansens budget men som därefter måste rätta sig efter regeringens egen budget och en försämrad hushållsekonomi? 21 Arbetsmarknadsminister (S): vill tala om plånboksfrågorna, om hushållsekonomin. Här är min plånbok. Det viktigaste jag har i den är fotona på mina barn. Det vi gör i vår budget är att investera stort i en bättre skola. Det kan man inte köpa själv med en hundralapp till i skattesänkning, utan det kräver gemensamma investeringar. Vi investerar i lärarna, i lärarnas kompetens, i attraktiviteten i läraryrket, i mindre barngrupper och i mindre klasser. Vi investerar också i äldreomsorgen och i mycket annat viktigt som många människor är beroende av. Vi ger också en väsentlig förstärkning till de familjer och de individer som hade det allra knappast under den gamla regeringens tid. Vi förstärker för de arbetslösa med ersättning från arbetslöshetskassan. Vi förstärker för de ensamstående föräldrarna. Vi förstärker för pensionärerna, framför allt för dem som har det sämst ställt. Det vi gör med vår ekonomiska politik är att utjämna klyftor genom att satsa mest på dem som har det sämst. bidrar dessa satsningar till jobbtillväxten, eftersom vi vet att dessa hushåll i stor utsträckning kommer att använda sina pengar till konsumtion. Det är tråkigt att är så bekymrad över utvecklingen, men det står honom givetvis fritt att vara det. Många andra gläds när arbetslösheten nu faller och faller snabbare än många trodde. Ungdomsarbetslösheten har minskat med . Det är i alla fall jag glad över. Det kommer att innebära att färre ungdomar kommer att behöva en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att vi ska nå 90-dagarsgarantin. Det tycker jag är bra. 22 (M): Ja, det är tråkigt att behöva vara oroad över utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden och för svensk politik. Det är bra att statsrådet tror på sin egen politik. Det vore hemskt annars. Men vi är tyvärr inte överens. Visst kan vi se förbättringar på arbetslöshetsområdet, vilket är bra. Jag tror inte att statsrådet medvetet jobbar för att det ska ändras. Redan från dag ett har regeringen, enligt statsrådet själv, styrt med en annan politik men med Alliansens budget. Men lika lite som vi kunde stå här eller och säga att allt bra var en , eller därefter eller , kan man säga att allt som har skett under detta år är en . Det gäller även det som har varit svårt, jobbigt och inte så positivt. Den politik som regeringen lägger grunden till genom sin budget kanske inte ger effekt , , och kanske ens eller eftersom det tar tid att förändra. Vi kan dock konstatera att 1,2 miljoner hushåll får höjd inkomstskatt med regeringens budget. Åtta av tio får försämrad hushållsekonomi. Till och med när finansminister själv räknar på det får sex av tio försämrad hushållsekonomi. Försämrad hushållsekonomi är inte bra. Det minskar konsumtionen, och det vet vi effekterna av. Jag skulle också kunna hålla upp min plånbok. Jag har viktiga saker i den. är säkert tjockare än min, men även jag har det nog bättre än många andra. Det är bra att ni investerar i skola, utbildning och äldreomsorg. Men om jobben inte blir fler, om folks hushållsekonomi inte ökar, om inkomsterna inte ökar och om de som arbetar inte blir fler och tjänar mer finns mindre pengar att investera i det som vi alla tycker är så viktigt, till exempel skola, utbildning, äldreomsorg och infrastruktur. har vi en stor utmaning i att se till att de som söker sig hit på grund av krig och förtryck kommer in på arbetsmarknaden. Då är det viktigt att det finns jobb. På detta område levererade Alliansen. Vi hade säkert kunna leverera ännu mer. Vi har många förslag om hur jobben ska bli fler och hur det ska bli mer lönsamt att arbeta jämfört med att inte göra det. På det sättet jobbar vi. Sedan fanns det en finanskris som aldrig kommer upp när regeringens företrädare pratar. Men det är de facto så att fler personer, ungefär 340 000 personer fler, arbetade i vid valet än vid valet . Jag vill fråga statsrådet : Vad ser du för direkta konsekvenser av det faktum att 1,2 miljoner hushåll får höjd inkomstskatt och att åtta av tio hushåll får sämre förutsättningar? 23 (M): har ställt en viktig fråga. Det handlar om två delar: Det är jobbtillväxten – hur vi får fler jobb att växa till i – och sedan har vi en viktig fråga som är kopplad till det, nämligen den försämring av hushållens ekonomi som vi ser blir följden av regeringens budget.