prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Jag menar att den här debatten är väldigt skev och att det finns många som har ett ansvar för vilka signaler som har sänts. Om man kallar den skattejustering som görs på grund av för införande av skatt på förnybar el sänder det väldigt tveksamma signaler till marknaden som jag skulle säga är mer eller mindre lögnaktiga. Det som det här förslaget handlar om och som jag också diskuterade alldeles med är en mindre skattejustering för dem som producerar anläggningar på över och använder så mycket el för eget bruk. Enligt är det ungefär tio anläggningar som påverkas över huvud taget i . Sedan ska vi vara ödmjuka inför att vi vill att det byggs många fler , och det är därför som vi nu tittar på förändringen. Men i frågan om signal är frågan vem som har ansvaret när det är ungefär tio anläggningar i som påverkas av den skatteförändring vi diskuterar, som det görs väldigt stora satsningar på solenergi. Vi har pratat om investeringsstödet här. Den kanske viktigaste signalen är att vi nu ger myndigheten ett uppdrag att ta fram första solstrategi som tydligt kan ge ett mål och signaler till marknaden om vart vi är på väg. har drivit att det skulle behövas ett mål i för egenproduktion. Vi ser ett egenvärde i att människor som äger sin elproduktion får mer makt över sin elräkning, blir mer medvetna om sin energianvändning och förhoppningsvis blir mer positiva och påtryckande mot politiker när det gäller politik för förnybar energi – att de får mer makt helt enkelt. Jag ser många egenvärden med ett mål för egen elproduktion, och jag hoppas att också Liberalerna ställer sig bakom ett mål om egen produktion och solenergi. 201 (L) replik: Faktum är att till och med energiministern har antytt att förslaget om solskatt kanske inte blev så bra, så det vi skulle kunna enas om här är väl att gemensamt försöka stoppa det, att helt enkelt ta bort den här skatten. Det låter ju inte som att och heller egentligen är så förtjusta i att behöva försvara det här förslaget, så det är väl bättre att göra om och göra rätt. Jag tänkte ta tillfället i akt att lyfta upp en annan fråga. pratade om lögnaktiga signaler. Då är jag intresserad av några formuleringar som vi hörde i debatten tidigare. säger att våra kärnkraftsreaktorer börjar bli gamla. Det är en retorik som även energiministern har använt när man pratat om den åldrande kärnkraften. Då är jag väldigt nyfiken på vad man egentligen menar och hur ärlig man är i de signalerna. Är kärnkraften verkligen åldrande? Vet du att kärnkraften är yngre än vad energiministern själv är? Det första kärnkraftverket byggdes nämligen som Baylan föddes, 1972, och de övriga byggdes senare och är alltså yngre än energiministern själv. Kärnkraften kommer troligtvis att leverera el längre än energiminister fortsätter i arbetslivet. Vi har kvar av fungerande kärnreaktorer – om de inte straffas bort , såklart. Är Baylan också åldrande? Bör även han bytas ut? Håll er till sanningen om kärnkraftens livslängd! 202 (MP) replik: Det är klart att jag som miljöpartist vill att förnybar energi ska vara så billig som möjligt och att jag av princip inte gillar någon skatt på förnybar energi. Det är helt givet, och jag önskar att fler ställer sig bakom det. Vi måste ta ansvar för de regelverk som finns hos EU och som tvingade oss att göra en justering. Jag vill göra den effekten så liten som möjligt. Den första pusselbiten var att vi efter mycket arbete lyckades höja nivån på dem som påverkas från 144 . Som jag nämnt tidigare i debatten avser regeringen att se hur man kan gynna dem som äger flera anläggningar genom att bland annat flytta skatteplikten. Kan vi lösa detta ser jag inte att det finns några utmaningar kvar. Den viktiga signalen är att det är löst och att det finns goda förutsättningar för solenergi med alla de satsningar som görs. Vad gäller att kärnkraften börjar bli gammal vet vi att de reaktorer vi har i byggdes med en teknisk livslängd . Jag kan konstatera att fyra av tio reaktorer har blivit . Man kan diskutera om man kan förlänga livslängden, och jag har respekt för den diskussionen. Men det är en sanning att de byggdes för att hålla , så allt som är längre än är i praktiken en teknisk livslängdsförlängning, om man vill det. Jag tror inte att det kommer att vara ålder som gör att kärnkraftsreaktorer fasas ut. Jag tror att det kommer att vara kostnad. har vi väldigt låga elpriser, och ett antal kärnkraftverk har svårt med lönsamheten. Det beror inte på effektskatten, för den är mycket mindre än de andra ekonomiska verktyg som finns för kärnkraften. Kärnkraften har svårt med lönsamheten. Jag tror att kärnkraften kommer att fortsätta att fasas ut framöver för att den är olönsam. Just nu står tre av kärnkraftsreaktorer still. Det gäller bland annat , vilket kan förvåna eftersom det är den nyaste reaktorn, om jag minns rätt. Den står just nu still på grund av tekniska problem. Det är ganska återkommande om man följer statistiken att de svenska kärnkraftsreaktorerna har tekniska problem. 203 (V): Vad kan jag säga som inte redan har sagts i denna debatt, tänkte jag när jag gick fram till talarstolen. Något som inte har nämnts är en folkomröstning om kärnkraften, så jag kan ju börja med det. Energi är en resurs som berör oss alla på ett eller annat sätt. Detta betänkande tar sats för att peka ut det övergripande målet för energipolitiken. Många ser det som lite konstigt att man tar beslut i energirelaterade frågor som jobbar med att staka ut en hållbar och långsiktig plan, gärna med en bred samsyn över partigränserna. Men kan väl knappast allt stanna av. Av budgetpropositionen framgår att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi, med konkurrenskraftiga villkor jämfört med grannländerna och EU. För är målet för energiförsörjningen förnybar energi. Som politiker i skogslandet bör man inse att om det är något land som kan fixa detta så är det vi. Med våra utbyggda älvar och vår biomassa – den har kanske inte nämnts – ska helheten, även baskraften, kunna ordna sig. Vi ska även lyckas med att producera energin med låg inverkan på klimat, miljö och folkhälsa. Därtill ska energipolitiken bidra till att omställningen till ett ekologiskt och uthålligt samhälle blir möjlig. Lägg därtill mål på EU-nivå, där visioner om att bli världsledande på förnybar energi är mantrat. Här vill man titta på hur en europeisk energiunion kan göra det lättare att nå målet att minska utsläppen med 80–till 2050. Det finns en flora av utveckling om man tittar på energiområdet, såsom smarta elnät och medborgarnas makt att kunna påverka sina kostnader, kanske som mikroproducent. Här finns det inte samma möjlighet för dem som bor i lägenhet som det finns för dem som äger sin bostad. Det brukar vara så att de som har det bäst ställt kan påverka sin vardag. Så är det tydligen även i detta fall. Regeringen har lovat att titta på möjligheten till andelsägda system för mikroproducenter av förnybar el och skattereduktion för dessa. Jag kan inte låta bli att dra en parallell till ROT-avdraget när jag tänker på hur systemet är uppbyggt. Överföringskapaciteten är central i elsystemet. Här satsar på investeringar i flera stationer och ledningar. Men som flera av er vet drar dessa projekt med nya ledningar ut på grund av Nimbyeffekten. Här har vi motionerat om att detta måste lösas så att tillståndsprocessen för dylika samhällsnyttor får en acceptabel proportion och inte dras ut långa processer. Om man grottar in sig i siffror och jämför vad som blev utfallet av Alliansens budget för utgiftsområde 21 Energi så skiljer det inte mer än 46 miljoner från det som är regeringens förslag till budget , alltså den budget som står bakom. Att det finns skillnader på var det tillförs anslag och så vidare är klart, men gällande den största utgiftsposten, Energiforskning, är skillnaderna nästan obefintliga. Nog om siffror och tillbaka till det jag inledde med om . Jag har haft förmånen att följa och lära mig om energisektorns utmaningar och möjligheter. Efter att ha tankat in fakta i kunskapsinhämtningsfasen kan jag konstatera att vi ledamöter i kommissionen har fått ta del av samma information allihop. Hur vi sedan kommer att tolka olika signaler och var vi målar upp problem och var vi ser möjligheter blir intressant att summera och jobba vidare med. Jag avslutar med en förhoppning om att vi i kommissionen ska nå en bred politisk överenskommelse om energipolitiken. Jag hoppas att våra barn och barnbarn om några decennier kan konstatera att våra kloka beslut bär upp ett välfärdsland med en förnybar energisektor utan vare sig svarta eller bruna atomer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och till den budget som har förhandlat fram med regeringen. 204 (C) replik: Jag och har stått i samma debatter . har det handlat mycket hur vi ska kunna öka produktionen av biogas. har lyft upp problemet med att det inte är lönsamt att ta ut mer biomassa ur skogen. Det gäller inte bara biogas utan även exempelvis kraftvärme. Det tycks glömma bort är att med den budget ni stöder, där en kilometerskatt utreds, kommer uttaget av biomassa att minska ännu mer. Skogforsk talar om att så mycket som skulle bli olönsamt att plocka ut. Det slår hårt mot biobränslen och mot förnybar energi. Det verkar vara ett genomgående tema för den budget som stöder att beskatta både allt inom synhåll och allt som rör sig. Höjda miljöskatter brukar betyda att man höjer skatter på det som är dåligt för miljön, inte på det som är bra för miljön. Hur har tänkt att uppnå det mål som båda våra partier står bakom, att vi ska ha ett förnybart energisystem till 2040, om ni beskattar den förnybara elen och väljer att gå fram med förslag som hotar av biomassan i skogen? Det är just den oro som brukar ge uttryck för i de debatter som vi båda har deltagit i. 205 (V) replik: Tack för frågan, . Jag kommer ihåg diskussionerna när det var tal om besprutning i skogen. Industrin sa: Om vi inte får bespruta kommer dessa industrier att få lägga ned, och detta blir olönsamt. Inget av detta hände. Vi besprutar inte . Det är lite grann samma sak. Vi kommer nog inte att få ont om biobränsle som följd av en utredning som pågår om vägslitageavgiften, om det är vad du menar. Det är ett system där man sätter tillbaka pengar där de behövs mest. Du ska veta vilka problem som kan lösas av vägslitageavgiften. Det är en flora av åkerier som inte går runt på grund av en oseriös bransch som man inte kommer åt. Det skulle kunna vara ett sätt att komma åt det med ett gps-system så att vi ser vilka åkare det är. Det finns en skrämmande statistik som vi fick ta del av i går av . Jag går tillbaka till biobränslet. Det finns många lösningar. Vi måste först som nation inse att vi måste värdera vårt biobränsle och vår biomassa högre. Det finns säkert lösningar för transporter och många andra saker som gör att vi kan få ut det. var inne på att man säger att vargen kommer. Jag tror inte att det blir så, i varje fall inte på grund av vägslitageavgiften. 206 (C) replik: Både skogsindustrin och Skogforsk säger att det kommer att hota av biomassan. Det slår speciellt mot de delar av landet som själv kommer ifrån. Det jag hör när vi har diskuterat i paneldebatter är att och säger att de är oroliga för att det inte är lönsamt att plocka ut biomassa ur skogen. Att då lägga på en vägslitageavgift, kilometerskatt, eller kalla det vad du vill, på 4 miljarder som man talar om innebär 4 miljarder mer som ska betalas. Det är 4 miljarder mer som ska betalas av dem som ska plocka ut biomassan ur skogen. Det handlar om avstånd. Vi har ett avlångt land. Man väljer att beskatta avstånd. Det går inte andra transportslag ut i skogen. Det kommer att gå med lastbilstrafik. Det finns säkert oseriösa aktörer och annat. Men jag tror inte att det kommer att göra det mer lönsamt att plocka ut biomassa ur skogen. Detta är ett förslag som slår undan fötterna för försörjning på landsbygden och för den förnybara omställningen. Det gör det mycket svårare att nå det mål vi båda står bakom, ett förnybart energisystem till 2040. Hur tänker sig att få tillräckligt med biomassa för att ställa om vårt energisystem, få tillräckligt mycket till kraftvärme och få tillräckligt mycket till biogasen? Vilka förslag har för det? Det är uppenbart att de förslag som finns i regeringens budget, som man också stöder, går åt motsatt håll. Det är av biomassan som riskeras enligt Skogforsk. Det är ingenting som man viftar bort med att det var värre förr och att andra saker har varit skandaliserade och problematiska tidigare. Det är hårda fakta som finns på bordet som gör det mindre lönsamt att plocka ut biomassa. Vi har redan stor konkurrens om bränslena och ser att de fossila alternativen dessutom har sjunkit i pris. 207 (V) replik: Som jag sa, , är det en utredning som pågår. Den är inte färdig. Jag vet inte om du redan har förhandstips om hur den kommer att landa, vilka som kommer att beröras av den och om det gäller alla vägar. Du verkar ha svaret på det. Jag kan garantera att om det blir så att jag måste ta ställning till någonting som inte gagnar biomassan, biobränslet och landsbygden kommer att jag titta noga på det. Det kan jag lova dig. Det verkar som att du har svar på hur det kommer att slå. Du kan lugna dig. Det finns ingen utredning om att det kommer att beröra alla vägar i och alla näringar. Det finns inte något sådant förslag. Jag kommer att följa det noga. Jag hoppas att det inte går som målar upp ett skräckscenario om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Extra ändringsbudget betänkande 2015/16:FiU18 Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) 208 (SD): Att över huvud taget behöva lägga fram en extra ändringsbudget är ett tecken i sig på att man har tappat kontrollen över läget. Möjligheten att lägga fram en extra ändringsbudget finns för att kunna möta en helt oförutsedd eller exceptionell händelse. Den finns inte för att svara på den helt sannolika, faktiskt logiska, konsekvensen av den politik man för. Att man presenterar en extra ändringsbudget efter att man röstat igenom sin egen ordinarie ändringsbudget ingjuter givetvis inget direkt förtroende. Det finns de i den här kammaren som på fullaste allvar hävdar att är ett land som ”tagit ansvar” i den situation vi upplevt med anledning av migrantkrisen. Låt mig i stället hävda att är det enskilda europeiska land som tagit minst ansvar och som skapat problem inte bara för oss själva utan för våra grannländer. finns ett land som man har smädat och kallat med nedsättande epitet, nämligen . Det är faktiskt ett av mycket få länder som har tagit just ansvar i denna svåra tid. Det har visat sig ha haft alldeles, alldeles rätt redan från början, medan vi själva, lite fumlande och yrvaket, sakta men säkert, först nu börjar genomföra åtgärder för att minska volymerna. Att hävda sin gräns är inte bara en stats rättighet. Det är en stats absoluta skyldighet gentemot sina medborgare. Det är uppenbart att regeringens politik har satt kommunerna i en trängd och ekonomiskt svår situation. Den kommunala välfärden har kraftigt försämrats som ett resultat av detta. vill därför att ett tillfälligt anslag ska öronmärkas åt just välfärdens kärnverksamhet. Vi vill inte plöja ned ytterligare skattemiljarder i verkningslösa integrationsprojekt, skattesubventionerade låtsasjobb för nyanlända invandrare, extra utbud av samhällsservice för illegala immigranter eller ineffektiva kommunala arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Innan detta kan ske, innan vi kan reda ut den ekonomiska situationen i kommunsektorn, måste dock inflödet stoppas, eller åtminstone minskas kraftigt. Alla åtgärder innan så sker är verkningslösa. Av den anledningen ska givetvis genomföra direktavvisningar, det vill säga avvisa asylsökande som kommer från ett annat EU-land. Det finns över huvud taget ingen anledning, vare sig moralisk eller juridisk, att ska pröva asylärenden från eller . Denna kraftfulla åtgärd, som verkligen skulle få effekt på volymerna, har regeringen ännu inte förmått att implementera. , som enda parti, vänder sig emot den lättvindighet med vilken man lånar pengar och pantsätter kommande generationer. Vi yrkar därför på att en ansenlig del, helst allt, av ett särskilt anslag riktat till kommunerna ska finansieras inom ramen för befintlig migrations- och integrationsbudget. Den som på fullt allvar inte kan hitta en enda onödig utgift inom denna budget, den personen saknar i bästa fall kreativ förmåga och i sämsta fall fungerande tankeverksamhet helt och hållet. vill därför att regeringen återkommer till med ett nytt, omarbetat och mer genomtänkt förslag till extra ändringsbudget. Innan så sker kommer vi att rösta nej. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. 209 (S): Den extra ändringsbudget som vi behandlar här är en helt nödvändig åtgärd i ett extraordinärt läge. Det är inte heller unikt. har vid tidigare tillfällen, bland annat i samband med finanskrisen, behandlat förslag på liknande sätt. Förslaget innebär att ytterligare 11 miljarder anvisas som också kan användas . 8,3 miljarder tillfaller kommunerna, och ungefär 1 ½ miljard landstingen. Anslaget för migration utökas med . Den ideella sektorn och idrottsrörelsen får ett ökat anslag med 105 miljoner, och folkbildningsanslaget utökas med 75 miljoner. Mot bakgrund av att alla våra reformer har varit finansierade, att vi har halverat underskottet i de offentliga finanserna från till , att detta är en akut uppkommen situation under löpande budgetår och att arbetet har påbörjats i för att för framtiden söka utgiftsminskningar och kostnadsdämpningar finansieras insatserna med lån. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Jag är väldigt glad över att det i kammaren finns en mycket bred majoritet för regeringens förslag. Förslaget är ett resultat av den uppgörelse regeringen slöt med de fyra borgerliga partierna med anledning av den uppkomna flyktingsituationen. I utskottets behandling har också ställt sig bakom betänkandet, vilket gör att alla partier i kammaren utom har insett behovet av ytterligare tillskott till kommuner och landsting, idrottsrörelsen, civilsamhället och ett utökat anslag för ersättningar och boendekostnader i detta unika och, som sagt, ansträngda läge. Sju av åtta partier har därmed tagit ansvar för vad som händer i verkligheten, i vardagen, här och runt om i hela . gör nu kommunernas, landstingens och civilsamhällets personal liksom tusentals frivilliga enorma insatser för att klara mottagandet av alla de människor som har sökt sig hit till på flykt från krig och konflikter. Det handlar om 80 000 asylsökande och kanske uppemot 160 000 som förväntas komma hit . Det är för att underlätta för bland andra lärarna, socialsekreterarna, handläggarna på , personalen i vård och omsorg, sfi-personalen, tolkarna, idrottsledarna, alla frivilliga krafter i föreningslivet och trossamfunden och studieförbundens verksamma instruktörer som denna extra ändringsbudget har kommit till. Det handlar också om att skapa bättre möjlighet att säkra vården, skolan och omsorgen för alla i . Därför går den största delen av ändringsbudgetens resurstillskott till kommunerna och landstingen. Medlen fördelas utifrån hur många asylsökande och nyanlända man har tagit emot och hur många av dem som är barn. Därmed får kommuner som också har tagit ett stort ansvar ett extra, mycket välbehövligt stöd. Tillsammans med beslutet om att alla kommuner nu blir ansvariga för att ta del av flyktingmottagandet innebär detta också en ökad rättvisa mellan kommuner. Om man lägger samman de tillskott som kommunerna får genom denna extra ändringsbudget och de resurser som tillförs genom beslutet om budgeten blir det sammantaget rejäla tillskott till kommunerna . Det kommer att underlätta såväl flyktingmottagandet som när det gäller att klara de löpande verksamheterna. Det blir bland annat höjd schablonersättning för flyktingmottagandet , höjd skolschablon för asylsökande barn , satsningar på ökat bostadsbyggande och satsningar för att lyfta kunskaperna i . Jag är självfallet medveten om att alla partier i denna kammare inte är överens om alla dessa förslag i budgeten . Men – och det här är viktigt – alla partier utom ett i kammaren, , förhåller sig i sina budgetförslag åtminstone till verkligheten, vilket är det enda rimliga förhållningssättet om man gör anspråk på att leda . budget , däremot, är helt verklighetsfrånvänd och skulle, givet den blev verklighet, inte bara innebära att de här 11 miljarderna försvann. Det skulle också bli ett dråpslag mot välfärden i . Med SD:s budget skulle kommunerna få sina statsbidrag sänkta med nästan 90 miljarder de kommande fyra åren. Hur det skulle drabba skolan, vården och omsorgen kan man lätt inse. Det skulle innebära ett sammanbrott för välfärden i med ökade orättvisor, ökade klyftor och ökad social oro. Jämställdheten skulle dessutom ta flera rejäla kliv tillbaka mot 50-talsstandard när kvinnorna sannolikt återigen blev tvungna att ta hand om barnen, de gamla och de sjuka i stället för att som bidra med arbetade timmar i ekonomin och skatteintäkter till det gemensamma genom eget arbete. Där ute i verkligheten har varje kommunal- och landstingsråd nu möjlighet att utifrån sin situation fundera över hur de extra resurser som kommer dem till del ska användas. Det vet jag som gammal landstingspolitiker att de gör. Kompetensutveckling för lärare och socialsekreterare, extra stödinsatser i klassrummen och på förskolan, bok- och medieinköp till skolbiblioteken, mer läxhjälp, en extra insats från elevhälsan, sommarskola för fler, sommarjobb för fler ungdomar eller förstärkt sfi – det är en del av poängen att insatserna kan komma att variera eftersom behoven ser så förskräckligt olika ut runt om i vårt land. Vi står därmed också upp för det kommunala självstyret och ser till att hjälpa kommunerna med generella statsbidrag. Jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag i betänkandet! 210 (SD) replik: En budget som förhåller sig till verkligheten, säger . Precis – och är det enda parti som förhåller sig till verkligheten direkt, . Hur ser det ut med regeringens budget? Den är överspelad innan den ens har börjat gälla därför att regeringen inte var kapabel att prognostisera. Man var inte kapabel att lyssna in vad det är som håller på att hända i det här samhället. Regeringens budget är alltså överspelad innan den ens har börjat gälla. Utgiftstaket kommer att spricka 2016 med den budget som ligger på bordet . Den här ändringsbudgeten hjälper inte detta. Hur många extra ändringsbudgetar kommer vi att få se från den här regeringen? Om inte förmår läsa en budget på korrekt sätt är det problematiskt. budget är likväl den enda budget som förhåller sig just till verkligheten eftersom regeringens budget är överspelad innan den ens har börjat gälla. Det måste vara unikt. Nog om detta – i den följdmotion som mycket riktigt har väckt med anledning av förslaget finns två ganska tydliga yrkanden. Jag förstår inte varför det upplevs som så kontroversiellt. För det första vill vi att de extra anslagen ska villkoras och öronmärkas till det som vi betraktar som välfärdens kärnverksamhet. Det förstår jag inte problemet med över huvud taget. För det andra säger vi att regeringen åtminstone bör göra ett försök – ett litet försök i alla fall – att inte låna pengar och skjuta problemen på framtida, kommande generationer. Gör ett försök att hitta finansiering inom den befintliga migrations- och integrationsbudgeten! Återigen: Finns det inte en enda utgift där som är onödig? 211 (S) replik: Det är intressant att höra ekonomiskpolitiska talesperson försöka få det att låta som att regeringen för en oansvarig ekonomisk politik. Jag återkommer alldeles strax till detta. I mitt anförande sa jag att alla våra reformer har varit finansierade. Vi har halverat underskottet i de offentliga finanserna från . Detta är en akut situation.