prot · H20954 · 2015-02-03 00:00:00 — En polisanmälan kräver ett identifierat brottsoffer, vilket sällan kan påvisas då den betalande kunder inte upplever sig som ett offer och inte har något intresse av att verksamheten granskas. Det krävs också att anmälaren identifierar sig, men det är få som vågar eftersom hot förekommer. Dessvärre är svarta körskolor inte ett område som prioriteras av polisen. Straffvärdet är lågt, och det krävs omfattande bevismaterial. Risken att bli stoppad på vägen av trafikpolis är inte stor med tanke på antalet trafikpoliser. Visst har det hänt att polisundersökningar av svarta körskolor har lett till åtal. Det har till och med hänt att åtal lett till fällande domar, men påföljderna har varit ringa. Det har handlat om dagsböter, och det har inte givit någon avskräckande effekt. De böter som har utdömts har varit låga i jämförelse med intäkterna som den olagliga körskoleverksamheten genererar. Dagsböter baseras på inkomsten, och som bekant deklarerar människor som jobbar svart inte särskilt höga belopp. Det krävs därför en ändring av lagstiftningen och kännbara påföljder för dem som driver svarta körskolor. Min förhoppning är att infrastrukturministern instämmer och arbetar för det. 23 (S): Självklart måste den illegala verksamhet som finns bekämpas. Det främsta argumentet är att det är olagligt. Det finns dock ett annat starkt argument, och det är att den lagliga verksamheten riskerar att konkurreras ut. Då får vi samma fenomen som vi kan se inom transportbranschen inklusive taxinäringen, inom byggbranschen och inom hotell och restaurang, alltså att svart verksamhet breder ut sig på bekostnad av vit verksamhet. Det kan komma till ett läge där de seriösa aktörerna står inför valet att byta verksamhet och göra något annat eller att stanna kvar och se sig utkonkurrerade. Det finns till och med de som laborerar med möjligheten att själva gå in i den svarta branschen, och så får det aldrig bli. Ministern framhåller att vi behöver mer kunskap om omfattningen av de svarta körskolorna. Ministern aviserar också att hon är öppen för att diskutera åtgärder. Den förra regeringen vidtog ju åtgärder, till exempel att begränsa till 15 körskoleelever per handledare, och regeringen visar en öppenhet för att gå vidare. Något vi inte får glömma i sammanhanget är priset. En del kanske inte vet om att det är svart verksamhet, men andra kanske vet om det och väljer denna verksamhet på grund av priset. De kanske inte tänker på baksidan av det, att de gynnar olaglig verksamhet. Dessutom saknas det kanske gällande försäkring om olyckan är framme, och handledaren har kanske inte rätt utbildning. Vi måste ta upp frågan om priset. Körkort håller på att bli, eller har kanske redan blivit, en klassfråga. Det har betydelse vilken ekonomi ungdomarna har och inte minst vilken ekonomi deras föräldrar har. Det kan få långtgående konsekvenser, inte minst när det gäller arbetsmarknaden där många jobb kräver körkort. De som inte har haft råd att ta körkort utestängs. Vi ser också att de med akademisk utbildning har körkort i högre utsträckning än de med arbetaryrken. Jag önskar därför att man går vidare med de försök som gjorts med körkortsundervisning som frivilligt tillval på gymnasiet. Man kanske inte kan ta hela sitt körkort men åtminstone få teoriundervisning. Det skulle vara bra för trafiksäkerheten överlag. behövs ingen utbildning för att cykla, men om man som cyklist inte kan trafikreglerna kan det få långtgående konsekvenser. Det gäller både en själv för att man är oskyddad och riskerar sitt liv och för att man skapar osäkerhet. En bil som väjer eller stannar tvärt kan leda till en krock där det kommer en bil bakom. Det finns många scenarier där det skapar stor osäkerhet. Därför borde vi satsa mer på att fler får åtminstone en del av sitt körkort inom ramen för en vanlig utbildning. Det skulle även få positiva effekter på arbetsmarknaden. Alla våra arbetslösa ungdomar skulle få ökad chans till jobb. 24 Statsrådet (S): Jag tror att alla är överens om det är viktigt att stävja olaglig verksamhet och svart verksamhet av olika slag. Det är ett bredare problem som florerar i andra branscher. Det undandrar resurser från våra gemensamma allmänna tillgångar. Det bidrar också till att säkerhet, försäkringar och annat sätts ur spel, vilket nämndes. Det är därför viktigt att se till att de regler som finns efterlevs. finns det en risk om vi vidtar åtgärder för att möta ett omfattande problem och tar i ordentligt från tårna att ungdomar som saknar människor i sin närhet som kan vara handledare inte har möjlighet att påbörja en körkortsutbildning. Så skulle det kunna bli om vi inskränker det till att man får handleda endast några få personer och i praktiken bara kan köra med sina egna barn eller så. När vi ska vidta åtgärder gäller det alltså att de är avpassade efter problemets omfattning och att det också finns en rimlighet i de åtgärder vi vidtar. Regeringen vet fortfarande för lite om hur omfattande problemet är. Det är även svårt att få tag i och bevisföra denna typ av verksamhet av det enkla skälet att varken den som använder det eller den som tillhandahåller tjänsten har något intresse av att lyfta upp det i ljuset. Det problemet har vi även på exempelvis byggmarknaden, där det inte finns något intresse hos den som betalar svart för en tjänst att anmäla och heller inte hos den som tar emot svart betalning. Det gör det väldigt svårutrett. Även om polisen stoppar ett fordon där det finns en handledare och en körelev är det svårt att leda i bevis att det i själva verket är en svart och olaglig verksamhet och inte bara att man övningskör så som det är tillåtet. Vi är helt överens om problembeskrivningen. Utmaningen blir att hitta en relevant och ändamålsenlig åtgärd för att stävja problemet. Det handlar självklart om polisiära insatser men också om information till ungdomar om hur de ska välja handledare och körskola den dagen de tänker ta sitt körkort. Givetvis kan även priset spela in. Även om det finns konkreta och genomtänkta förslag på hur detta kan åtgärdas tror jag att utmaningen ligger i att hitta rätt åtgärder, för det finns ingen skillnad i hur vi ser på detta. 25 BORIANA (M): För att undvika missförstånd vill jag förtydliga att syftet med interpellationen inte på något sätt är att försvåra för privatister som kör med sina föräldrar, fastrar eller mostrar. Syftet är att hindra svarta organiserade körskolor med många elever som de lurar. Eleverna är förvissade om att de får en riktig utbildning, och dessutom luras staten på skattepengar. Jag är glad över att infrastrukturministern är beredd att ta ansvar inom sitt område. Alliansregeringen påbörjade detta när antalet övningskörningstillstånd begränsades till 15 per privat handledare. Detta försvårade möjligheterna att bedriva olaglig körskoleverksamhet utan att på något sätt hindra de privatkörande eleverna. Visst kan man fråga sig om 15 är det optimala antalet, eftersom av alla privata handledare bara har en körkortsaspirant. Men begränsningen var onekligen ett steg i rätt riktning. Alliansregeringen gav i uppdrag att vidareutveckla förarprovsverksamheten. Inom det uppdraget kom med idén om det digitala utbildningsprotokollet, som inte bara skulle korta förarprovsköerna utan även hindra svarta körskolor från att bedriva verksamhet. Vad är ett digitalt utbildningsprotokoll? Förenklat handlar det om ett digitalt verktyg där utbildaren antecknar elevens framgångar i de olika delmomenten i förarutbildningen enligt föreskrifter. Det digitala utbildningsprotokollet är tänkt att användas för all körkortsutbildning, såväl privat som på körskola. Elev och handledare har tillgång till protokollet genom legitimering via bank-id eller liknande. Det säger sig självt att den som bedriver olaglig verksamhet är mindre intresserad av att exponeras med sin identitet. Försök med digitala utbildningsprotokoll bör startas så fort som möjligt, utvärderas och sjösättas för att minska antalet oförberedda körkortselever på förarproven men även för att försvåra för dem som bedriver svart körskoleverksamhet. Det var alliansregeringens intention, och min förhoppning är att infrastrukturministern delar den. Under mina återstående vill jag fråga ministern om hon har några konkreta idéer om hur hon ska ta reda på hur stor omfattningen av svarta körskolor är. 26 (S): Jag tror att man ska angripa problemet från olika håll. Den ena delen är att jaga dem som har illegal verksamhet. Om detta inte har fungerat får man hitta nya vägar, men första steget är att kartlägga hur det ser ut, hur stor omfattningen är och hur man kan tänka sig att gå vidare. Den andra delen är att informera ungdomar. Det kan vara lockande med det låga pris som erbjuds – i en del fall har det varit halva priset i en svart körskola. Men man får betala ett högt pris i andra ändan när man inte har gällande försäkring och läraren i värsta fall inte är utbildad för ändamålet. Men jag tror ändå att det är värt att föra vidare tankegångarna om att det borde vara billigare att ta körkort. Man kan se att det har skett en ganska dramatisk nedgång i andelen ungdomar som tar körkort. En del av detta beror på att ungdomar bor i stan och kanske inte behöver det. De kanske cyklar eller åker buss eller tunnelbana, men hela nedgången kan inte förklaras på det sättet. En del av nedgången handlar om att det har blivit dyrare. När det har gått så långt att det faktiskt har blivit en klassfråga känner jag att det allmänna borde gå in. Man borde erbjuda detta inom utbildningsväsendet. Det skulle kunna vara ett lockbete för ungdomar som inte känner sig motiverade att gå i gymnasiet eller känner att de inte klarar av det. De skulle kunna få åtminstone en del av körkortsutbildningen i gymnasiet. Man skulle kunna ha det som ett fritt tillval av ämne. Det man lärde sig i kommer man nog inte ihåg så mycket av när man blir äldre, utan det behövs även i gymnasiet. Jag tackar för debatten. 27 Statsrådet (S): Jag tror att det är viktigt att inte vidta åtgärder som försvårar för privatelever och privata handledare att bedriva verksamhet. Det skulle möjligen föra med sig den icke önskade konsekvensen att antalet eller andelen ungdomar som ges en reell möjlighet att ta körkort minskar. Det vill vi inte åstadkomma. Digitala lösningar kan säkert vara ett sätt att titta på frågan. behöver man en kartläggning, som jag sa i mitt tidigare inlägg. Man får helt enkelt fråga polisen i de olika delarna av vilken omfattning de uppskattar att det är. Vi kommer aldrig att få en exakt siffra, utan det kommer att bygga på uppskattningar från körskolor, som ofta har ganska god koll på hur konkurrensen i deras eget närområde ser ut, och från polisen och . De kan ha en relevant uppfattning så att vi får lite mer kött på benen när det gäller hur stor omfattningen är. Det tror jag är en grundfråga för att kunna vidta rätt åtgärder. Jag ser annars en uppenbar risk för att vi försvårar för dem som vi inte vill försvåra för utan att vi löser det problem som är tänkt att lösas. Vi är absolut beredda att gå vidare där men inte utlova några konkreta åtgärder förrän vi har kartlagt så att vi vet att vi åtgärdar rätt problem. Vi ber att få återkomma i frågan när vi vet lite mer om hur det ser ut. Som avslutning kan jag nämna att jag tror att det är en oerhörd fördel att körkortsprov utförs inom en statlig myndighet som är kontrollerad. Det fanns idéer hos den tidigare alliansregeringen om att lägga ut detta på privata utförare. Där skulle man definitivt kunna hitta starka incitament för att koppla ihop svart körkortsverksamhet med en ganska välvilligt inställd testverksamhet. Förutom att det är olaglig verksamhet och de ekonomiska och andra aspekter som finns på frågan har man åtminstone säkerställt att man minimerar risken för att trafiksäkerheten ska påverkas negativt. Körkortsprovet avlägger man i en kontrollerad statlig verksamhet, och jag tror att det är oerhört viktigt i detta sammanhang att det kvarstår på det sättet. 28 BORIANA (M): Det är en idé att vända sig till polisen. Men det är ännu bättre om man vänder sig till de olika förarprovskontoren, för det är där man ser hur samma bil kommer med olika elever eller hur samma människor kommer med en busslast elever som gör förarprovet med inte tillfredsställande resultat. Man kan också vända sig till branschorganisationen, , som hade ett seminarium om just svarta trafikskolor. Då framkom det skrämmande uppgifter om de svarta trafikskolornas utbredning. Det visade sig genom en enkät som har gjort bland sina medlemmar att av alla utbildare har upplevt svarta körskolor på sin ort. Det är inte svårt att förstå oron och uppgivenheten bland dem som bedriver laglig verksamhet, betalar arbetsgivaravgifter, moms, F‑skatt, tillsynsavgifter till Transportstyrelsen och så vidare. De som gör rätt för sig kan inte konkurrera med dem som fuskar. Ärliga näringsidkare med små marginaler tvingas lägga ned sina verksamheter. Då försvinner arbetstillfällen och även service för medborgarna. Om trenden med den svarta verksamheten inte bryts riskerar det att demoralisera hela förarutbildningen. Därför är det viktigt att det tas krafttag från alla berörda myndigheter: polisen, , Transportstyrelsen och även , för att omöjliggöra existensen av svarta körskolor. 29 Statsrådet (S): Att upprätthålla ordning och reda på arbetsmarknaden är en av regeringens främsta frågor. Det handlar bland annat om att motverka illojal konkurrens och konkurrens som inte sker på lika villkor, det vill säga där företag som sköter sig får en konkurrensnackdel i förhållande till de företag som väljer att fuska med allt från skatter till löner, säkerhetsföreskrifter och annat. Det är ett oerhört viktigt område. Detta är egentligen ett mer branschspecifikt exempel som handlar om just körskolor. Men vi sätter också fingret på ett större problem, att det finns ett utrymme för att bedriva svart verksamhet. Vi har flera exempel i andra branscher där det är ett stort problem. Regeringen tycker att detta är en viktig och angelägen fråga. Vi har fattat beslut om åtgärder på transportområdet, och vi är beredda att gå vidare med åtgärder på fler områden. gäller det, som jag har sagt tidigare, att man inte sjösätter åtgärder som riskerar att göra det svårare för dem som sköter sig. Det finns en uppenbar risk för det, om man skulle trycka till för hårt i den här frågan. Det handlar också om att den som upptäcker den här typen av verksamhet vågar anmäla, att man upplever att det är lätt att anmäla, att man blir tagen på allvar av polisen och att ekonomisk brottslighet generellt prioriteras. Det har funnits en tendens till att den här typen av olaglig verksamhet inte har setts som så allvarlig, medan det i själva verket uppskalat blir stora belopp, och det blir även demoraliserande, som det också uttrycktes från talarstolen. Detta är viktiga frågor som vi verkligen behöver agera på många olika sätt för att komma åt. Men jag tror inte att det är lyckosamt att peka ut bara svarta körskolor som ett specifikt och isolerat problem, utan svart verksamhet, olaglig verksamhet och oreda på arbetsmarknaden generellt behöver tacklas på olika sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:214 om det maritima klustret och Landskronahamnens farled 30 Statsrådet (S): har frågat mig genom vilka åtgärder jag vill stärka det maritima klustret i och om farleden in till Landskronavarvet kan åtgärdas som en del i detta. Regeringen arbetar med att ta fram en nationell maritim strategi. Målsättningarna med strategin är bland annat en stark blå ekonomi och ett rent hav. En mycket viktig del i det pågående arbetet är därmed hållbar utveckling av de maritima näringarna och jobbskapande åtgärder, där det marintekniska klustret är en av flera viktiga delar. Det finns ett stort kunnande och möjligheter till synergier mellan olika branscher både inom och utom de maritima näringarna, vilket gör att har goda förutsättningar för tillväxt inom området. Arbetet med den maritima strategin har genomförts i en bred och öppen process, där vi redan har fått många bra inspel från dialoger och möten med företrädare för de maritima branscherna. fortsätter arbetet med att utveckla strategin, där konkreta åtgärder för att stärka de maritima näringarna kommer att utgöra en central del. Utgångspunkt för strategin är att befintliga instrument och resurser ska användas effektivare och mer samordnat. Ansvaret för att bredda och fördjupa farleden inom ett hamnområde ligger på hamnägaren. Varvsanläggningen i ligger i hamnområdet, som i sin tur ägs till hälften av kommunen och till hälften av . 31 (S): Tack för svaret, infrastrukturministern! Maritim verksamhet har djupa historiska rötter i , i och i . Den kompetensbas som driver utvecklingen framåt härrör från den tidigare varvsindustrin, de många stora rederier som hade och från marinen inom Försvarsmakten. Många sjöburna transportsystemlösningar är framtagna av det klustret i samarbete med svensk basindustri för att den senare framgångsrikt skulle kunna exportera sina produkter och konkurrera på marknader utanför . Fler än 2 000 större fartyg är ständigt till sjöss i . Allt fler av dessa fartyg uppgraderas med modern miljöteknik och energieffektiviseringssystem. De kvarvarande varven i blir därmed viktiga noder för marinteknisk industri och miljödriven, regional utveckling. Svensk marinteknisk industri är världsledande i kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. Konkurrensen kring om varvsarbeten har dock hårdnat. Ett exempel på detta är krisen för . i återstartade , och övertogs företaget av , en världsomfattande varvskoncern med säte i . Mer än hälften av de anställda på sades upp 2013, och stod det klart att verksamheten helt ska läggas ned och varvsutrustningen säljas. I ligger en av norra största varvsfaciliteter. Dess ursprung är det gamla Öresundsvarvet, invigt 1918, som 1975 hade 3 500 anställda. Mot bakgrund av det som har hänt med är det av stor vikt att det marintekniska klustret och varvet i ges möjlighet att ta emot fler kunder, så att svensk spetskompetens kan fortsätta att komma sjöfarten till godo. Det saknas dock förutsättningar för det marintekniska klustret att utvecklas i om inte farleden åtgärdas. Det handlar om åtgärder som är relativt begränsade men som har stor strategisk betydelse för utvecklingen av näringen. Anpassningen av farleden kommer också att få konsekvenser för nyetablerade verksamheter med koppling till vindkraft. Landskronavarvet har stora förutsättningar att bli ett centrum för vindkraftverk i . Av den anledningen frågade jag infrastrukturministern vilka åtgärder statsrådet kan tänka sig för att stärka det maritima klustret i och farleden in till Landskronavarvet, så att den åtgärdas som en del i detta. Jag tror att det är viktigt att poängtera: När vi talar om det klustret i är det utifrån ett nationellt intresse. Det kan te sig lite lokalpatriotiskt att jag som riksdagsledamot från lyfter upp just farleden till . Men det är av den enkla anledningen att det egentligen är enda möjligheten för oss att utveckla det klustret med fokus på varvsnäringen. Med det som har hänt i resten av vårt land är det här vi har möjligheterna att värna, stärka och utveckla varvsnäringen. Det är i förutsättningarna finns. Man kan naturligtvis säga: Ska man bredda farleden och se till att Landskronavarvet och de näringar som växer upp kring varvet i ska kunna fortsätta utvecklas är det i första hand en angelägenhet för stad. Men då tror jag att man går lite fel. Vill man utveckla det klustret och utnyttja varvsnäringen är den enda möjligheten för som nation. Därför hoppas jag att stad, och infrastrukturministern hand i hand kan sätta sig ned och säga: Detta är av nationellt intresse. Tillsammans ska vi ta ett gemensamt ansvar och se till att bredda farleden till och utveckla svensk varvsindustri. 32 Statsrådet (S): Jag delar självklart uppfattning att varvsindustrin som en del av den maritima näringen i är oerhört väsentlig och viktig. Detta handlar snarare om en gränsdragningsproblematik där staten genom har ansvar för farleder fram till hamnområdet och där hamnägaren har ansvar för till exempel muddringsverksamhet inom hamnområdet. för jul var det ett möte där bland annat , och vissa av hamnägarna träffades just för att se vilka åtgärder som behövs inom varvsområdet, därför att alla naturligtvis är överens om att det behöver vidtas åtgärder för att stärka verksamheten långsiktigt. Men de skulle också ta ställning till vems ansvar det är att vidta dessa åtgärder och på vilket sätt detta kan samordnas. Det är alltså ett arbete på gång kring dessa frågor, där man också mer konkret tittar på vad som behöver göras. Under den föregående regeringens tid öppnades möjligheten för också medfinansiering av statliga farleder, på motsvarande sätt som har funnits på vägsidan. Vi var inte helt förtjusta i det då. Jag tror ändå att det är viktigt att hålla på att kommunen som ägare av hamnområdet har ansvaret för åtgärder på det området, medan staten har ansvar för det som ligger utanför, det vill säga den allmänna farleden. Det finns också en risk att bedöma här och som handlar om otillåtet statsstöd om man skulle gå in och vidta åtgärder på ett företags område men inte på andras. Detta blir därför en gränsdragningsproblematik snarare än en fråga om och ifall. Det handlar snarare om hur och vem. Vi kommer att följa frågan, och det kommer fortsatt att vara möten om att hitta en bra lösning på detta. 33 (S): Jag ska naturligtvis i ärlighetens namn säga att det är glädjande att regeringen vill fortsätta arbeta med den maritima strategin och lyfter fram detta som en viktig näringsgren i för att vi ska kunna utvecklas, för att stärka miljön och för att skapa fler jobb. När man talar om den maritima strategin tror jag att det är viktigt att man också inkluderar varvsindustrin, som är en viktig del i detta. Det som jag däremot blir lite fundersam över är att infrastrukturministern i sitt svar skriver att man ska göra detta inom befintliga resurser. är jag i den lyckosamma situationen att jag inte sitter i och därför kan vara lite friare i mina ord och mina uttryck. Att man skriver att detta ska göras inom befintliga resurser, som snarare handlar om att ändra regelverk och paragrafer, tycker jag är någonting annat. Det maritima klustret handlar i grunden om en strategisk investering för framtiden. Om man hade kunnat formulera det så som man i grunden egentligen önskar, utan några som helst förpliktelser, och om man dessutom hade kunnat ha titeln infrastrukturminister, hade man kunnat säga följande: Jag tycker att behöver varvsindustrin för jobben och för miljön. Vi ska leta upp kritiska flaskhalsar, vi ska identifiera åtgärder och vi ska ta fram en handlingsplan för hur vi utvecklar renaste och modernaste varv. Man skulle dessutom kunna säga: Ge ett uppdrag till de statliga myndigheter som finns, till exempel , och be dem utse en samordnare som jobbar gemensamt med andra statliga myndigheter som , och för att få ordning på denna farled. Farleden är en infrastruktursatsning, inte bara för varvet i utan för alla andra företag som finns och förväntas etableras runt varvet i . Jag förstår den försiktighet som finns från regeringens sida när man talar om otillåtna statsstöd. Men detta handlar i grunden om en infrastruktursatsning. Det handlar inte bara om en satsning på ett enskilt företag, utan det handlar om hur vi ska kunna utveckla det maritima klustret, inte bara med fokus på Landskronavarvet utan också på de företag som är beroende av den farled som går in till hamnen i . Vi lär återkomma till denna fråga. Detta är bara början på en resa. Vi vet att regeringen har flaggat för en blå ekonomi och att detta är någonting som vi ska satsa på. Vi ska utveckla och ta tag i detta. Det som har dragits i långbänk ska vi se till att vi får på bordet och kan fatta beslut om.