prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Det bygger som sagt på att alla gör det de redan har lovat. Även om vi skulle nå ett mål på innebär det mycket dramatiska klimatförändringar som riskerar att slå sönder hela samhällen och i grunden förändra vår planet. Vi vet att de som kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna, och som drabbas hårdast, inte är vi som är i denna kammare. Det är risbonden i , det är kvinnan som odlar quinoa på och det är de fattiga i . De kommer att betala priset om vi misslyckas med att möta klimatförändringarna. Dessa människor betalar ett mycket högt pris. Klimatförändringarna är inte något som bara våra barnbarn kommer att märka. De märks , i , i och i . Om vi ska förhindra denna utveckling krävs nya åtaganden. Det krävs nya insatser, och det krävs att vi gör det . Jag såg att Anote , president i Republiken , i ett brev till världens stats- och regeringschefer har vädjat om ett stopp för exploatering av kol, ett moratorium för kolbrytning. Det är den typen av insatser som behövs i detta mycket allvarliga läge. Vi väntar med spänning på att ska svara på president brev. är ett land som är väl rustat för att göra betydligt större klimatinsatser och klimatåtaganden än vi redan har gjort. Vi borde kunna göra mer för att minska våra utsläpp, och vi borde kunna göra mer för att EU ska anta än mer ambitiösa minskningsmål. Vi skulle kunna göra mer för att överföra den senaste miljötekniken till utvecklingsländerna. Vi skulle kunna göra mer för ny och additionell klimatfinansiering av klimatbistånd. Vi skulle kunna göra mer för att klimatanpassa det utvecklingsbistånd som vi redan har, och vi skulle kunna göra mer för att tillmötesgå de krav som utvecklingsländerna nu ställer på kompensation och ersättning för de förluster och kostnader som uppstår på grund av klimatförändringarna som vi i de rikaste länderna har skapat. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Det här borde vara vår viktigaste utrikespolitiska fråga, för klimatförändringarna leder till konflikter och till migrationsströmmar. Vi ser att klimatförändringarna leder till svagare stater och till att arbetet för demokrati undergrävs. Vi ser att klimatförändringarna leder till ökad fattigdom, ökad ojämlikhet och ökade klyftor mellan män och kvinnor. Men formellt är det så att klimatet behandlas i andra utskott än utrikesutskottet, och därför är betänkandet från utrikesutskottet som ligger på bord en ganska smal produkt med bara en reservation. Det är helt formellt korrekt utifrån den arbetsfördelning vi har i . Men jag tror att klimatfrågorna kommer att vara för viktiga för att bäras av ett enda utskott. Jag är helt övertygad om att med de enorma utmaningar vi står inför kommer hela , samtliga folkvalda, att behöva göra klimatfrågorna till sina viktigaste frågor. Jag hoppas och tror att vi kan se till att klimatfrågorna blir centrala i våra gemensamma diskussioner om utrikes- och utvecklingspolitik. 113 (L): Regeringen har presenterat en ambitiös agenda inför miljötoppmötet i . Det är bra, för ska vara ett land i framkant på miljöområdet. Jag är glad över att regeringen i sin budget har presenterat satsningar på klimatåtgärder i andra, ofta fattigare länder. Det är rationell, effektiv och rättvis klimatpolitik. Det är också bra att , som tyvärr saknas i kammaren nu men som länge har varit emot alla liknande åtgärder, har tagit sitt förnuft till fånga i den här frågan. Men bland alla goda initiativ och fina ord är det två ord som jag saknar, nämligen Europeiska unionen. Visst är FN och andra organisationer viktiga. Jag är den första att understryka vikten av global samling. Men måste arbeta med och genom EU. behöver EU, och EU behöver . Det är allvarligt att regeringen på område efter område fortsätter att slarva med . När kallade till stor presskonferens hade man symboliskt plockat ned EU-flaggan. har länge använt EU som spottkopp, och tvekar inför samarbetet. Men för mig som liberal är det tydligt att höstens händelser visar på vikten av det europeiska samarbetet. Alla förstår nog att ett starkare europeiskt samarbete hade förändrat läget på asylområdet. Att det är svårt att komma överens ibland och i vissa frågor betyder dock inte att vi ska sänka våra ambitioner på alla andra politikområden – tvärtom. När huvudstad attackerades av islamistiska terrorister var det just EU-stadgan som åberopade. och många andra länder svarade snabbt. Tillsammans är vi starka. Det gäller också i klimat- och energifrågorna. En tydlig gemensam europeisk agenda är avgörande för att vi ska kunna nå målet om att halvera koldioxidutsläppen till 2030. På det området har vi i Liberalerna och resten av Alliansen varit mycket tydliga. Vi vill se ett skarpare EU-fokus från regeringens sida. Det går inte att bara utgå från olika , som ju faktiskt på sin höjd kan anses sätta ett slags lägstanivå, särskilt eftersom de europeiska länderna har kommit mycket längre och är mycket mer ambitiösa i sina hållbarhetsvisioner. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. EU är den i särklass mest trovärdiga regionen när det gäller att ta hand om miljön. , som är den industriella revolutionens skådeplats, står för ynka av de globala utsläppen. har en del miljöorganisationer och partier förklarat tillväxt som sin fiende. Folket ska enligt deras världsbild inte konsumera mera. Men den europeiska historien visar att valet knappast står mellan miljö och kapitalism. Vi måste inte sluta med det ena för att kunna bevara det andra. Tillväxten är inte fienden. Det går alldeles utmärkt att förena tillväxt med omsorg om klimatet. har EU:s tillväxt ökat . har utsläppen minskat . Men det är inte bara tillväxten som regeringen utmanar genom att bortse från EU. Även säkerheten står på spel. Ingen i denna kammare kan vara omedveten om att militärt hotar sina grannländer och delar av . använder miljö- och energipolitiken som ett effektivt maktmedel. stoppades gasleveranser till , vilket ledde till att gasen sinade även i ett antal EU-länder. De ryska påtryckningarna var ett försök att få att avstå från att ingå associeringsavtal med EU. Vi har sett liknande situationer i våra grannländer i . Det är länder som är starkt beroende av att få sin gas från . I då säkerheten i vårt närområde är sämre än och energifrågor används som ett säkerhetspolitiskt instrument av borde vi måna mycket mer om de svenska kärnkraftverken och se energipolitiken i ett större europeiskt och säkerhetspolitiskt sammanhang. Energifrågorna är i högsta grad gränsöverskridande och tjänar på ett starkare EU-samarbete. Här bör vara mycket mer pådrivande. 114 (KD): Detta är ett viktigt betänkande och en viktig debatt. Det är tidsmässigt viktigt – inleds COP 21 i . Men det är också ett viktigt ställningstagande från utrikesutskottets sida. Vi har ett ansvar att se och synliggöra kopplingen mellan klimatet och konflikter, mellan klimatet och fred och säkerhet och mellan klimatet och våra utrikes- och biståndspolitiska insatser. ägde FN:s tredje internationella konferens om utvecklingsfinansiering rum i . För att kunna utrota fattigdomen och finansiera den nya globala hållbarhetsagendan krävs det att alla finansieringskällor – offentliga och privata, inhemska och internationella – både kraftsamlar och samspelar. Deklarationen som antogs är viktig och kopplar ihop utvecklings- och hållbarhetsagendorna på ett sätt som inte tidigare skett. I det nya ramverket ingår åtaganden om skattesamarbete, hållbar långivning och hur investeringar och övrig finansiering ska vara hållbar ur ett miljö- och klimatperspektiv. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Agendan ligger nu till grund för att uppfylla de nya hållbarhetsmål som antogs i , mål som ska utrota fattigdomen och stimulera hållbar utveckling. I slutsatserna framhölls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart nyttjande av jordens naturresurser. I den internationella klimatdebatten finns det en nästan helt förbisedd faktor: demokratin. Den faktorn var frånvarande i agendan som antogs i , och tyvärr är demokrati inte ett av de nya hållbarhetsmålen. Det finns flera rankningar av världens grönaste ekonomier. De mäter på lite olika sätt och når olika resultat. Men den som tittar på 20- eller 30-i-topp kommer nästan uteslutande att hitta demokratier. Framsteg på klimatområdet är betydligt troligare om demokratins ställning i världen stärks, men demokratin och friheten i världen är på tillbakagång. Exempelvis gavs länder såsom och utrymme i debatten efter det misslyckade klimatmötet i , som om dessa länder med någon som helst trovärdighet kan hävda omsorg om det globala klimatet. Klimatförändringarna riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Torka, översvämningar, brist på rent vatten och extrema väderförhållanden är bidragande orsaker till fattigdom och konflikter. När Islamiska staten mördar skoningslöst och al-Asad bombar den egna befolkningen med oljefat känns det ibland lite verklighetsfrånvänt att tala om klimatet som bov och upphov till konflikter. Men vi kan inte bortse från att klimatrelaterade problem i allra högsta grad bidrar till just konflikter. Ett framgångsrikt klimatanpassningsarbete som exempelvis kan ge skydd mot översvämningar och bidra till omställningar för att jordbruket ska kunna hantera torka är en avgörande faktor i det konfliktförebyggande arbetet. Inom utrikespolitiken är diplomatin central. Något som tyvärr hamnat lite i skymundan i debatten i när vi talar om klimatet är att det krävs en klimatdiplomati. Många EU-länder har uttalade klimatdiplomatiska strategier med tydliga mål och planer beträffande vilka länder man har störst möjlighet att påverka i en positiv riktning. Vi i behöver på ett mycket mer engagerat och strategiskt sätt samverka med våra likasinnade länder, i och utanför EU, i en koordinerad klimatdiplomatisk insats. På egen hand har inte särskilt stort inflytande över andra länders utsläppsnivåer. Därför är det desto viktigare att söka samverkan och se till att bidra med det vi kan i det stora pusslet. Så skapar vi mervärde. Så kan insats få betydelse, som en pusselbit i den stora helheten. Avslutningsvis, herr talman: framhåller att det svenska biståndet är ett centralt instrument för förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. I när biståndsbudgeten är hårt ansträngd krävs hårda prioriteringar inom biståndet. För att stoppa klimatförändringarna och bidra till samhälleliga anpassningar i den mån förändringarna redan ägt rum är det just investeringar som behövs som kan generera fler ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar både nu och . Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vi kristdemokrater ser det som fortsatt angeläget att öronmärka medel till den gröna klimatfonden för att fortsätta bidra till klimatanpassning och förebyggande insatser där de allra bäst behövs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 11 Internationella skolor betänkande 2015/16:UbU5 Internationella skolor (prop. 2015/16:17) 115 (V): kan man fatta beslut i livet som påverkar ens familj, som att söka jobb utomlands och då ha familjen med sig. Av den anledningen är det bra att vi har ett system med internationella skolor där barn till personer som ska arbeta utomlands bland annat har möjlighet att få sin utbildning och inte förlora av den kunskap som de har rätt till. I betänkandet och i regeringens proposition bedöms att en skärpning av rätten för internationella skolor att ta ut elevavgifter för elever vilkas skolkostnad täcks av offentliga bidrag ska göras. Enligt regeringens bedömning ska avgifter endast få tas ut för rimliga merkostnader som är hänförliga till att utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, inklusive merkostnader för ackreditering eller auktorisation och avgifter till relevanta organisationer, eller att den primära målgruppen som skolan riktar sig till inte är densamma som inom skolväsendet. Utskottet och regeringen anser också att avgifterna bör vara skäliga med hänsyn till de kostnader som är avsedda att täcka de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt. Så står det uttryckligen i betänkandet. Att regeringen väljer att skärpa reglerna är välkommet, men jag anser inte att det är tillräckligt. För att alla ska ha samma rätt till kunskap och utbildning råder avgiftsfrihet inom det svenska skolväsendet. Det kravet bör ställas på all utbildning som anordnas på grundskole- och gymnasienivå i , även i de fall där det finns behov av att placera barn i en internationell skola. Dessa skolor ska inte vara förbehållna en välbärgad elit, vilket de tyvärr alltför ofta har varit. Vi välkomnar såklart att alla partier varit överens om att vi ska se till att förtydliga och underlätta reglerna så att eleverna inte ska hamna i kläm. Men frågan kvarstår. Om vi i ska ha en skola där avgiftsfrihet råder, varför ska då de privata internationella skolorna enligt förslaget kunna fortsätta att ta ut avgifter? Även om lagen som sagt skärps menar vi att det är orimligt, med tanke på den historia som funnits där vissa skolor tagit ut avgifter på , att fortsätta att ha ett system där man inte sätter någon gräns för avgifterna utan enbart säger att det ska vara rimliga och skäliga kostnader. Vad är då skäliga kostnader? Ska vi fortsätta att säga att vi i står för en skola där avgiftsfrihet råder, eller ska vi ändra i skrivningarna och säga att avgifter får förekomma om de är skäliga? ställningstagande där är mycket tydligt. Med anledning av det jag anfört vill jag yrka bifall till reservation. 116 (S): Vi har att debattera och fatta beslut om utbildningsutskottets betänkande 5 angående internationella skolor. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tror att det är viktigt att för lyssnaren poängtera att det inte handlar om internatskolor, som ju varit föremål både för politisk granskning och för debatt vid tidigare tillfällen. Internationella skolor är en egen utbildningsform, och om jag kort sammanfattar det handlar det om skolor som i huvudsak riktar sig till utländska elever som på grund av föräldrarnas arbete under en kortare eller begränsad tid vistas i och därmed behöver skolgång. Det ger möjlighet att fullgöra den skolplikt som gäller för alla som vistas i . Att under denna korta tid kunna studera enligt både internationell och svensk läroplan är inte rimligt och oftast inte heller görligt. Det är möjligt för en fristående skola att erbjuda undervisning enbart enligt internationell läroplan. Den möjligheten har tidigare inte förelegat för kommunala huvudmän. Det finns kommuner som vill medverka till att underlätta utbildningsutbudet, alltså inte bara är nödgade utan gärna vill bredda utbudet så att barn till gästforskare, företagare, professorer och andra som tillfälligt vistas i ges en bra möjlighet till utbildning. Det har fått till följd att dessa kommuner riskerar vite när de bryter mot skollagen. Därför är det angeläget att beslutet kommer till stånd och att vi får ett genomförande möjligt. Regeringen föreslår därför i propositionen att även kommunala huvudmän ges rätt att erbjuda undervisning med internationell läroplan eller ett annat lands läroplan, det vill säga vara huvudman för internationell skola. Ytterligare förslag till beslut gäller rätten att ta ut avgifter. Där finns en reservation, vilket framkom i det tidigare anförandet. En friskola har möjlighet att ta ut en avgift som svarar mot de merkostnader som undervisningen enligt internationell eller utländsk läroplan ger. Som från mycket riktigt anförde är det en skärpning i det föreliggande förslaget. Jag vill ändå väldigt kort återge vad propositionen och även betänkandet säger, nämligen att ”skälen till att skolorna får ta ut avgifter är förmodat högre kostnader bl.a. därför att skolorna har hög elevomsättning och att många elever varken kan svenska eller det undervisningsspråk som talas i skolan i tillräcklig omfattning. … Sådana kostnader uppfattar regeringen snarare är hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor vänder sig till än den läroplan som internationella skolor följer.” Man skulle kunna dra slutsatsen att det därmed alltid ska vara tillåtet att ta ut en avgift, men regeringens förslag är att en huvudman inte ska ta ut någon form av avgift. Jag vill gärna tillägga att det finns ytterligare ett skäl till det, nämligen att kommunala huvudmän erbjuder skolgång också för dem som flyttar hit under en kort, begränsad tid och som inte har den ekonomi som möjliggör terminsavgifter. Förutom att det finns behov av en lagstiftning som hänger med i en värld som blir alltmer internationaliserad, där människor rör sig över våra gränser och byter erfarenheter och kunskap, är det viktigt att betona vilken roll och betydelse dessa skolor har. Utan dem blir det svårt att rekrytera forskare, företagsledare och annan kompetens av internationell världsklass. Det berikar högre utbildning, kunskapsutveckling, vetenskapliga framsteg och företagsutveckling. Det är ett viktigt inslag i en internationellt konkurrensutsatt värld. 117 (V) replik: Tack, , för redogörelsen! Vi håller med om i princip allt som står i propositionen och betänkandet, utom just den del som handlar om avgifterna. säger att kommunerna inte tar ut några avgifter. ska kommunerna nu tillåtas att följa internationella läroplaner eller ett annat lands läroplan; för det mesta lär det nog bli internationella läroplaner. Då är frågan om det inte uppstår en merkostnad också för de kommunala skolorna. Och hur kommer det sig i så fall att vi vill att den ena skolan ska kunna ta ut avgifter men inte den andra skolan? Frågan blir egentligen i slutändan varför någon skola över huvud taget ska kunna ta ut avgifter, oavsett vad det är för barn som går där. nämnde bland annat att det finns elever som inte kan vare sig hemlandets språk eller det svenska språket. Då är frågan: Har inte alla skolor i elever som inte kan vare sig svenska eller sitt modersmål, alltså barn som är analfabeter etcetera? Ska då de kommunala skolorna också börja ta ut avgifter? Det vet jag att inte tycker, men för att få till en skola som håller fast vid de principer om avgiftsfrihet som vi har slagit fast tror jag att det är viktigt att se till att även barn i internationella skolor får gå i en skola utan avgifter. Annars kommer vi att dela upp internationella skolor i ett B-lag och ett A-lag, och det är precis vad som kommer att hända nu med det nya beslutet. 118 (S) replik: Man kan ha en lång diskussion om avgifter och rätten till en kostnadsfri utbildning. Där har jag ingen annan uppfattning än och många andra i den här kammaren. Men precis som jag sa i mitt anförande vill jag understryka att regeringen menar att det är tillåtet med ett visst avgiftsuttag för en fristående internationell skola. Det innebär att den kommun som står som hemkommun helt enkelt står för den avgift som skolgången innebär men inte för den merkostnad som det innebär att ha en skola där elevunderlaget ser väldigt annorlunda ut. Då menar jag inte att eleverna har andra behov eller kan behöva extra stöd, utan det handlar om att eleverna finns där , det är en annan genomströmning och det kan vara svårt att rekrytera personal. Alternativet hade varit att säga att alla skolor, kommunala och fristående, kunde få ta ut avgift, men vi menar naturligtvis att kommunala huvudmän och det offentliga skolsystemet inte ska ha avgifter. Det är dock motiverat att tillåta det i den här typen av undervisning, och då hänför det sig inte till läroplanen utan till det elevunderlag som finns. 119 (V) replik: Alternativet är inte att säga att kommunala skolor också ska kunna ta ut avgifter. Det finns ett tydligt alternativ, och det är att slå fast att det råder avgiftsfrihet i och att det är den principen vi ska följa. Visst kan det finnas vissa merkostnader – det kan vara andra läromedel man använder, och det kan finnas ett annat slags kostnad för de elever som går på internationella skolor – men är då avgifter lösningen? Är inte lösningen snarare att vi förändrar hur resurserna fördelas ute i skolorna, så att det blir ett mer behovsanpassat ekonomiskt system än det vi har ? Detta är en viktig fråga. Vi är överens om att de internationella skolorna är viktiga. Vi är överens om att de regeländringar och förändringar som görs också är viktiga. Däremot är vi inte överens om huruvida detta kommer att skapa ett A- och ett B-lag. Jag menar att detta kommer att skapa ett A- och ett B-lag. Det har det gjort också på grund av att detta med avgifter i princip har varit oreglerat. Att enbart säga att det ska vara ”skäliga kostnader” sätter ingen egentlig gräns för avgiften. Det finns regelverk om andra områden i skolan, där man också talar om skäliga kostnader, vilket inte har blivit lyckat. Med tanke på att man har tagit ut i avgifter kommer detta att bli ett problem. Vad anser , utbildningsutskottets ordförande, om detta? 120 (S) replik: Man ska inte apostrofera motståndaren för mycket i sin sista replik, men jag vill ändå säga att uppgiften om i avgifter mer gäller internatskolor. Men det gör väl inget om den här diskussionen kan spilla över på det området. Orimliga avgifter är inget vi ser som önskvärt i skolsystemet. Jag kan egentligen inte tillföra mycket mer än vad jag sagt i mitt anförande och i min första replik. En avgift som anses skälig, vilket är en skärpning i förhållande till hur det har varit tidigare, är möjlig att ta ut. Men det innebär inte att man kan ta ut vilken avgift som helst, utan man ska också vara beviljad möjligheten att bedriva internationell skola, och man ska också beviljas rätten att ta ut en avgift. Avgifterna ska vara skäliga med hänsyn till de kostnader de är avsedda att täcka, de bidrag skolorna får och omständigheterna i övrigt. Man ska nog inte förringa det faktum att en elevs hemkommun därmed inte blir skyldig att ersätta mer än vad själva skolans plats beräknas vara. Det är väl inget som hindrar uppföljning och utvärdering av detta. Jag är dock glad över att vi nu får en skärpning av avgifterna, och jag är glad över att vi nu kan erbjuda ett kommunalt alternativ för den som så önskar. Framför allt tycker jag att det är positivt att de kommuner som vill vara aktiva när det gäller att bedriva internationella skolor ges den möjligheten. Jag tror att man ska vara proaktiv, och detta kanske kan locka forskare, företag och andra aktörer att etablera sig, åtminstone . 121 (M): Med kunskap och utbildning lägger vi grunden för vårt framtida välstånd i . Kring detta verkar det finnas bred uppslutning i denna kammare. Den som minns diskussionen från om och liknande vet att det också fanns en del goda omdömen om svensk utbildningspolitik. Inte minst är den stora vikt som de svenska politiska partierna tillmäter utbildning något som förenar oss, som utvecklar svensk skola och också har möjlighet att göra det framöver. Framtidens konkurrenskraft för handlar inte enbart om att vi behöver ha goda svenska utbildningar och bra svenska skolor, även om det självfallet är en förutsättning. Framtidens konkurrenskraftsförutsättningar och möjligheten för att ha de mest världsledande, innovativa och växande företagen på en alltmer globaliserad marknad kräver att vi utöver goda utbildningar också har möjlighet att attrahera de bästa och skickligaste talangerna. Internationella skolor fyller en viktig funktion för att göra det möjligt för företag att rekrytera specialister, forskare och chefer från andra länder. Man ger dem möjligheten att välja , för här kan de inte bara hitta ett utvecklande arbete på ett innovativt företag utan dessutom bygga ett gott liv för sin familj. Den utbildning vi kan erbjuda är därmed otroligt viktig. De internationella skolorna möter därmed ett stort behov för framtid.