prot · H20957 · 2015-02-10 00:00:00 — Ni har alltså väntat och har en politik som inte ens ni själva vet om den fungerar. Så illa förberedd är socialdemokratin för att styra det här landet. 116 Arbetsmarknadsminister (S): Nej, Arbetsförmedlingen kan inte stå för alla utbildningar, inte för särskilt många över huvud taget. Det måste det reguljära utbildningssystemet stå för. Därför krävs det både stora satsningar på och reformer av utbildningssystemet, inte minst när det gäller yrkesutbildningar – de som faktiskt leder till de bristyrken som vi har flera av . Arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken måste därför gå hand i hand. När det gäller den fråga som tog upp om att människor är på fel plats på arbetsmarknaden har Arbetsförmedlingen en roll att matcha personer med viss kompetens till rätt jobb. Den rollen vill jag att Arbetsförmedlingen ska kunna fylla. Det har de inte gjort . Det är viktigt att man dimensionerar upp utbildningssatsningarna, vilket tyvärr inte görs med den gällande budgeten. Regeringen får återkomma med det. Det som arbetsmarknadspolitiken kan göra, , är att rusta människor för att kunna ta de lediga jobben. Då krävs det insatser, till exempel traineejobb där man kombinerar utbildning och arbete så att man blir undersköterska och kan ta de många undersköterskejobb som finns och där det är brist på personal . Det är så det fungerar. Arbetsmarknadspolitiken kan se till att de lediga jobben kan tillsättas med kompetent personal. Det är det som vi styr om arbetsmarknadspolitiken till, i stället för att administrera arbetslösheten, vilket skedde . vet att regeringen lade en budget med mycket tydlig tillväxtprofil. Det var en budget som röstades ned i den här kammaren. Och vi har att leva några månader till med en budget som är väsentligt mer åtstramande än den som regeringen föreslog. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:230 om traineejobb 117 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om det blir några traineejobb för ungdomar, hur många det i så fall blir och när dessa kommer att vara på plats samt hur jag förhåller mig till kritiken från fackföreningsrörelsen om att välfärdsverksamhet inte ska användas som arbetsmarknadspolitisk regulator. Arbetet med utformningen av traineejobb fortgår inom , och regeringen lyssnar på de synpunkter som framkommer i dialogerna med kommuner och arbetsmarknadens parter. Traineejobb kan bidra till att säkerställa kompetensförsörjningen i välfärdssektorn och därmed höja kvaliteten i verksamheten. Kommunerna står inför en betydande generationsväxling. Många äldre kompetenta medarbetare går i pension, och luckorna måste fyllas med utbildad personal. Traineejobben kan vara en del i denna process, så att generationsväxlingen kan ske på ett sätt så att kunskap och kompetens kan hållas kvar och kvaliteten kan värnas i verksamheterna. Dessutom kan traineejobben ge fler ungdomar en fast förankring på arbetsmarknaden. Kommundialogerna, som påbörjades , fortsätter . Det är viktigt att lyssna på de kommunala erfarenheterna av vad som fungerar bra och mindre bra i syfte att minska arbetslösheten bland unga. Regeringen tillsatte en delegation med uppdrag att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet får större genomslag på lokal nivå. Delegationen ska främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer för att minska arbetslösheten. 118 (M): har inställningen att jobben blir fler om villkoren för företagen blir bättre, om drivkrafterna för att komma i arbete förstärks och om man kan minska regelbördan och byråkratin som belastar företag och ekonomin på olika sätt. Det ger tillväxt som gör att man kan fortsätta förstärka ekonomin eller också vid sidan av det satsa på att förstärka välfärden för att skapa större trygghet i samhället. På det sättet skapar man också nya arbetstillfällen för sjuksyrror, lärare, förskollärare och så vidare. Socialdemokraterna har lite andra ingångsvärden. Där handlar det snarare om att försämra villkoren för företagen, att göra det mindre lönsamt för människor att arbeta. I den budget som de presenterade för gick de fram med skattehöjningar på 23 miljarder . 23 miljarder ska tas ut från ekonomin. Som jag har varit inne på i tidigare debatter står det uttryckligen på s. 57 i statsbudgeten som Socialdemokraterna lade fram att det skulle minska sysselsättningen och minska tillväxten. Man gjorde inga beräkningar på hur många färre jobb det skulle bli. Det har andra aktörer gjort, baserat på beräkningskonventioner, och har kommit fram till att det är 24 000 färre jobb. Det är ganska naturligt att det blir så. Det blir dyrare för företagen att anställa, och det blir mindre lönsamt för människor att arbeta när man satsar på att höja bidragen för dem som inte arbetar. Den stora lösningen på hur Socialdemokraterna ska komma till rätta med detta har under hela valrörelsen, och under åtskilliga år i opposition, varit en bättre arbetsmarknadspolitik, som man har beskrivit det. står arbetsmarknadsministern här i talarstolen och argumenterar för att det inte skapar några nya jobb, utan det skapar bara bättre förutsättningar. Problemet är ju att de förslag som man lägger fram om det som den här interpellationen handlar om – traineejobben – är någonting som framför allt fackförbunden har varit väldigt kritiska mot. ordförande har vid upprepade tillfällen argumenterat för att det inte är rimligt att använda välfärden som arbetsmarknadspolitisk regulator. Man anställer människor som saknar utbildning och rätt kompetens för att arbeta i vården, i skolan eller i förskolan, men man gör det ändå på grund av de traineejobb som Socialdemokraterna har föreslagit. Det är inte minst en fråga som skapar en stor irritation hos de människor som har en utbildning och som kan sitt yrkesvärv. Det ska nu komma in människor utan utbildning till likvärdig lön på arbetsplatsen. Dessutom ska dessa människor tas om hand på olika sätt, vilket till och med kanske försämrar kvaliteten i välfärden. Vi har fått väldigt olika besked från regeringen. Löfven sa att han är beredd att dra tillbaka traineejobben – den stora paradfrågan under valrörelsen. säger arbetsmarknadsministern att hon ska åka ut och diskutera med kommunföreträdare, bland annat moderata kommunalråd, och fråga vad de tycker och tänker om ett inte särskilt genomarbetat förslag. Jag skulle vilja ha svar på frågan dels hur det blir fler jobb, dels om detta verkligen blir av. 119 Arbetsmarknadsminister (S): Traineejobben blir av. Jag tar lätt på kritiken för att jag lyssnar på dem som ska genomföra traineejobben innan jag utformar förslaget i detalj. Jag tror att det är mycket klokt att göra på det sättet. Jag kan lära av representanter i den tidigare regeringen som inte gjorde det och som får stå där med lång näsa efter att ha lagt fram förslag som inte ger någon effekt på arbetslösheten på riktigt. Det är inget jag skäms för, att jag diskuterar med dem som ska göra jobbet för att ta reda på vilka förutsättningar som krävs för att det här ska fungera. Jag vet inte när senast hade överläggningar med de fackliga företrädarna i välfärdssektorn. Det ingår i mitt uppdrag att träffa dem ofta, och det gör jag. Jag har inte mött den kritik som refererar till, tvärtom. Jag träffar inte minst som företräder de yrkesgrupper som vi här talar om. Traineejobben riktar sig till gymnasiala utbildningar som leder till framför allt undersköterska eller också till barnskötare. Det är yrkesgrupper som organiseras av . är mycket angeläget om att den här reformen kommer på plats. Bakgrunden är naturligtvis situationen i välfärden, inte minst i äldreomsorgen. Det finns många jobb i välfärden, och alltför många av dem utförs av personer som inte har rätt utbildning och rätt kompetens. Detta blir som ett moment 22: Individen får inte fast anställning eftersom arbetsgivaren hellre vill fastanställa någon som har rätt kompetens och är utbildad undersköterska. I stället får individen harva runt på olika visstidsanställningar och får ingen trygg förankring. De som redan är anställda och är undersköterskor i verksamheten får nya kolleger som ska läras upp, och ingenstans löser man själva grundproblemen. Det är ju det som vi vill komma åt med en ordnad generationsväxling. De största anhängarna av detta är det fackförbund som organiserar just undersköterskor, nämligen . Dem har jag också ett nära samarbete med. Det sker också ett samarbete med arbetsgivarna om hur detta ska utformas på bästa sätt. Det är också regeringens uppfattning att det totalt sett är för få som arbetar inom välfärden. Därför hade vi föreslagit generella förstärkningar inom till exempel äldreomsorgen i den budget som vi lade fram . Med de resurser som vi vill satsa på traineejobben blir det fler som får rätt utbildning och som kan ta de fasta jobben . Men det blir också en förstärkning. Självklart kommer vi också att finansiera det handledarskap som krävs för att traineejobben ska ge rätt effekt och ge rätt kompetens. 120 (M): När Alliansen kom till makten var det åtminstone av väldigt intensivt regeringsarbete. Man lade fram många propositioner. Det var många voteringar här i kammaren. Det var många debatter om konkreta förslag från alliansregeringen. Det har länge riktats kritik mot att Socialdemokraterna – givet det faktum att man måste samarbeta med och förhandla med – har varit dåligt förberedda. Det ser vi nu resultatet av. Det är sällan voteringar här i kammaren. Det läggs fram väldigt få propositioner. Socialdemokraternas stora paradfråga och den stora lösningen på arbetslöshetsproblem är detta förslag om traineejobb som statsminister var beredd att dra tillbaka . Förslaget om traineejobb är inte ens så väl förberett att kan leverera konkreta besked om hur reformen ska se ut. Det är tydligt så som och särskilt tidigare statsminister gång på gång upprepade: Är man inte förberedd, ja, då är man oförberedd, och det är det vi ser . Det är lite märkligt hur argumenterar. Å ena sidan ska traineejobben förstärka kvaliteten i välfärden. Å andra sidan ska det vara en utbildning i de yrken som traineejobben sedan ska ge. Alla som vet hur det fungerar med olika typer av lärlings- och praktikjobb vet ju att det har varit väldigt svårt att få till stånd sådana. Arbetsgivarna vet att det kräver väldigt mycket av dem att ta sig an en person som ska läras upp och instrueras i hur yrket ska utföras. borde klargöra: Vad är traineejobben verkligen till för? Är de en form av lärlingsutbildning eller är det en form av anställning som ska bidra till att höja kvaliteten? Och hur menar du i så fall att kvaliteten förstärks av att människor som saknar utbildning tas in på dessa välfärdstjänster? Det blir en form av moment 22. Om jag minns rätt var det 20 000 traineejobb som regeringen har som ambition att inrätta. Hur många av dessa tror arbetsmarknadsministern kommer att resultera i nya faktiska, riktiga jobb? De 20 000 traineejobben utgör en liten bråkdel av de 360 000 jobb som skapades . Det är mer än två tredjedelar av de jobb som har skapats . Så 20 000 traineejobb kan rimligen inte vara lösningen på det stora problemet med arbetslöshet och utanförskap, inte minst med tanke på att du själv under debatten har svängt och sagt att arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skapar jobb, vilket finansministern säger och Socialdemokraterna har argumenterat för . Det är väldigt många frågetecken att reda ut. Det vore bra om vi kunde få några rimliga svar. 121 Arbetsmarknadsminister (S): Jag måste upprepa: En väl fungerande arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik kan se till att de lediga jobben kan tillsättas och att kompetensbristen på arbetsmarknaden kan lösas på ett tillfredsställande sätt. Därmed kan företag och andra arbetsgivare som kan och vill växa göra det så att nya jobb skapas. Det är så det hänger ihop. Traineejobben är en kombination av arbete och reguljär utbildning. Den tidigare regeringen hade ingen politik för att klara kompetensförsörjningen och kvaliteten i äldreomsorgen. Där står vi inför mycket stora utmaningar. Med förbehållet att jag inte har siffrorna framför mig, men om jag minns rätt, står vi inför ett behov av ungefär 40 000 nya undersköterskor i äldreomsorgen. Att i ett läge när vi har oerhört få ungdomar som väljer omvårdnadsprogrammet säga att vi ska använda resurser och vara beredda att satsa så att ungdomar kan utbilda sig i de bristyrken som finns, för att vi ska kunna säkerställa kompetensen; det tycker jag är smart. Det tycker också de som arbetar inom äldreomsorgen, och det tycker de som är ansvariga för äldreomsorgen. Vi kan på det sättet lösa flera problem på en gång. Det är alltså en viktig del för att klara kompetensförsörjningen inom välfärdens olika sektorer. Inte minst gäller det behovet av undersköterskor. Det var intressant att höra vara så nöjd med den tidigare regeringens första år vid makten. Ja, det kan man vara. Det var en regering som sprutade ur sig förslag som gav uselt resultat på arbetsmarknaden, förslag som man senare fick backa från. Den minister som föreslog fas 3, , fick gå ut och säga att det var ett misslyckande, att fas 3 egentligen inte borde ha införts. Den generaldirektör man med pompa och ståt tillsatte för Arbetsförmedlingen, och som skulle vara en av de bästa rekryteringar man gjort, fick man sedan själv sparka. De försämringar man genomförde i arbetslöshetsförsäkringen fick man backa från när man såg effekterna. Jag vill säga att jag inte skäms att lyssna och diskutera innan jag lägger fram förslag. Det viktiga är att vi löser arbetslöshetsproblemet på riktigt, inte att regeringen skjuter från höften. 122 (M): har det skapats 500 000 nya jobb. Av dem växte två tredjedelar fram , trots den värsta globala krisen sedan . Det kallar arbetsmarknadsministern för ett misslyckande. Arbetsmarknadsministern får gärna förklara för mig vilket land hon tycker har lyckats bättre med att skapa fler nya jobb. Vilket land i den utvecklade världen har lyckats bättre än ? Hur kommer det sig att Alliansens vid makten sammantaget var mer jobbskapande än de föregående 22 åren när i huvudsak Socialdemokraterna styrde? Anledningen till att det gick så bra var att vi i Alliansen, och särskilt , förstår att om jobben ska växa fram måste det löna sig bättre att arbeta, och det måste vara bättre villkor för företagen att bedriva sin verksamhet. Ni, , för en politik som går ut på det direkt motsatta. Ni höjer skatterna med 23 miljarder, och ni använder de resurserna till att höja bidragen och till att vidta ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den ineffektiva arbetsmarknadspolitik som Socialdemokraterna alltid har stått för och som de hittar olika namn på – just nu kallas det traineejobb, tidigare var det plusjobb, och de har också talat om extrajobb – har inte någon effekt; det har arbetsmarknadsministern till och med själv nu erkänt. Hon vill inte svara på frågan hur många av traineejobben hon bedömer kommer att resultera i faktiska nya jobb. Mest intressant är att vi nu är överens om att traineejobben inte i huvudsak handlar om att få fram nya jobb utan det är framför allt fråga om arbete och utbildning, alltså ungefär lärlingsutbildningar. Vad är det som är så hemskt med att låta gymnasiet och komvux stå för den utbildningen, institutioner som faktiskt kan utbilda? I stället har man politiska arbetsmarknadsförslag som inte är särskilt genomtänkta eller genomarbetade. 123 Arbetsmarknadsminister (S): Jag måste tydligen upprepa det ytterligare en gång: Traineejobben är en kombination av arbete och reguljär utbildning inom vuxenutbildningen. Det är vad det handlar om. Vi hör att är väldigt nöjd med och stolt över resultatet av den tidigare regeringens arbetsmarknadspolitik och undrar varför inte jag också är nöjd med det resultatet. Jag är helt enkelt inte nöjd med en arbetslöshet på och en ungdomsarbetslöshet som ligger på snittet inom EU; den är så hög att vi får stöd från EU-systemet för att bekämpa den. kan bättre, och därför har den nuvarande regeringen en helt annan och mer ambitiös politik när det gäller utbildning, tillväxt och arbetsmarknad. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:233 om validering 124 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att främja en snabbare och effektivare handläggning av valideringsärenden. Jag vill börja med att säga att regeringen till fullo delar ambition att utrikes föddas yrkeskompetenser ska tas till vara bättre. Att få till stånd ett överblickbart och sammanhållet system för validering är en högt prioriterad fråga för regeringen. Frågan var framför allt ställd utifrån validering som ett verktyg för att underlätta nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Men det är viktigt att framhålla att validering av kompetens är viktigt för många människor, inte bara nyanlända, för att de ska komma vidare i arbetslivet eller i studier på rätt nivå. Validering syftar till att ta till vara människors kompetens så att kompetensförsörjningen i arbetslivet underlättas och matchningen på arbetsmarknaden förbättras. Validering möjliggör också effektivare utbildningsinvesteringar och lägre utbildningskostnader. Människor ska inte utbildas på sådant de redan kan. Ur ett branschperspektiv utgör validering ett verktyg för att identifiera kompetensutvecklingsbehov, säkra kompetensen hos redan anställda och möjliggöra ett breddat rekryteringsunderlag. Allt fler nyanlända har utbildning och yrkeserfarenhet från sina hemländer inom områden där det finns stora rekryteringsbehov på den svenska arbetsmarknaden. Bland de nyanlända flyktingar och anhöriga som var registrerade hos Arbetsförmedlingen hade var fjärde en eftergymnasial utbildning . Nästan 1 000 av dem bedömdes av arbetsförmedlare ha en yrkestillhörighet som kräver högskolekompetens inom teknik, it och liknande områden. Över 900 bedömdes ha yrkesbakgrund som kräver fördjupad högskolekompetens inom sjukvården och 1 300 fördjupad högskolekompetens inom utbildningssektorn. Många utrikesfödda akademiker är dock arbetslösa eller överkvalificerade för de arbeten som de utför. Detta är framför allt ett oacceptabelt slöseri med mänskliga resurser, men innebär även en samhällsekonomisk förlust. Jag väntar med spänning på Arbetsförmedlingens rapportering av uppdraget att öka omfattningen av validering för nyanlända. De rapporter som citerar visar att alliansregeringens insatser inte varit tillräckliga. Tiderna för bedömning av utländska akademiska utbildningar hos Universitets- och högskolerådet har blivit längre, framför allt eftersom antalet ansökningar om bedömning har ökat snabbt. Även ansvaret för bedömning av postgymnasiala yrkesutbildningar vilar på UHR. Därför förstärks UHR:s bedömningsverksamhet 2015–2016. Även anslagen för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning har höjts. Myndigheten för har fått i uppdrag att ta fram stödmaterial för utbildningsanordnarna om behörighet, urval och antagning där det särskilt ska framgå hur reell kompetens ska vägas in i behörighetsprövningen. Därtill pågår en utredning inom med uppdraget att kartlägga valideringsinsatserna inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet och lämna förslag som möjliggör för fler personer att få sin kompetens validerad. Frågor som utreds är en tydligare roll- och ansvarsfördelning, effektivare användning av avsatta resurser, bättre samverkan och en ökad överblickbarhet. Dessutom ska utredaren lämna förslag om hur nationell samordning ska organiseras och styras för att utveckla och driva på för effektivare system för validering. Förslag ska lämnas . Med utgångspunkt i detta arbete avser regeringen att införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Regeringen överväger nu om det behövs ytterligare insatser för att nyanländas kompetens ska tas till vara bättre. Kan kartläggning av kompetenser eller bedömning av utbildningar påbörjas snabbare? Hur kan fler av dem som har en efterfrågad yrkeskompetens snabbt komma in på en arbetsplats och visa upp vad de kan? Vilka erfarenheter från tidigare projekt, såsom Korta vägen och Nationell matchning, bör tas till vara i reguljär verksamhet? Det är några av de frågeställningar som vi ställer oss i det fortsatta arbetet. 125 (KD): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret – det långa svaret! En kollega påminde mig om att jag nog har fått det längsta svaret på en av alla de interpellationer som arbetsmarknadsministern har tagit sig tid att besvara här . Det är glädjande att vi i många stycken delar synen på hur vi måste förbättra arbetet kring validering. Mitt fokus i min interpellation om validering var utländska utbildnings- och yrkeserfarenheter i ljuset av det stora antal flyktingar och asylsökande som just nu kommer till . Det finns ett särskilt stort behov av att snabbt se till att dessa kan få en meningsfull sysselsättning. Det är bra att statsrådet också vill ha en snabbare handläggning av validering för dem som kommer till vårt land så att kompetensförsörjningen i arbetslivet underlättas och matchningen på arbetsmarknaden förbättras. Som statsrådet konstaterar har allt fler nyanlända utbildning och yrkeserfarenheter från sina hemländer inom områden där det finns stora rekryteringsbehov på den svenska arbetsmarknaden. har en eftergymnasial utbildning . I min interpellation till statsrådet nämner jag Statskontorets kartläggning av valideringsinsatser där man såg behovet av att Arbetsförmedlingen jobbar mer systematiskt med validering. Alliansregeringen tog då frågan på allvar och gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla metoder på detta område i syfte att ta till vara nyanländas kompetens. Detta uppdrag ska redovisas , vad jag förstår. Arbetsförmedlingen har ett jätteviktigt arbete i etableringsfasen för nyanlända med att validera kunskaper som kan bli en tillgång på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har enligt heller inte använt alla de resurser och medel som står till förfogande, som man fick för etableringsuppdraget . Här finns mer att göra. Då undrar jag lite om det som jag kanske inte har fått svar på: Har regeringen fått redovisningen från Arbetsförmedlingen, och vad säger den i så fall? Vad skulle Arbetsförmedlingen mer kunna göra, enligt arbetsmarknadsministern? Det är flera olika aktörer som är involverade i valideringsarbetet, och en är , som jag också nämner i min interpellation. Som har rapporterats i medierna har det varit ett stort problem för att validera kunskap för hälso- och sjukvårdspersonal. var det ett seminarium här i där berättade om en undersökning som de hade gjort . De menade att i av fallen missade till och med att validera EU-medborgares kompetens enligt ett EU-direktiv som har speciella, fastlagda tidsgränser. De personer med sjukvårdskunskaper som kommer från tredje land behövs uppenbarligen då det kommer att finnas stora behov inom vård och omsorg, enligt arbetsmarknadsministern. Jag har ställt frågan i min interpellation, men jag tycker inte att jag riktigt har fått svar på den: Hur ska vi göra för att snabba på arbetet så att kan validera sjukvårdskompetens? 126 Arbetsmarknadsminister (S): Det här är en fråga som engagerar mig personligen väldigt mycket. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi tar till vara den kompetens som människor har, inte minst nyanlända, i . Det är en av orsakerna till att det blev ett långt svar på interpellationen. Det här är frågor som inte löses med en åtgärd, utan det krävs många olika åtgärder. De måste också se lite olika ut för olika branscher, olika grupper av personer och olika typer av kompetens. För att svara på den konkreta frågan om sjukvårdspersonal och redogörelsen från AF: Nej, vi har ännu inte fått redogörelsen från AF. kommer att få ett uppdrag att anordna medicinska kunskapsprov samt kurser och prov i samhälls- och författningskunskap för hälso- och sjukvårdspersonal som har en utbildning från länder utanför EU och som har ansökt om legitimation i .