prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Det är inte rätt väg att gå, . 32 (SD) replik: Jag fokuserade ganska mycket på industrins förutsättningar i mitt anförande. En av basförutsättningarna för inte minst den tunga industrin är en god försörjning av energi. Att har haft ett välfungerande energisystem med relativt låga priser har tjänat mycket väl. Men energipolitiken har kommit att bli något slags ideologisk lekstuga för ett antal ytterlighetspartier här i . Det verkar som att vissa partier vill slå sönder vårt fungerande energisystem och ersätta baskraften med dyrare och väderberoende energislag. Deras problem framstår ofta som att man inte kan förstöra tillräckligt mycket snabbt nog. Därför är det väldigt välkommet att regeringen har sjösatt . Det som är högst anmärkningsvärt är att regeringen vid sidan av detta har tecknat nya avtal med om att höja ambitionen för förnybar energi via högre elcertifikat – detta i ett läge när vi har väldigt stora energiöverskott och goda energibalanser. Vi exporterar faktiskt lika mycket, om inte mer, energi än vad som produceras från det förnybara. Så min fråga är: Hur kan det ligga i svenskarnas och svensk industris intresse att subventionera ännu mer el som i praktiken sedan bara ska gå på export? Vad har svenska folket för intresse i att betala in ännu mer pengar för att producera ännu mer energi som sedan bara ska exporteras från ? 33 (S) replik: Jag lyssnade på den energipolitiska debatten . Många i den här kammaren delar nog uppfattningen att förnybart är vägen att gå framåt, att vi behöver satsa mer på dessa energislag. När det gäller handlar det om långsiktighet. I ska alla partier tillsammans se på hur den framtida energiförsörjningen ska se ut, och den måste få ha sin gång, . 34 (SD) replik: Sätherbergs specialitet kanske inte är energipolitiken, så jag ber om ursäkt. Det är ganska anmärkningsvärt att man springer i väg och gör detta innan man ens har sjösatt där man kan få upp diskussionen om vad vi vill långsiktigt. De installationer som vi gör kommer förmodligen att behöva fasas ut ungefär med dagens baskraft i form av kärnkraft från de äldsta kärnkraftverken. I samband med att dessa fasas ut behöver man fasa ut den vindkraft som vi har byggt upp. Något slags plan bör vi ha innan vi förstör energisystemet ännu mer. Problemet är att när vi satsar ytterligare subventioner i systemet blir underhållet eftersatt i befintliga energiproduktionsanläggningar som är helt nödvändiga i vår baskraft och för våra energibalanser. Elpriserna är så pass låga att man inte kan få lönsamhet i återinvesteringar eller underhåll. Det gäller alla produktionsanläggningar utom naturligtvis de energisystem som bär upp stora subventioner och skattelättnader. Faktum kvarstår: Svensk industri kan inte bara producera när det blåser. Svensk basindustri måste producera , annars kan vi inte ha den kvar i . 35 (S) replik: Det vore väl härligt om det kunde blåsa tillräckligt och solen kunde skina så att vi får igång solenergin och vattenkraften. Sedan kommer det säkert att komma mer förnybart som vi inte ens vet om . Men min vision om framtiden är naturligtvis att vi enbart ska kunna ha förnybar energi. Det tycker jag vore fantastiskt. I övrigt, , får jag tacka dig för den energipolitiska informationen som jag precis har fått. 36 (FP) replik: behöver fler jobb, och de skapas av företag som växer och anställer. Ett jobb betyder egen försörjning som inte bara skapar stolthet och trygghet utan även frihet och makt över vardagen. En politik för fler i arbete är en politik för frihet. Jobb skapas ju, som sagt, av företag som växer och anställer, och inte av människor som placeras i olika sysselsättningsåtgärder – åtgärder som i sig är viktiga, men de kan aldrig utgöra kärnan i en jobbpolitik. Alliansen är väldigt tydlig och anser att det behövs en ambitiös politik för företagen och för entreprenörskap för att nå vårt jobbmål, 5 miljoner i arbete 2020. Regeringen har ett arbetslöshetsmål, som du, , nämnde i ditt anförande, om att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Man säger dock ingenting om hur dessa jobb ska skapas, det vill säga hur sysselsättningsgraden ska höjas. Jag vill återkomma till frågan hur vi ska få fler människor i arbete. Man har aviserat skattehöjningar som är 40 gånger större än de satsningar som görs på företag. Hur kommer den politik som man tänker föra att påverka sysselsättningsgraden? 37 (S) replik: I mitt anförande nämnde jag en exportstrategi, att fler företag måste våga att gå ut på andra marknader och att vi måste stötta de nya tillväxtmarknaderna. Den budget som vi har innehöll mindre pengar till bland annat Business , vars uppdrag är att föra ut svenska produkter på export. Jag vet inte om vi har fått svar på frågan vad vi skulle spara på: Var det på de små och medelstora företagens export eller var det kontoren på de nya tillväxtmarknaderna? Vi fick aldrig det svaret. Men det får väl ordna sig. Jag vet inte hur du själv ser på den exporttanken, , men Business skulle kanske inte ha mindre pengar i dagens läge. Vi satsar på export, på nyindustrialisering och på besöksnäringen. Det införs en mängd regelförenklingar. I betänkandet kan man läsa om regeringens politik, vilket jag hoppas att du har gjort. I övrigt vill jag fråga dig hur du ser på om den förra regeringen lyckades med näringspolitiken när det nu är 400 000 arbetslösa, varav är ungdomar. 38 (FP) replik: Det är viktigt att komma ihåg att vi som Alliansen regerade genomgick en av de tuffaste finanskriserna i modern tid. Om man jämför sysselsättningsgraden med den ser man att det är 300 000 fler i arbete. Frågan är vad som skulle ha hänt om vi inte hade gjort de reformer vi gjorde 2006 och framåt. Det som gör mig bekymrad är att det i motionen, och enligt det som regeringen aviserat, medges att den politik man tänker föra kommer att ha negativ påverkan på sysselsättning och ekonomi. Det gör mig bekymrad, och jag vill därför fråga ytterligare en gång hur man tänkt öka sysselsättningsgraden och få fler människor i arbete. Tänker man fortsätta med den aviserade politiken där man medger att den kommer att ha en negativ inverkan på sysselsättningsgraden, eller tänker man sig helt enkelt andra åtgärder? 39 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag tror att du får slå upp den sidan där det står om negativ effekt. Den här debatten har jag från och till haft i kammaren, och jag har alltid samma svar, att det är en svag positiv effekt. Det är alltså ingen negativ effekt. Det handlar om skogsindustrin, det gröna guldet, om life science, om klimatinnovationer. Jag tror att har en mängd möjligheter, och då menar jag hela , men då måste det också synas i till exempel infrastruktursatsningar som Norrbotniabanan. Vi måste nå hela . är ett avlångt land, och varor och tjänster ska ut i landet. Vi är en kunskapsintensiv nation, men vi behöver komma upp ett snäpp. Vi exporterar till och behöver komma ut även på andra marknader så att vi inte är lika känsliga som . Det finns mycket vi ska göra, och jag upplever att det finns mycket där vi faktiskt är ganska eniga om vad vi vill göra. 40 (MP): Vi har debatterat näringspolitik med utgångspunkt från de motioner som kommit till näringsutskottet för behandling. En aktiv näringspolitik som omfattar hela landet är en nödvändighet för att komma ur den höga arbetslöshet som grasserar i vårt land. Vi ser hur människor i bland annat , , och drabbas av varsel och människor i av det varsel som Mobile har lagt. Utöver detta visar statistiken att det finns en redan existerande arbetslöshet. Vi vill utveckla näringslivsklimatet och ge nya företag möjlighet att komma igång med hjälp av bättre tillgång till riskkapital, i synnerhet i företagens initiala skede. För att göra det statliga riskkapitalet mer tillgängligt bör det därför vara effektivt, lättförståeligt och marknadskompletterande. Vi får heller inte glömma dem som redan är etablerade. De måste ges möjlighet att växa för att på så sätt öka tillgången till arbetstillfällen och därmed ge fler chansen till nytt jobb. En annan viktig faktor för företagens möjlighet att etablera sig och utvecklas är tillgången på personer med rätt utbildning. Det räcker inte med att det finns människor som är tillgängliga att söka jobb. Vi måste också se till att det finns möjligheter för människor som står mellan två jobb att vidareutbilda sig och skaffa sig en helt ny utbildning för att vara anställbara. Utbildning är därför en av nycklarna till att öka sysselsättningen. En del av alla dem som hamnar i arbetslöshet har kanske en längtan att starta eget. Då måste det finnas möjlighet för dem att ta det steget och få råd och stöd en bit in i uppbyggnadsskedet. Det tar innan ett företag bär sig. Det är oerhört viktigt att de regler som företagen omfattas av är enkla och ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum, detta för att fler ska vilja och våga starta eget och för att göra det enklare att driva företag. Syftet med regelförenklingsarbetet är att bidra till sysselsättningen och tillväxten. För att det ska kunna ske bör regelförenklingsarbetet utgå från de mindre företagens behov. Att förenkla för företagen är viktigt också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Turismen är den del av näringslivet som har en stor del av sin verksamhet i de regioner som ligger utanför storstadsregionerna, och turismen har därför en viktig roll som motor i lokalsamhällena. Jag vill se en ökad satsning på inhemsk turism – naturturism, fisketurism och ekoturism. inom naturturism omsätter . Det visar den nationella kartläggningen av de företag som helt eller delvis lever på turism med inriktning på naturupplevelser. Vart tredje företag bedömer att det är i en tillväxtfas. Guidade aktiviteter i naturen och boende anses vara de viktigaste affärsverksamheterna, medan fiske, kajak- och kanotpaddling och kanske även forsränning är de viktigaste friluftsaktiviteterna som erbjuds. Det säger , professor vid turismforskningsinstitutet vid . Han har genomfört undersökningen tillsammans med doktoranden Lusine Margaryan. Naturen har mycket att erbjuda, och det är av stor vikt att vi tar hand om och vårdar den på ett ansvarsfullt sätt. En naturtillgång som vi har gott om är skogen. Skogen spelar en betydande roll för många näringar. Jag vill här lyfta fram en som jag tycker bör få större uppmärksamhet än andra. Jag tänker på husbyggen i trä, närmare bestämt hyreshus. All tillverkning av hyreshus i trä ger stora vinster för både människor och miljö. Många stora projekt inom byggsektorn är satta i verket i städer som . Vi vill modernisera skogsindustrin. Svenska skogsråvaror kan förädlas till alltmer värdeskapande produkter, såsom råmaterial till biokemiföretag, fiber till textilindustrin och mer trä i byggnader. Naturligtvis vill vi att skogsråvaran även används som förnybart drivmedel i våra bilar och lastbilar. får vi inte glömma att skogsbruket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla motioner. 41 (M) replik: Genomgående för det som tar upp är transporterna. Hon talar om olika branscher och om olika delar av landet, och genomgående i det som sägs är behovet av transporter. Det gäller transport av gods och transport av människor som ska ta sig till och från arbetsplatsen. Min erfarenhet efter att ha talat med företag är att de tittar på olika transportmöjligheter. Normalt är det kanske en kombination av lastbil och tåg för att få godset till hamn där det läggs på en båt och körs ut i världen. Just transporterna är helt avgörande för ett handelsberoende land som . Om hälften av vår ekonomi är kopplad till import och export kan transporterna och infrastrukturen kanske ses som blodomloppet. Därför vill jag, fru talman, ställa en ganska konkret fråga till . har man gjort försök med längre och tyngre lastbilsekipage. Inom skogsindustrin, som tog upp, har man haft ett projekt kallat , En Trave Till, där man på samma lastbilsekipage har kunnat få med fler trästockar. Man har i den typen av undersökningar visat att man i dessa försök kunnat minska utsläppen av växthusgaser med . Man har minskat bränsleförbrukningen för dem som kör transporterna, så att det blir billigare för företagen och därigenom för de kunder som beställer transporterna. En annan viktig sak är att man i försöken har kunnat konstatera att detta inte ökar slitaget på vägarna. Vi pratar om en reform som är framtagen och ligger färdig för genomförande i . Den skulle minska miljöbelastningen och säkra konkurrenskraften och ekonomin för svenska företag. Jag vill fråga , fru talman: vill inte genomföra en sådan klockren reform, som skulle gynna både miljö och ekonomi för svenskt näringsliv? 42 (MP) replik: Jag tackar för frågan. När man kommer som ny regering ligger det säkert väldigt mycket i byrålådorna som är klart och färdigt, som den gamla regeringen ser det. Men hur som helst måste varje regering som får en ny fråga att ta ställning till titta igenom den ordentligt och jämföra med andra typer av incitament, vilka till exempel kan syfta till att minska utsläppen av koldioxid. Som jag ser det har vi inte tagit ställning vare sig för eller emot den här typen av transporter. Det vi gör nu är att titta igenom den totala transportsektorn för att se hur vi ska gå till väga i fortsättningen. Man kan inte bara som en quick fix säga att man tar det och att det ser bra ut för att efteråt komma underfund med att det kanske inte var så bra och att man nog får ta ett steg tillbaka. Detta har vi sett tidigare, och vi vill inte hamna i den fällan. 43 (M) replik: Alldeles övergripande tror jag att vi är helt överens om hur viktigt det är med transporter, till exempel när vi ska åka till och från ett arbete eller när ett företag ska få gods till sin fabrik eller färdiga saker ut till sina kunder. Då är det kombinationen av olika transportslag som är nyckeln. är det tåg, ibland lastbil, ibland båt, ibland flyg. Man måste få kombinationen att funka. Det är klart att det finns många delar i detta. Men jag kan också konstatera att vi här har ett väldigt konkret och handfast förslag. Man har haft ett försök inom skogsindustrin. Branschen säger att man genom att införa detta skulle förbättra konkurrenskraften för den viktiga skogsindustrin stadigt, minska utsläppen av växthusgaser och förbättra ekonomin för företag som levererar olika typer av produkter ut på internationella marknader. Jag har svårt att se vilka hindren och svårigheterna skulle vara. Ett annat exempel är företaget , som har sitt centrallager i . De kör tåg till . Från till kör man lastbilar. Det är ganska detaljerat. Men i praktiken handlar det om att på det sättet minska antalet lastbilstransporter i , förbättra ekonomin och minska utsläppen av växthusgaser. När tidigare behandlat frågan har uppdelningen av synpunkterna grovt sett varit den att allianspartierna och Socialdemokraterna varit mer öppna för längre och tyngre lastbilsekipage, medan V och MP rent av ansett att man ska ha kortare lastbilar, någonting som skulle slå mot viktiga basnäringar utanför de större orterna i . Därför vill jag upprepa frågan. Vad har emot att göra en miljöbesparing genom den här typen av åtgärder och stärka konkurrenskraften för viktiga svenska företag? Vad är egentligen problemet? 44 (MP) replik: Det är inte alls säkert att det finns något problem i sig. Men man måste titta på helheten. Innan man har tittat på helheten kan man inte lämna några besked. 45 (C) replik: Den svenska besöksnäringen sysselsätter mer än 50 000 ungdomar i åldern 15–. Det är en siffra som enligt branschorganisationen har ökat med ungefär 10 000 sedan arbetsgivaravgiften för ungdomar sänktes 2007. skapades 5 000 heltidsjobb inom besöksnäringen. Många utrikesfödda och ungdomar får sina första jobb på restauranger, hotell, skidanläggningar, campingplatser och så vidare. Många av jobben är ganska enkla och fungerar därför också som entrébiljetter in på arbetsmarknaden. De här företagen har ganska små marginaler. En stor del av deras kostnader står lönerna för. Det tror jag att vet; hon har drivit företag själv. Regeringens genomförande av höjda arbetsgivaravgifter för unga kommer att tvinga många företag att säga upp personal och dra ned på nyanställningar. Är det detta vill, ? 46 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Det här är en rätt så känslomässig fråga. Man kan säga att det är synd om de företag som kommer att mista arbetsgivaravgiftssänkningen. Det tycker jag med. Visst är det så. Men när man sitter och ska handha statens pengar för att få ungdomar i arbete kan man tyvärr inte titta bara på de arbeten som skapas i dessa företag, när man ser att kostnaden per arbete är så hög för staten. Om det är arbetslösheten för ungdomar man vill sänka måste man göra andra intryck, så att säga. Företagen säger att de saknar människor med rätt utbildning. När vi var hos Teknikföretagen och hälsade på sa de att det finns många ungdomar och andra personer som är arbetslösa men saknar rätt utbildning. De går till och med själva in på universitet och gymnasier och lägger pengar för att öka möjligheten att få rätt utbildning till ungdomarna. Det är där vi måste lägga huvuddelen av pengarna. Sedan måste vi göra andra saker för att underlätta för företagen att växa. Men det ska inte ske genom att pengar ämnade för bekämpning av ungdomsarbetslöshet används för att se till att företag kan överleva. 47 (C) replik: Jag skulle nog vilja vända mig mot påstående att de sänkta arbetsgivaravgifterna enbart är till för att ge företag lägre kostnader. Den här åtgärden kom till på grund av den höga ungdomsarbetslösheten. Ungdomar står väldigt långt från arbetsmarknaden. Ska en arbetsgivare välja mellan någon som har erfarenhet och någon som inte har erfarenhet och det kostar lika mycket är det rätt naturligt att man väljer den som har erfarenhet. IFAU, , ett institut som statsministern gärna och ofta hänvisar till, har sagt att de nästan tycker att effekten av sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter skulle bli större om man sänkte dem ytterligare. Och det är precis det vi i Alliansen gör. Men regeringen vill ta bort sänkningen. I stället vill ni tillsammans med Socialdemokraterna tvinga in tusentals arbetslösa under i så kallade traineejobb inom vård, fritis och omsorg. Är det verkligen så att alla ungdomar vill jobba inom de här sektorerna? Har ni frågat de anställda om de har tid och möjlighet att ta emot de här ungdomarna på ett bra sätt? Dessutom tycker jag att detta är lite orättvist. Jag tror knappast att alla ungdomar som tvingas in i dessa tre olika sektorer är intresserade av att vara just där. Det är rätt orättvist mot både elever och brukare. För mig känns det här i ärlighetens namn mer som ännu ett socialistiskt experiment. Ungdomar har det nog svårt som de redan har det på arbetsmarknaden. Varför inte göra det enklare för fler branscher att öppna sina dörrar? Varför inte uppmuntra företagen att anställa unga genom att i stället sänka avgifterna ännu mer? 48 (MP) replik: får de tre olika genrer att välja på. Innan har vi talat om besöksnäringen som den stora, och då har de bara haft en. Det har varit restaurang- och besöksnäringen. Det ökar i varje fall med två, skola och vård. Jag kommer inte ihåg vad du sa mer, . Traineejobben är viktiga. Man har sett att den typen av insats för ungdomar har fungerat i andra länder, och det kan säkert också fungera i . Att sänka avgifterna ännu mer är att ta bort dem från utbildningen. Så ser jag det. Ungdomar behöver få en chans till en bra utbildning. En bra utbildning ger möjlighet att få ett annorlunda jobb, och de kan själva välja var de vill gå i resten av sitt liv. 49 HANS (M): Jobb skapas som bekant av företag som startar, växer och därmed anställer. Det skapar också grunden för fler jobb i offentlig sektor. Det var därför som alliansregeringen gjorde det mer lönsamt att driva företag och minskade krångel för företagare och entreprenörer. byggs starkt genom fler i arbete. När vi är många som hjälps åt att skapa mer resurser till det som är gemensamt blir också ett bättre land. På så sätt skapar vi förutsättningar för ett mer jämlikt och jämställt samhälle, och det stärker också sammanhållningen i . Det är genom öppenhet och handel som vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från resten av världen. rankas högt i internationella jämförelser när det gäller företagsklimatet. Men vi kan fortfarande bli bättre. Därför måste vi använda oss av de resurser som vi har på ett bättre sätt. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi också förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Det har inte talats om den blå tillväxten. Den blå tillväxten är vattnet, våra vattendrag, sjöar och hav. Det är helt enkelt en unik, fantastisk resurs för . För näringspolitiken gäller det att se vattnet som så mycket mer än bara färdvägar eller något vackert att se på eller att bada i. I den maritima sektorn finns en stor potential för växande företag och nya jobb. behöver en maritim strategi med fokus på nya affärsmöjligheter och därmed nya jobb i hela landet. I en sådan ingår alla näringar som har en koppling till haven och kustområdena liksom våra sjöar och vattendrag. En förutsättning för blå tillväxt är att de aktuella branscherna utvecklas på ett hållbart sätt så att havet som resurs inte äventyras. har en av de allra längsta kusterna i EU och många attraktiva kust- och skärgårdsområden med många goda möjligheter till ökad turism och ett aktivt friluftsliv. har en lång tradition och en gedigen kompetens inom sjösäkerhet och marinteknik. Våra havsforskningslaboratorier och forskningsfartyg bidrar till viktig forskning om våra maritima resurser. ligger långt fram inom miljö- och energiteknikområdet. Där är vi kända för vårt innovativa näringsliv med havsbaserad vindkraft och vågenergi. Dessa styrkor måste vi ta till vara. De måste också användas på bästa möjliga sätt. För det behövs en maritim strategi för som kan ge en bättre samordning mellan olika sektorer. Den kan också synliggöra och bygga vidare på styrkorna och i förlängningen också bidra till att skapa fler jobb, förbättra havsmiljön och öka tillväxten i hela landet. Alliansregeringen tog ett samlat grepp för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Det var första gången som en regering tog fram en handlingsplan för det ändamålet. Man såg också sjöfarten inte bara som ett transportslag utan som en näring. Handlingsplanen innehöll en lång rad åtgärder och insatser som också genomfördes vartefter. Som en del av den handlingsplanen efterlystes ett bredare perspektiv. Det handlar om att branscher som är starkt kopplade till sjöfartsnäringen men också andra näringar som besöksnäringen, hälsa och rekreation, marin livslivsmedelsproduktion och energisektor också ska få ljuset på sig. Det är viktigt att tydliggöra arbetet med svensk havspolitik och hur den ska kunna bidra till att skapa tillväxt, välfärd och också god havsmiljö. På samma sätt som handlingsplanen för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart bör den maritima strategin ta sikte på konkreta och operativa åtgärder. Det bör handla om insatser som utvecklar och skapar bättre förutsättningar för företag inom de maritima näringarna men säkerställer och bevarar våra havs- och kustområden. har regeringen inte nämnt någonting om ambitioner för den blå näringen och den blå tillväxten. Är tystnaden möjligen lugnet före stormen, eller är man upptagen med interna slitningar och konflikter med omvärlden? I de samtal som alliansregeringen förde med branschföreträdare identifierade man några handlingslinjer för en maritim strategi. Det var effektiv planering, funktionella regelverk, enkla tillståndsprocesser, god kunskap om havet men också rätt forskning och kompetens för näringarna.