prot · H20980 · 2015-03-27 00:00:00 — hörde jag en av ministerns nära politiska kolleger, , i Dagens Industris tv-utfrågning tala om som ett neutralt land, inte en utan två gånger. Det är inte vem som helst vi talar om. Jag tror, fru talman, att det finns en mission för utrikesministern att tydligt för oss i , där sådana tankar finns, reda ut att vi inte är ett neutralt land, och vara tydlig gentemot ryska propagandaförsök. Vi kommer att stå upp mot dem, och vi är tydliga och principfasta. 33 Utrikesminister (S): Jag kan förstås inte ta ansvar för vad LO-ordföranden har uttalat och tänker inte bemöta det. Jag vet inte vad han avsåg. Denna typ av samtalsuppteckningar, som i det här fallet har läckt någonstans ifrån, innehåller sällan ett helt samtal, beskriver sällan en hel konversation. Den ryska ambassadören i är efter att ha blivit uppkallad till flera sådana samtal mycket väl medveten om vad tycker, vad tycker och vad vi på tycker. Det finns nog inga som helst oklarheter där. Dessutom handlar det om hur vi agerar, vilka ställningstaganden vi gör och vilken politik vi driver. Där har vi fått väldigt mycket kritik från rysk sida. Det kanske är ett bra kvitto på att vi är tydliga nog. Det som vi har gjort kan inte missförstås. Vi står för det som också är EU:s linje när det gäller relationen till och våra reaktioner på hur de uppför sig. Det är klart att ett provokativt beteende när det gäller övningsverksamhet – vi har sett flera exempel på det – bidrar till den här bilden. Det är viktigt att reagera kraftfullt och snabbt och helst vända sig direkt till dem. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:407 om militära utbildare till och lokalt självstyre på 34 Utrikesminister (S): har frågat mig när det aviserade beslutet kommer om att sända militära utbildare till samt hur jag avser att driva frågan om lokalt självstyre för assyrier på . Jag instämmer i beskrivning av den allvarliga situationen i och och av de ohyggliga våldsgärningar som Isil begår. Samstämmiga rapporter visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Religiösa och etniska minoritetsgrupper samt kvinnor och barn är särskilt utsatta. FN har undersökt Isils massövergrepp i och och betonar vikten av att alla uppgifter om brott utreds och att förövarna ställs inför rätta. Regeringen har i kraftiga ordalag fördömt Isil och dess brutala agerande. Det är mot denna bakgrund som regeringen , efter noggranna förberedelser, avser att presentera en proposition till om ett svenskt bidrag till den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Isil i norra . Samråd med partier sker inom ramen för arbetet med denna proposition. Ett svenskt militärt bidrag till koalitionens insatser är en del av ett bredare engagemang. gav ett betydande humanitärt stöd om . deltar också i den arbetsgrupp för stabiliseringsinsatser som inrättats inom ramen för koalitionen. Jag vill ta tillfället i akt att poängtera att det krävs en långsiktig politisk lösning på situationen i . är det denna breda politiska process som är avgörande för att upprätta ett legalt styre och skydd för kristna och andra minoriteter i landet. Detta skulle, om irakierna själva vill, kunna inkludera lokalt självstyre för olika grupper. De omtvistade områden som utgör minoriteternas hemvist förblir en av de främsta utestående frågor som måste lösas av irakierna själva inom ramen för författning. Fredlig samexistens är den väg framåt som eftersträvas av de flesta aktörer. De militära medel som krävs för att långsiktigt skydda utsatta grupper måste vara sprungna ur denna politiska process. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade tredje vice talmannen överläggningen avslutad. § 9 Svar på interpellation 2014/15:310 om långsiktiga styrmedel för biodrivmedel 35 Statsrådet (S): har frågat mig vilka styrmedel som kommer att gälla för biodrivmedel från för att garantera en fortsatt omställning till en fossiloberoende fordonsflotta. Interpellanten undrar även hur jag och regeringen avser att skapa långsiktiga förutsättningar, som sträcker sig längre än , för klimateffektiva biodrivmedel. Regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda för klimat- och energiområdet. Vår ambition är förnybar energi . Användningen av fossila bränslen ska minska, och investeringarna i klimatomställningen ska öka. I arbetet med att uppnå detta utgör transportsektorn en särskild utmaning. Det är den del i energisystemet som fortfarande kännetecknas av hög fossilanvändning. Sektorn står för en tredjedel av klimatutsläpp, och dessa utsläpp måste minska. Biodrivmedel kommer, tillsammans med energieffektivisering och eldrift, att spela en viktig roll i omställningen. främjas biodrivmedel genom skattenedsättning. Ett förändrat innebär att regeringen måste se över de befintliga styrmedlen. En viktig utgångspunkt är att kommande styrmedel ska vara långsiktiga. Långsiktigheten är en grundförutsättning för att industrin ska investera i ny teknik och anläggningar för avancerade biodrivmedel. Arbetet med att ta fram långsiktiga styrmedel för biodrivmedel omgärdas av ett antal restriktioner, främst i form av . Som riksdagsledamoten säkert känner till var det på denna punkt som föregående regerings förslag om kvotplikt och tillhörande förändringar av beskattningen av biodrivmedel stötte på problem och slutligen fick tas tillbaka. Det är av avgörande betydelse att kommande förslag inte råkar ut för samma öde. Regeringen har därför ansökt om förlängning av dagens skattenedsättning ytterligare år, för att skapa rådrum i arbetet med att ta fram och förankra nya styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel och som även uppfyller . 36 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Men svaret är snarare en bakgrund och en beskrivning av förutsättningarna och kanske framför allt problemen. Jag hade gärna sett att regeringen mentalt kunnat klara av att ta sig över problemfokusfasen och själva bestämma vad man egentligen vill. Med nuvarande inställning blir det ganska reaktivt och kanske inte så proaktivt. Min interpellation syftar också till att fråga om regeringens egen plan och vad man har för mål och strategi för att ta sig till de förnybart som ministern nämner. I interpellationssvaret säger statsrådet att ”regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda”. Jag är lite skeptisk till det här med tydligheten. Jag tycker snarare att det är tvärtom. Man har tagit en mängd olika initiativ. Jag brukar i alla de här sammanhangen fråga vem det är som äger frågan om biodrivmedlen och hur man egentligen jobbar med den. Det finns en miljömålsberedning där jag sitter. hade vi en dragning om en fossiloberoende fordonsflotta. Är det Miljömålsberedningen som äger frågorna? Jag och drev på för att transportfrågorna skulle komma in i , som statsrådet leder och där även undertecknad sitter. Svaret var nej – de här frågorna ska hanteras vid sidan av. Det har också tillsatts en framtidsgrupp ledd av . Denna ska tillsammans med framtidsministern titta på frågorna om och hur man ska ta detta vidare. För min del skapar det här snarare otydlighet och svårighet att få ett klargörande om vem som äger frågorna och hur de egentligen ska hanteras. Men för att ställa konkreta frågor: I vilken form pågår det här arbetet i ? Har man någon tidsplan? Hur har man förankrat processen i branschen? Finns det någon input som man tar in? Lyssnar man till branschen? Det är oerhört brådskande. Jag undrar också om det finns någon tidsplan för när man kan förvänta sig ett besked om huruvida skattenedsättningen får fortsätta . Som det ser ut nu är det så att man ansöker om en skattenedsättning som man väljer att höja skatten i budgeten med tanke på . Det blir en hoppighet i systemet som knappast kan sägas vara vare sig tydlig eller långsiktig. Som det ser ut nu har klarat de mål på biodrivmedelssidan som vi har satt upp. Vi klarar det nästan dubbelt upp om man räknar som EU gör, även om vi nu kanske inte ska göra det. Men med dagens system ser det ut som att vi kanske riskerar att backa i stället. Det kanske är så att vi inte kommer att klara av våra egna mål till 2020 om inte frågan åtgärdas . Jag undrar därför, statsrådet: Hur ska man göra detta? I vilken form pågår arbetet på ? Vad finns det för tidsplan, och hur har man förankrat processen? 37 Statsrådet (S): Jag är något förvånad över tonen från . borde rimligtvis vid det här laget inse hur komplicerat detta är. Det är inte så att det i grunden råder någon åsiktsskillnad i vilja eller inriktning. Därom råder ganska stor enighet i kammaren och mellan såväl nuvarande regeringen och som den förra borgerliga regeringen. Det som är komplicerat är att hitta ett system där vi kan fortsätta främja användningen av biodrivmedel och göra det på ett sätt som är helt förenligt med de statsstödsregler som gäller inom hela Europeiska unionen och som förändrades. Den förändringen föranledde den förra borgerliga regeringen att försöka vidta åtgärder för att det system vi har i , som fortsatt ska främja biodrivmedel, ska vara förenligt med de reglerna. Den gjorde det i en proposition som den sedermera i två ytterligare propositioner försökte justera för att slutligen ändå landa i slutsatsen att det ändå inte skulle klara de regelverk som finns i Europeiska unionen, och den fick dra tillbaka propositionen. Man tog på fram fyra propositioner under föregående regering, allt i syfte garantera ett fortsatt främjande av biodrivmedel. Det var ett mycket gott syfte. Men av arbetet blev det intet därför att man inte lyckades hitta ett system som tekniskt skulle kunna hålla. Det är mot den bakgrunden som den nuvarande regeringen nu steg för steg försöker att hitta just denna lösning. Hur går det till? Vi har tillsatt en statssekreterargrupp som gemensamt sitter mellan de olika departementen som är berörda. Det är inte bara ett departement. Eftersom det är en skattefråga berörs , och dessutom berörs och Miljö- och . Vi gör det i när vi precis har haft ett regeringsskifte. Vi gör det dessutom just med det som efterfrågar, ett försök att hitta ett rådrum för att ha en bra dialog med branschen. Trots allt är det ändå den som sedan ska göra det. I de samtal jag har haft med branschen har man också efterfrågat inte bara för konsultation i ett nytt system utan också, när vi väl har ett system framme, gott om tid för implementering. Det är därför regeringen har begärt uppskov . Jag kan i denna kammare säga att vi inte hade begärt det året i uppskov om vi inte trodde att vi skulle få det. Mot den bakgrunden pågår arbetet. Låt oss inte göra detta till någon trätofråga, för det är det inte, . I grund och botten är vi överens om att vi ska fortsätta att främja biodrivmedel. har väldigt goda förutsättningar för framtagande och utveckling av biodrivmedel och också avancerade sådana. Det som är hindret just nu är osäkerheten om regelverket vad gäller statsstöd. Det håller regeringen på att jobba med. Min förhoppning är att vi dessutom, nu när vi har begärt detta rådrum, ska kunna ha ytterligare fördjupad diskussion med branschen så att vi kan komma överens. Det gäller inte bara hur det nya regelverket ska tas fram och se ut utan också hur det ska implementeras. Det tror jag är minst lika viktigt. Arbetet pågår för fullt. Sedan blandar in hela frågan om transportsystemet. Ledamoten är väl medveten om att den förra regeringen beställde en utredning på 1 059 sidor som just handlar om detta. Vi ser framför oss att vi går vidare med denna. Om väldigt många av de punkterna råder det politisk konsensus i denna riksdag. Då är det viktigt att vi går vidare. 38 (C): Tack återigen för svaren, statsrådet! Jag tror att statsrådet har helt rätt i att målsättningen är densamma för regeringen och . Det är förnybart som är målet. Ambitionen att ta sig dit är det som skiljer oss åt. Statsrådet säger själv att vi försökte fyra gånger med detta. Det är skillnaden. Vi försökte åtminstone fyra gånger. har det snart gått ett helt riksdagsår. Ursäkten att vi precis har haft ett regeringsskifte fungerar inte riktigt längre. är vi snart , och vi hade val . Jag har fortfarande inte sett någonting i en propositionslista. Jag undrar: Kommer det kanske någonting i de här frågorna? Det hade varit väldigt trevligt för branschen att i så fall få ett sådant besked, så att den vet hur den ska planera. Precis som ministern brukar argumentera att vi behöver långsiktiga spelregler på elmarknaden gäller detta i kanske ännu högre grad biodrivmedlen. Vi står inför så otroligt många startinvesteringar. Det är inte bara att man ska underhålla det som redan finns. Det finns så otroligt lite till att börja med. Skillnaden är att vi faktiskt försökte. Om jag ska vara lite konstruktiv och ge ministern ett par tips skulle jag kunna säga att en bra sak som man skulle kunna se över redan i vårändringsbudgeten är hur kompensationen beräknas. Branschen har själv sagt att det är någonting som man beräknar på medelpriser ganska långt bakåt i tiden för att sedan bestämma hur skatteregler framåt i tiden ska se ut. Det inser nog ministern – och jag ser ett litet nickande där – är ett ganska trubbigt instrument. Det skulle kunna gå att göra på kanske några kvartals basis så att man får en mycket mer aktuell reglering. Sedan får man justera det allteftersom, precis som man gör med en hel del andra skatter när det gäller företagande. Jag föreslår att ministern sätter sig ned tillsammans med branschen och tillsätter en liten task force för att ta hand om de frågorna tillsammans med statssekreterargruppen som är tillsatt. Man kan bjuda in SPBI, Lantmännen, Preem, , och ett gäng andra relevanta aktörer. Sedan får man sätta sig ned, se till att hitta en lösning och kanske skicka ut lite vit rök när man väl har hittat lösningen. Det är väldigt viktigt att få med branschen så att vi inte tappar vare sig det höginblandade eller det låginblandade bränslet. Som det ser ut nu går större delen av etanolen man gör i på export. Tyskarna har redan ett system som är i fas, och man ser att den utvecklingen bara kommer att öka. Investeringarna kommer att hamna där marknaden finns. Finns marknaden i kommer investeringarna att hamna i . Det finns en enorm potential i att byta ut den svarta kolatomen mot en grön kolatom och skapa jobb i en sektor där vi kanske behöver jobben allra bäst framför allt demografiskt sett. Det kan ge tusentals jobb på den svenska landsbygden där bonden blir den nya oljeshejken och den gröna kolatomen tar över. Vilken tidsplan har man? När kan vi förvänta oss en proposition i ärendet, med tanke på att det är en statssekreterargrupp tillsatt? Hur aktivt arbetar den? Det är en sak att tillsätta en grupp och en helt annan sak, som ministern också vet, att leverera en proposition. 39 Statsrådet (S): Vi är nog helt överens om att det är en stor möjlighet. har tack vare ett hållbart skogsbruk och lantbruk stora möjligheter att utveckla biomassa för energiändamål såväl inom denna sektor som inom elsektorn, som är ett annat område där det finns stora möjligheter och potential. Jag delar uppfattningen att det inte bara finns möjligheter till omställning när det gäller klimatet utan också stora möjligheter att utveckla nya jobb och nya innovationer och också sådana som kan gå på export. Kanske vi som ett ledande land i Europeiska unionen kan vara behjälpliga och hitta lösningar som också kan vara till hjälp för andra länder. Klimatfrågan och den globala uppvärmningen är inte en lokal fråga. Det är inte ens en europeisk fråga, utan frågan om uppvärmningen är global. Detta är komplicerat. Det tror jag att innerst inne förstår. Ett sätt är att man släpper fram ett antal propositioner och säger: Vi har i varje fall försökt. Det var ett gott försök, men tyvärr misslyckades det. Det arbetet blev till intet, och vi är tillbaka på ruta ett. undrar varför vi inte har löst detta vi har suttit vid makten. Det är lite modigt att ställa den frågan när man själv har haft på sig att sitta i en regering och vi fortfarande står med frågan, där vi i grund och botten är överens om vad vi vill. Det är själva åstadkommandet som är komplicerat Hur ser då tidsplanen ut? Vi jobbar på. Vi har begärt – och det är också vår förhoppning att vi ska kunna få det – uppskov med detta för att kunna ta fram ett förslag så snabbt det bara går. Vi ska ha en ordentlig remittering så att alla dessa parter som ledamoten talar om också får möjlighet att fördjupa sig och ha en bra dialog. Man ska också kunna komma överens om själva implementeringen, för jag tror att man ibland underskattar detta såväl i regeringen som i . Det behövs i verkligheten också en tidsutdräkt för att kunna implementera det regelverk vi kommer att kunna komma överens om. Det kommer med nödvändighet att innebära förändringar jämfört med det nuvarande. Vår förhoppning är naturligtvis att vi ska ha ett nytt system som börjar gälla från , om vi nu får det uppskov som vi har begärt hos Europeiska unionen. Vi har som sagt goda förhoppningar om att kunna få det. Låt oss inte göra en trätofråga av något som inte är det! Vi jobbar så fort det bara går med detta, för det är centralt och en huvudanledning till att är en ledande nation. Det är inte tillräckligt – det kan vi vara överens om – men är ändå en ledande nation när det gäller omställning av transportsektorn i Europeiska unionen. Det beror just på att vi har kunnat utveckla dessa biodrivmedel. Det har kunnat ske genom att vi har kunnat ha ett stöd till dessa, och det är detta stöd som har ifrågasatts därför att har förändrats. Det är det vi måste finna en lösning på. Jag är tämligen säker på att vi kommer att kunna göra det. Men låt oss göra det ordentligt så att vi inte hamnar i samma situation som vi gjorde under föregående år, nämligen att det läggs fram propositioner som inte håller och att man sedan ska få fram ytterligare propositioner för att justera det som inte håller. I slutändan visar det sig ändå inte fungera. Låt oss använda till att göra detta ordentligt och se till att det blir långsiktigt hållbara spelregler så att vi kan utveckla all den potential som också ledamoten tar upp, nämligen omställning, jobb och tillväxt. 40 (C): Problemet är, vilket också ministern är medveten om, att vi kanske inte har tid att hantera frågorna bara på lång sikt. Vissa av frågorna behöver också behandlas mycket fortare än så. Överkompensationsproblematiken, som egentligen har sin grund i Lissabonfördraget och inte handlar så mycket om ändrade spelregler från EU, är en sådan problematik. Man skulle kunna se över beräkningsmetoderna redan i vårändringsbudgeten, för detta är beräkningsmetoder som finns från och som har ansvar för. Det är någonting som vi skulle kunna styra ganska enkelt och ändra, åtminstone när det gäller tidsutdräkten. Är det någonting som ministern kan tänka sig att göra redan nu ? Det skulle göra ganska stor skillnad med tanke på det oljeprisfall vi faktiskt har haft. Då skulle man också kunna få ett annat utfall av de skattehöjningar som vi talar om. De skattehöjningar som finns skulle, om det vill sig illa, mer eller mindre kunna slå ut många av de svenska biobränslen som vi har . De skulle åtminstone kunna slås ut på den svenska marknaden så att man i stället börjar exportera någon annanstans. Jag noterade att ministerns parti Socialdemokraterna som ett vallöfte skrev att de ville skapa långsiktiga spelregler för produktion av biodrivmedel i . Jag hoppas att det är ett vallöfte som man står fast vid, till skillnad från en del andra som vi har sett . Detta är inte någonting som faller för att man vill göra på ett annat sätt och gynna en annan bransch i stället. Det här är en av de stora ödesfrågor vi har. Transportsektorn är en av de delar där vi har haft minst möjlighet med tekniken att ställa om. Men vi ser en enorm potential. Om man bara skulle ta vara på den potentialen har vi dessutom enorma möjligheter i just med tanke på att en tredjedel av våra utsläpp kommer från transportsektorn. Där finns otroligt mycket att göra. Och det ser ännu värre ut om man blickar ut i en del andra länder. Frågan är: Vad tänker regeringen göra redan nu i vår för att se till att justera de här sakerna som uppenbarligen slår snett – före ? 41 Statsrådet (S): Låt mig avslutningsvis tacka för en viktig debatt. Det är trots allt så som ledamoten själv säger: Detta är en av de största utmaningar vi har i energisektorn. Vi vill att människor ska kunna röra sig fritt. Vi vill kunna frakta varor kors och tvärs inte bara över vårt avlånga land utan också över hela , och vi vill kunna göra det på ett sådant sätt att det inte förstör vår miljö. I det arbetet, i alla fall under de kommande decennierna, är jag fullständigt övertygad om att biodrivmedel har en viktig roll att spela. I denna roll finns det också en potential i form av jobb och tillväxt såväl lokalt som till exportändamål. Därför är det angeläget för regeringen att försöka hitta en lösning på detta. Jag vill dock varna för hållningen att det finns lätta saker att göra. Om det hade varit så enkelt hade det redan gjorts under föregående regerings tid. Detta är komplicerade system, och jag tror att det är viktigt att vi gör det här ordentligt nu – gärna över blockgränserna och gärna med en bred samsyn. I grund och botten råder det ju inte någon åsiktsskillnad om vad vi borde åstadkomma. Det är hur vi ska göra detta som har visat sig vara mer komplicerat än vad man kunde tro. Det är mot den bakgrunden denna regering kommer att göra detta steg för steg i tät dialog med branschen, nu när vi ändå har lite mer tid på oss. Vi ska se till att det här systemet håller så långt vi kan överblicka. Vad gäller de förslag som regeringen kommer att lägga fram för i form av vårproposition och vårändringsbudget kommer regeringen att återkomma till det när vi presenterar budgeten i sin helhet. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:379 om modern och marksnål teknik vid utbyggnad av stamnätet för el 42 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har gett instruktioner till att de ska välja en teknik som innebär minsta möjliga markintrång vid utbyggnad av det svenska stamnätet. Och om inte, är jag beredd att ge sådana instruktioner? Han har också frågat mig om det är min uppfattning att faktorer som markåtgång och människors livsmiljö ska ingå i den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömning som ska göra enligt förordningen med instruktion för . har till uppgift att driva, planera och utveckla stamnätet för el. Enligt deras instruktion ska kraftöverföringssystemet vara kostnadseffektivt, driftssäkert och miljöanpassat. I den miljökonsekvensbeskrivning som ingår i en ansökan om nätkoncession ska verket redogöra för olika ledningssträckningar och tekniska lösningar. Vilken teknisk lösning som används beror på behovet utifrån förutsättningarna för varje enskild ledning. I de fall som det är tekniskt möjligt, lämpligt samt ekonomiskt försvarbart bör självklart nedgrävning förordas. Vid koncessionsprövningen bedöms den samhällsnytta som ledningen förväntas medföra och ställs mot de intrång och påverkan som ledningen orsakar. Intrångseffekter som till exempel visuell påverkan, påverkan på rekreationsvärden eller ianspråktagande av skogs- eller jordbruksmark är ofta mycket svåra att värdera ekonomiskt, men gör en kvalitativ bedömning och väger in intrångseffekterna vid sina beslut. Vad gäller den planerade ledningsutbyggnad i östra och som är bakgrunden till frågan har under det pågående samrådsförfarandet gjort en bedömning av vad det minskade markintrånget skulle värderas till om en likströmsförbindelse hade varit lämplig. Utbyggnaden av stamnätet är en viktig fråga som jag följer noga eftersom den berör medborgarna mycket konkret, särskilt om ledningar byggs på eller nära deras fastigheter. 43 (C): Jag tackar statsrådet för svaret på min andra interpellation i detta angelägna ämne. Jag ska först ge en liten bakgrund.