prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — För det andra: Som jag upplevt det säger ni att extratjänst är ett sätt att ta igen förlorad utbildning. Det stämmer inte med lagens intention. Lagens intention är att ge ett straff, inte att låta soldater komma igen i utbildningen. Det ska regleras på andra sätt. För det tredje: Behövs en ny lagstiftning? Jag har läst era motioner och reservationer. Ni pekar egentligen inte på någonting – inte på någon praktisk erfarenhet, inte på något exempel som gör att vi behöver en ganska omfattande ny lagstiftning. För mig verkar det därför bara vara ett väldigt oansvarigt användande av resurser. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU3 Livsmedelspolitik (skr. 2014/15:16) 36 (S): Det pågår en intensiv debatt i om vår mat – hur den produceras och vad den innehåller. Ofta möts vi av rubriker på löpsedlar som varnar för olika farliga ämnen och smittor i vår mat. Det är inte lätt för alla konsumenter att veta vad som är sant eller falskt och vad man faktiskt behöver oroa sig för. Därför är våra kontrollmyndigheters arbete otroligt viktigt. Konsumenterna måste kunna känna tillit till de livsmedel som produceras och säljs. klagar företagen över regelkrångel. Det har dock gjorts och görs flera saker för att förenkla för företagen. –2014 har haft ett uppdrag att förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter i syfte att skapa en bättre kontroll till nytta för företagen och konsumenterna. I förenklingsarbete har rådgivning till företagen stärkts. tog över kontrollen från kommunerna av bland annat småskaliga charkuteriföretag, fiskrökerier och mejerier. Regeringen har också beslutat om förändring av instruktioner som började gälla och som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelsbranschen. Livsmedelsindustrin är fjärde största industrigren sett till andelen sysselsatta, och den skapar jobb i hela landet. Lönsamheten ligger på en relativt nivå, men de stora jordbruksnära sektorerna har lägst lönsamhetstal. Sektorn har en mycket stor andel små företag, men det är ett fåtal stora företag som står för huvuddelen av produktionen. Här finns en stor potential för utveckling. som presenteras har i uppdrag att ta fram förslag till en strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Ett viktigt led i detta är ökad export. uppdrog regeringen åt att dels belysa livsmedelsexportens betydelse för jobb och tillväxt, dels kartlägga livsmedelsföretagens kännedom om statligt exportfrämjande. och har fått 5 miljoner för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännande och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. Arbetet med att minska hindren är centralt för att svenska företag ska komma in på nya marknader. Rådgivning, information och finansiellt stöd kan göra att fler svenska företag kan ta steget ut på världsmarknaden och exportera sina produkter. En av framgångsfaktorerna för svensk livsmedelsindustri är våra höga krav på djurvälfärd och den låga användningen av antibiotika till våra djur. I får inte djur antibiotika i förebyggande syfte. Detta sker dock i många länder, och det bidrar till problemen med multiresistenta bakterier. Till stor del beror det på att djuren medicineras som kompensation för att djurvälfärden är sämre. är mycket aktivt i det internationella arbetet mot resistensutveckling och för en ansvarsfull antibiotikaanvändning eftersom det finns ett stort engagemang för antibiotikafrågan. Ett fortsatt internationellt arbete är avgörande. Därför vill utskottet att regeringen tar initiativ till ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändning av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. För att vi som konsumenter ska kunna göra medvetna och aktiva val när vi köper våra livsmedel är det viktigt att de är tydligt märkta. finns obligatoriska krav på ursprungsmärkning av frukt och grönt, nötkött, ägg och honung. kommer också ett nytt EU-beslut att träda i kraft, vilket innebär att även kött från gris, fågel, lamm och get kommer att behöva ursprungsmärkas. Dock gäller inte samma regler för dessa köttprodukter som för nötkött, där det i ursprungsmärkningen måste stå var djuret är fött, uppfött och slaktat. Regeringen anser att den obligatoriska ursprungsmärkningen av livsmedel ska utvecklas så att konsumenterna kan göra medvetna val, särskilt när det gäller kött och mejeriprodukter, och att reglerna är tydliga. Regeringen avser därför att verka för att den unionsgemensamma lagstiftningen på området utvecklas. Detta välkomnar vi. Det ligger helt i linje med det vi har drivit . Det kan vara ett sätt för svenska producenter att nå ut med sitt mervärde av gott djurskydd och mindre påverkan på miljön än i andra länder. Det är också viktigt ur konsumentsynpunkt att veta var maten kommer ifrån. Det behövs enligt regeringen en långsiktig livsmedelsstrategi för att stödja svensk matproduktion och få en ökning av konsumtionen av svenska och ekologiska livsmedel. Vad jag kan se så finns det nu en bred enighet i för detta, till skillnad mot tidigare, då våra motioner om behovet av en livsmedelsstrategi röstades ned. Strategin ska bidra till tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Den ska också vara ett stöd för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiskt utan närproducerat. kommer att vara ett viktigt underlag för arbetet med livsmedelsstrategin. Ett viktigt inslag är åtgärder som leder till utveckling av varumärken som bygger på svenska råvaror. Livsmedelsstrategin ska skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan, öka matproduktionen i och därmed stödja en ökning av andelen konsumtion av svenska och ekologiska livsmedel. I arbetet kommer också att behövas underlag och analyser om senare led i kedjan och hur de samspelar med varandra. Utgångspunkten i arbetet är att få en bred uppslutning från hela värdekedjan liksom från partier. Det ska också tas fram i samarbete med branschen. Vi socialdemokrater står givetvis bakom de reservationer vi lämnat i detta betänkande. Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till reservationerna. I övrigt och i huvudsak yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 37 (M): debatterar vi betänkande 3 från miljö- och jordbruksutskottet om livsmedelspolitiken. Betänkandet innehåller förutom 51 yrkanden från den allmänna motionstiden /15 även regeringens skrivelse till med anledning av granskning av livsmedelskontrollen. Betänkandet innehåller bland annat frågor om kontroll, ursprungsmärkning, målsättningar med konsumtion, hantering och försäljning av vilt, regelförenklingar och antibiotika. Betänkande innehåller dessutom fyra tillkännagivanden till regeringen om livsmedelspolitiken. Betänkandet skiljer sig lite från tidigare livsmedelsbetänkanden vi har debatterat i kammaren . Vi har en ny regering och med den en annan politik. Dock har det inte hunnit hända så mycket inom just livsmedelsområdet sedan den nya regeringen tillträdde. Vi från Alliansen har tagit upp fyra frågor som utskottet valt att ställa sig bakom. Av den anledningen ställer sig Alliansen och bakom betänkandet i dess helhet. För oss i Alliansen är det fortfarande viktigt att fokusera på en bra och säker livsmedelskedja som kan fortsätta att växa sig stark. För detta krävs naturligtvis bra livsmedel till att börja med men även att säkerhetskedjan följs hela vägen från jord till bord. Vi vill även fortsätta med den satsning på livsmedel som vi framgångsrikt lanserade under tidigare mandatperioder i form av Matlandet . Det är ett sätt att höja den svenska maten och dessutom sprida kunskapen om svensk mat runt om i världen. Det är en exportsuccé som nuvarande regering dessvärre har valt att lägga ned utan att ersätta den med någonting annat. Tonläget inom livsmedelsfrågor var ganska högt inom den nu sittande majoriteten både under EU-valrörelsen och under den gångna sommarens valrörelse. Men ekar det dock tomt på nya förslag från regeringen. En säker och redlig livsmedelskedja är viktig för både konsumenter och livsmedelsproducenter. Det bidrar till ett säkert och tryggt samhälle. bedömning att livsmedelskontrollen både kan fördjupas och förbättras genom en fungerande uppföljning är därför högst relevant. Dock är det inte lagstiftningen i sig som brister utan uppföljningen från kontrollmyndigheterna. Vi i Alliansen vill förbättra det samarbete som finns mellan producenter, företag och myndigheter. På många ställen fungerar det bra som det är, men det finns också fall där det inte fungerar. Med anledning av påpekanden om brister i livsmedelskontrollen är det viktigt att se över hur vi härifrån kan underlätta. Det är också viktigt att Statskontoret får i uppdrag att se över alternativa modeller för kontrollen i syfte att stärka dialogen mellan parterna och på så sätt undvika förelägganden som beror på missförstånd eller osämja mellan berörda. Ökad dialog och förståelse om varför kontroller och öppenhet sker i processen leder till att såväl konsumenter som producenter och företag kan känna sig trygga i livsmedelskedjan. För att underlätta för matproducenter och livsmedelsindustrin är det viktigt med regelförenklingar och mindre krångel. Vi vill arbeta vidare med detta genom att genomlysa och utreda de myndighetskontakter som livsmedelsproducenter har på både och regional nivå. Syftet med detta är naturligtvis att underlätta för fler att arbeta med mat på ett enkelt men ändå redligt sätt. Alliansen drev frågan om regelförenklingar under tidigare mandatperioder, och vi kommer att fortsätta att driva frågan här i kammaren. Lagstiftning är bra, men den ska vara enkel, tydlig och aktuell. Lagstiftningen är till för vår skull, för att den mat vi äter ska vara säker och för att vi konsumenter ska känna oss trygga oavsett om maten lagas hemma, äts på restaurang eller intas inom den offentliga sektorn. Vi har en tråkig period bakom oss då det har förekommit en hel del matskandaler som berott på fusk och renodlat brottslig verksamhet i livsmedelskedjan. Det är viktigt att brott aldrig får löna sig, och där är livsmedelskedjan inget undantag. Vi vill därför att ska arbeta särskilt med att säkerställa att det inte förekommer brott inom livsmedelskedjan. Jag vill även lyfta ett oroväckande samhällsproblem som vi debatterar alltför lite i den här kammaren, och det är den ökade antibiotikaanvändningen i samhället. Frågan kan naturligtvis ses ur flera synvinklar, men med anledning av just livsmedelspolitiken skulle jag vilja ta upp den del som handlar om antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. Den svenska djuruppfödningen sticker ut på ett positivt sätt när det gäller antibiotikaanvändningen. Vi ger nämligen inte våra djur antibiotika om de inte behöver den, och ett djur som av någon anledning får antibiotika används inte inom livsmedelssektorn. Här skiljer vi oss markant från andra länder och främst från våra europeiska grannar, som medicinerar sina djur mer markant. Det är med stor oro vi ser att andra länder använder antibiotika i sin livsmedelsproduktion mer som regel än undantag. Här är det viktigt att den svenska är tydlig gentemot regeringen om att krafttag mot detta behövs internationellt och att regeringen måste prioritera frågan. Antibiotikaanvändningen hotar hela samhället. nästan utrotade, ganska enkla sjukdomar är nu på väg tillbaka, och sjukvården står handfallen. Vi kommer att få se allt fler resistenta bakterier i , och sjukdomar som västvärlden mer eller mindre utrotat kommer tillbaka och blir ett hot mot hela samhället. Detta kommer att medföra ökade kostnader, förlängda vårdtider och dyrare medicin. Redan nu kan vi se exempel från andra länder, där djurhållare inte kan besöka sjukhus och vårdinrättningar hur som helst utan där man kräver särskilda ingångar och behandlingar för att inte sprida de resistenta bakterierna mer än nödvändigt. Det finns en hel del saker vi kan göra på hemmaplan för att minska spridningen av de resistenta bakterierna genom till exempel upplysning och hygienåtgärder, men det räcker inte. Vi måste komma åt grunden i problemet, och då är överanvändningen av antibiotika i djurhållningen det största problemet. Det är nödvändigt att regeringen arbetar ännu mer med frågan i ett internationellt perspektiv. Den osunda användningen av antibiotika inom EU-samarbetet, som blivit mer regel än undantag, måste stoppas. De länder som kontinuerligt bryter mot våra gemensamma lagar och regler måste få känna på konsekvenser för detta i stället för att som ta sig ökade marknadsandelar genom en konkurrenshotande fördel. 38 (SD): Vi i står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 8 och 13. De senaste årens livsmedelsbedrägerier är en problematik som har blivit allt vanligare i livsmedelsbranschen, inte bara vad gäller innehåll och tillsatser i maten utan också i informationen om vilket djurslag köttet består av. Vi har exempelvis sett hur utländskt kött förändrats till svenskt vid märkningen. Attityderna på kontinenten vad gäller till exempel antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter, brutala djurhållningsformer och slaktmetoder är allt som oftast skilda från vårt svenska förhållningssätt till djurskydd och djurvälfärd och är helt oacceptabla i alla former. Fusk med livsmedel är ett allvarligt problem, till exempel de omfattande köttbedrägerier som upptäcktes med hästkött som inte hade deklarerats och dessutom märkts som svenskt. Massor av konsumenter förs bakom ljuset på detta vis. Det är ett fusk som anser är omfattande runt om i världen, bland uppfödare, slakterier, charkföretag och grossister. Ett ökat kriminellt intresse för livsmedelssektorn kan bero på obefintlig tillsyn och låga straff i kombination med att man kan göra stora förtjänster på att sälja undermåliga varor som prima varor. Det handlar om felaktigt angivna djurarter i köttprodukter, fel vikt eller om att icke ekologiska livsmedel säljs som ekologiska. Det förekommer att odlad fisk säljs som vildfångad, felaktig ursprungsmärkning och försäljning av varor som passerat sitt bästföredatum. Ursprunget ska anges så att konsumenten inte blir vilseledd. Som konsument ska man tryggt kunna vara viss om att köttet kommer från den region eller det land som anges. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför behöver kontrollerna intensifieras och sanktionsmöjligheterna stärkas. Det är helt klart. Märkningen av livsmedel bör moderniseras så att konsumenten får makten att värna djurs väl och ve. Alla animaliska produkter bör märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan, såväl charkvaror som sammansatta produkter och restaurangmat. kan vem som helst importera kött som framställts på ett sätt som strider mot svensk lag. Man kan importera produkter som tagits fram på ett sätt som skadat djur, och bara för att denna produktion inte skett inom landets gränser är det fritt fram för oss att göda dem som ligger bakom denna industri. Det kan inte och bör inte vara rimligt att detta får fortsätta. Djur som slaktats utan bedövning eller för den delen plågats ihjäl i ett annat land ska inte få säljas i . Låt mig ta ett exempel. Många svenskar avnjuter en delikatess vid namn foie gras. Min franska är kanske inte den bästa, men det är alltså gåslever det är frågan om. Produktionen av foie gras sker genom att gäss tvångsmatas . Under matningen tvingas djuren att äta upp föda bestående av majs, fett och salt. av de djur som hålls för denna produktion tvingas leva i små burar där de inte kan röra sig, stå upp eller ens sträcka ut sina vingar. När fåglarna är färdiga för slakt har deras lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. Det är ganska fruktansvärt. För att ytterligare sätta press på andra länder att förbjuda tvångsmatning bör ett importförbud mot detta införas i . Här bör regeringen verka för en tydlig märkning av mat producerad genom tvångsmatning till dess att försäljningen av mat, till exempel gåslever, inte längre förekommer i . Det är viktigt att kött som kommer från djur som slaktats utan bedövning och som säljs i märks med en tydlig varningstext. Det är beklagansvärt att det inom EU är tillåtet med undantagsregler för att få slakta utan bedövning, om det är av religiösa skäl. måste driva frågan i EU om att kött från djur som slaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU, så att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Det som åsyftas här är halal- och koscherslakt. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Enligt en fransk kartläggning kan det ta innan de panikslagna korna dör av blodförlust. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter och därmed också ekonomiska incitament börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. Andelen kött som kommer från djur som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa producentländer slaktas alla får och lamm med det tillvägagångssättet. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU slaktas utan bedövning. Detta är mycket oroande siffror. Det är svårt att säga exakt hur man bäst angriper detta växande problem, men tror att problematiken behöver angripas på flera olika sätt. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud mot denna brutala form av slakt. Dels måste aktivt söka undantag i EU, så att kan förbjuda import av kött från djur som slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurlagstiftning. I detta anförande instämde (SD). 39 (M) replik: Det var intressant att höra argumentation i talarstolen. Jag får hälsa ledamoten välkommen till kammaren. Jag tror att det är hans första anförande här. Jag har dock några frågor kring anförandet. Det gäller argumentationen kring ursprungsmärkning och relationen till Europasamarbetet – är en del av Europeiska unionen. Ledamoten talar en hel del om alternativ i fråga om märkning och egna särregler i . Man vill ha märkning när det är religiösa anledningar till slakt, och man vill ha varningstexter för vissa saker. Jag skulle vilja fråga ledamoten hur man har tänkt sig att detta ska fungera i praktiken och hur man ska säkerställa att svenska bönder är konkurrenskraftiga inom Europasamarbetet. Sedan vill jag höra om man har räknat lite på vad det här skulle få för konsekvenser rent kostnadsmässigt för bönderna. 40 (SD) replik: Ja, undantag för den här typen av slakt är ett måste. Vi är de enda som helt säger nej till slakt på det här viset av religiösa skäl. Det finns i EU möjligheter att slakta så om man har undantag. Men i är det förbjudet att slakta på det här viset. Den religiösa slakten får aldrig gå före ekonomiska incitament på det här viset. Vi måste värna djurs välfärd och välbefinnande. Jag begriper inte riktigt hur kan stå här och ondgöra sig över att vi värnar djurens väl och ve. Konkurrenskraften är viktig, men djurens väl och ve måste såklart gå före allt annat i det här fallet. 41 (M) replik: Jag har stått i talarstolen och pratat om den allmänna djurvälfärden och om att de djurskyddsregler som vi har i är bra och att vi ska hålla hårt på dessa. Jag ifrågasätter inte argumentation om dem, utan det jag ifrågasätter och undrar lite över är hur man har tänkt i ett längre skede. Vi är i en situation där svenska bönder redan nu går på knäna. Vi har en liten produktion i , och vi är oerhört beroende av att kunna exportera våra produkter och sälja i en större skala. Jag undrar då hur har tänkt att vi ska kunna exportera på en större marknad om vi bygger murar och tullhinder gentemot andra länder inom framför allt den inre marknaden i Europeiska unionen. Det är där jag ifrågasätter hur man har tänkt. Det låter lite som en form av plakatpolitik i stället för någonting som faktiskt går att genomföra utan att skada svenska bönder. 42 (SD) replik: Om vi får till ett generellt förbud mot religiös slakt i hela EU försämras inte konkurrenskraften för de svenska bönderna. Då har vi samma villkor som alla andra. Det är ytterst viktigt att vi får ha kvar den djurvälfärd som vi har. Vi kan inte stå och se på när djur far illa. Hur ser det ut i , till exempel? Nästan allt kött kommer från djur som slaktas på det här viset, under religiösa former. Det är beklagansvärt. Det finns ingen anledning att stå här och försvara sådana brutala metoder. Det är någonting som vi vänder oss mycket kraftfullt emot. Vi vill se förändringar i form av importförbud och att vi driver frågan i för att få ett stopp för den typen av slakt, inte bara i EU utan i hela världen. 43 (MP): Vi blir fler och fler som vill veta varifrån maten kommer. Vi vill veta att grisen har fått leva ett bra liv innan den blev korv och skinka och att kon fått gå ute och beta, som kor mår bra av. Många av oss vill gynna svenska livsmedel för att vi vill ha bra djurhållning och mindre antibiotikaanvändning, för att det blir kortare transporter och för att vi vill ha ett öppet landskap och fler arbetstillfällen på landsbygden. Vi vill inte behöva ta med oss förstoringsglaset när vi går till affären och inte heller fundera på om det svenskmärkta verkligen är svenskt. Jag köper alltid svenska mjölkprodukter, och jag köper alltid Arlas saker, förklarade min snart 90-åriga morbror för mig när jag besökte honom . Han blev mycket upprörd när jag visade honom det finstilta på förpackningen, det han inte kunde läsa. Där stod det nämligen: tillverkad av mjölk från . Det är inte lätt att som konsument hänga med i svängarna i vår globala värld, men vi har rätt att kräva att märkningen på förpackningarna är tydlig. Du ska också som konsument kunna vara säker på att maten är GMO-fri och producerad under sjysta villkor för människor, djur och natur. Det gäller både när man går i affären och handlar och när man köper mat på restauranger och kaféer. Startskottet för arbetet med en svensk livsmedelsstrategi går . Det har redan berättat om här. Det är ett arbete som varit efterlängtat och efterfrågat i hela livsmedelsbranschen. Och det är vår samarbetsregering som har dragit igång det. En viktig del av arbetet kommer att handla om åtgärder för att öka den svenska ekologiska matproduktionen. Det är viktigt av flera skäl. Ekomat gynnar folkhälsan, miljön och tillväxten av den svenska jordbrukssektorn. presenterade Ekoweb siffror som visar att försäljningen av ekologiska livsmedel i har exploderat. ökade värdet på den svenska ekomarknaden för livsmedel från till 15,5 miljarder, det vill säga . Om det inte hade rått brist på ekologiska livsmedel, bland annat svenska ekoägg och svenskt ekokött, hade försäljningen kunnat öka ännu mer. Enligt Ekowebs prognos kommer försäljningen att öka med . Det här är en stor potential för vidareutveckling av det svenska jordbruket. köper vi mycket ekomat från andra länder, till exempel , som lika gärna skulle kunna produceras i . Att efterfrågan på ekologiska livsmedel stigit så kraftigt är ingen slump. som svenska konsumenter prioriterar miljö och djurvälfärd som de viktigaste anledningarna har hälsoskälen blivit allt viktigare. Att just hälsofrågan blir viktigare har sannolikt att göra med att allt fler forskningsrapporter visar på hälsofördelarna med att äta ekologisk mat. fastslogs till exempel i en rapport i att ekologiskt odlad mat innehåller 19–fler antioxidanter än motsvarande konventionellt producerade livsmedel. Av uppenbara skäl är halterna av farliga kemikalier också avsevärt lägre i ekologiskt producerad mat. Många kommuner och landsting handlar alltmer eko. Flera kommuner och landsting har gått före och med råge nått målet om ekologiskt i offentlig upphandling till 2010. Åtta kommuner i landet har till och med som mål att handla eko.