prot · H20962 · 2015-02-18 00:00:00 — Dessa skolor som är överklasskolor, skolor som dels får dubbla bidrag och som också tar ut avgifter, är skolor som vi inte anser hör till det moderna samhället. Detta är skolor som i sin utformning snarare påminner om medeltida strukturer. fick som sagt Skolinspektionen dessa larmsignaler. Vad hände efter det? Tyvärr kan vi säga att den förra regeringen med i spetsen lät detta fortgå. Man tog inte dessa larm på allvar. Man dröjde väldigt länge innan man gjorde någonting. har från början krävt att de dubbla ersättningarna ska avslutas. Vi har krävt att Lundsberg, som har stått i fokus, ska stängas. Vi har krävt att riksinternatens ställning som den är ska upphävas. Det är därför glädjande att se att regeringen lägger fram ett förslag där man tar åsikter i beaktande. Det är glädjande att se att man nu från de flesta partiers håll vill välja en annan väg och att vi har en samsyn i denna fråga. Vad säger då , partiet som står på det vanliga folkets sida? Jag kan citera från , där från säger: ”Det skulle vara synd att ta bort skolverksamhet som fungerat väl förutom några få skandaler.” Det är för mig väldigt märkligt att en politiker som arbetar med skolfrågor kan uttrycka sig på det sättet. Man har också skrivit en reservation, en motion, där man skriver att detta kommer att leda till att segregationen ökar. Då undrar jag bara vad man menar med det. , som ofta påstår sig vara partiet som står på det vanliga folkets sida och som står upp för alla barn som har det svårt och tufft i skolan, visar återigen sitt rätta ansikte. är alltså inte bara ett rasistiskt parti utan också ett extremt borgerligt parti. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i ställer sig positivt till förslaget. Vi ser inga som helst behov av att dessa riksinternat ska fortsätta. Det finns en mängd skolor i som erbjuder elevhemsboenden, både på större och på mindre orter, inom gymnasieskolans alla nationella program. Vissa av dessa skolor tar emot utlandssvenska elever. Detta kommer alltså inte att vara några som helst problem. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motion. 7 (FP): Låt mig börja med att svara , som påstår att ingenting gjordes under Alliansens regeringsperiod. Den proposition som hanteras är framtagen av under Alliansens regeringsperiod. Annars hade den inte varit framme vid det här tillfället. När man påstår från denna talarstol att en regering blundar för något som pågår, då tycker jag att man måste ha mer på fötterna än så. Bakgrunden till detta är att blir alltmer internationaliserat. Människor kommer till vårt land för att söka skydd, för att söka sig en framtid, för att söka jobb, för att starta företag. Andra lämnar vårt land, en del för att söka lyckan, skapa företag eller jobba någon annanstans, ibland på kort sikt och ibland på lång sikt, kanske för evigt. Man jobbar på kontoret i , i , i , och för att sedan återvända till och sedan komma tillbaka till . Så ser alltmer av det svenska näringslivet ut, och allt fler människor rör sig över gränserna. Detta är väldigt bra. Både de som kommer hit och de som lämnar landet bidrar till att blir mer intressant, mer dynamiskt och mer mångfasetterat. EU-medlemskapet, internationaliseringen och globaliseringen har tillsammans bidragit med detta. blir mer intressant och alltmer knutet till andra länder. För att möta svenskar som tillfälligt jobbade utomlands startades ett system som innebar att tre riksinternat fick särskilda villkor. Dels fick man särskilda statliga bidrag, dels fick man undantag när det gällde avgiftsfriheten i undervisningen. Man trodde att det internationella utbytet skulle innebära att fler föräldrar tillfälligt åkte i väg och lämnade sina barn hemma. En del gör det fortfarande av praktiska skäl. Av säkerhetsskäl lämnar man barnen hemma på internatskolor, men det är ganska få. Som har sagts i den här debatten rör det sig om knappt 200 personer som bor på dessa internat. Man trodde att detta skulle öka med internationaliseringen, men det har blivit annorlunda. När folk flyttar tar man också med sin familj i allt högre utsträckning. Vi har också fått en utveckling där fler internat är beredda och har möjlighet att ta emot barn som skiljs från sina föräldrar när dessa jobbar utomlands. De internaten har inte de särskilda ekonomiska förutsättningar och regelverk som gäller för riksinternaten. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Detta sammantaget – dels att utvecklingen inte har gått så som man trodde , dels att det är fler som öppnar upp för internatboende och som har ett brett utbud av program – gör att det nu är dags att ompröva detta system med särskilda riksinternatskolor med särskilda villkor och ett särskilt bidragssystem. I grunden kan man säga att det är den inriktningen som alliansregeringen hade från början, det vill säga att det ska vara så lika villkor som möjligt mellan olika skolor. Mellan friskolor och kommunala skolor ska det vara så lika möjligheter som möjligt, och det gäller rimligen också dessa skolor. Det finns ingen anledning att ha några skolor som bland annat erbjuder internat för utlandssvenska elever och dessutom har andra och särskilda villkor än andra skolor som också erbjuder internat för utlandssvenska elever, varken när det gäller särskilda statsbidragssystem, avgiftsfriheten eller skollagens syn på att undervisningen ska vara avgiftsfri. Det är också i bred enighet som de här stegen tas. Det finns ett undantag, och det är . Jag tycker att det är intressant att reserverar sig, och jag tycker att det är intressant att de reserverar sig mot bakgrund av att detta skulle öka segregationen. Jag tycker att det är intressant, men jag förstår inte argumentationen. Jag hoppades att i ett tidigare inlägg skulle reda ut detta för mig. Jag förstår inte hur ett system där man tillåter vissa skolor att ha kvar avgifter på undervisningen skulle innebära att de från en svag socioekonomisk bakgrund i ökad utsträckning skulle söka sig till just dessa skolor. Jag förstår inte heller hur ett system där vissa utpekade skolor får ha kvar det särskilda statsbidraget skulle innebära att fler från Fröknegården i , fler från i eller fler från delar av skulle söka sig till de här. Det är inte så det har fungerat . Men det är intressant att försöker lyfta fram den aspekten. Om man vill minska segregationen i svensk skola är jag gärna med på det, men jag har svårt att se hur bibehållandet av riksinternatens särskilda villkor skulle bidra till att minska segregationen. De särskilda reglerna och regleringarna för tre riksinternatskolor avvecklas . I stället får vi ett tydligt system där enhetlighet gäller för skolornas ersättning oavsett vilken skola eleven väljer, oavsett på vilken skola eleven väljer att bo på internat. Det är samma ersättningssystem och samma regler för avgifter. Det är fullt rimligt. Kanske vi därmed kan säga, fru talman, att vi nu tar ytterligare ett steg i internationaliseringen. 70-talspolitiken pekade ut tre riksinternat och gav dem särskilda villkor. Man trodde att undervisning av barn vars föräldrar var i utrikestjänst, till exempel i biståndsverksamhet eller annan statlig tjänst, behövde särskilda villkor. har globaliseringen slagit igenom i stort. Det blir vanligare att folk jobbar en period utomlands i statens tjänst, i biståndsverksamhet och på företagens kontor runt om i världen. Därmed är det också rimligt att eleverna som väljer att inte följa med föräldrarna utan stannar kvar i medan föräldrarna jobbar utomlands möts av samma villkor oavsett vilken skola detta sker i. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. 8 (V) replik: Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i var lite bekymrad över sättet jag uttryckte mig på. Jag vill förtydliga vad jag menade. Jag menar inte att allt detta är Alliansens fel. Jag menar inte heller att man inte har gjort någonting över huvud taget. Däremot menar jag att man agerade . Den överenskommelse som finns här och som kommer att gå igenom i kammaren är bra, och jag uttryckte det också från talarstolen. Men vi vet att det har kommit signaler om problem på dessa skolor tidigare. Det är allmänt känt att sådana strukturer tenderar att byggas upp på överklasskolor som till exempel Lundsberg. Låt mig återge vad en anställd på Lundsberg signalerade : I början var allt positivt. Jag älskade mitt jobb. Jag har alltid velat jobba med ungdomar, och jag är själv en ungdomligt sinnad person som gillar till exempel musik och kläder. Jag har lätt för att kommunicera med ungdomar på deras nivå. Men snart kom oroväckande signaler om att allt inte stod rätt till. Flera av flickorna kände oro för yngre bröder som också bodde på elevhemmet. En flicka berättade att hennes hade väckts mitt av äldre elever som hade rusat in på rummet. De krävde att få veta var han hade sitt bälte, för att därefter misshandla honom. Flickan kände ett oerhört obehag och försökte ta upp problemen med skolans ledning, men hon fick alltid till svar att det redan hade tagits om hand. Med tanke på att riksinternaten har varit en skolform som har fått tillståndet från regeringen är det därmed Skolinspektionen, som ligger under och regeringen, som haft ett ansvar. Därmed menar jag att när han var utbildningsminister skulle ha tagit frågan på större allvar och agerat tidigare. Signalerna kom för när ni satt vid makten. 9 (FP) replik: Jag ska ärligt talat säga att jag har lite svårt att bestämma mig för hur jag ska hantera detta. Jag ser rätt ofta i svenska skolor att det förekommer mobbning. Jag ser tyvärr alltför ofta signaler i svenska skolor att det förekommer sexuella trakasserier. sker det i samband med internatverksamhet, ibland sker det i samband med toalettbesök på rasten och ibland sker det i lektionsrum. Jag tycker att det är lika oroväckande och lika fruktansvärt när och var det än sker. För mig spelar det ingen roll om det sker på ett riksinternat eller på en grundskola i . Det är lika illa vilket som. Därför införde alliansregeringen en skolinspektion och gav den tuffa verktyg för att bekämpa problemen. Därför skärpte alliansregeringen skollagstiftningen, och därför stöttade alliansregeringen utbyggnaden av elevvårdsteam på skolorna. Därför gjordes en lång rad insatser för att bekämpa problemen, men det är säkert inte nog. Problemen förekommer fortfarande, och det gör mig mycket bekymrad. Jag tycker att man ska undvika att göra detta till något enskilt som händer på riksinternatskolor. Det är illa när det händer där, men det är lika illa när det händer på andra skolor. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Det finns en skollagstiftning, en skolinspektion och resurser till elevvårdsteam som gör att problemen kan bekämpas på alla skolor. För den form av skolor vi talar om var det alliansregeringen och som tog fram det nya regelverket som kammaren nu ska besluta om. Jag är glad att vi kan göra det i ganska stor enighet. Jag tycker dock inte, fru talman, att man ska göra detta till en fråga om att det är särskilt illa på just dessa skolor. Mobbning och sexuella trakasserier är oacceptabla oavsett var de sker. 10 (V) replik: Vad just sa kan vi alla hålla med om. Det är lika illa oavsett var sexuella trakasserier förekommer. Därför är det ett sätt för att försöka komma bort från det jag försökte tala om, det vill säga vad regeringen egentligen gjorde . Jag menar inte att dessa problem är värre om de sker på internatskolor. Precis som menar jag att det är lika illa. Jag vill återge vad en elev som har gått på skolan har berättat. Han sa att hans första tanke när han såg allt var att Ondskan – ni har alla sett filmen – finns på riktigt. Den systematiska pennalismen är densamma som i Ondskan. Jag vet inte hur många elever som du, , har hört säga dessa ord på någon annan skola runt om i landet. Jag har aldrig hört talas om detta. Jag vet inte hur ofta du har hört talas om systematiska sexuella trakasserier på olika skolor. Det finns skolor som har problem med sexuella trakasserier och mobbning. Men dessa systematiska strukturer med pennalism, sexuella trakasserier och så vidare är något som finns särskilt på riksinternaten jämfört med en stor majoritet av övriga skolor. När regeringen och såg signalerna tidigare skulle de ha tagit tag i dem. De uttalanden jag tog upp var –2006. , när ni kom till makten, hade ni kunnat ta tag i frågan på en gång, vilket ni inte gjorde. Jag är glad att ni har gjort det , och jag är glad att vi är överens och har en samsyn. Men den regering som satt vid makten när det var som värst bör ta på sig ansvaret. 11 (FP) replik: Vi fick en ny alliansregering . Det är möjligt att man kan belasta regeringen för vad som hände 2006, 2005 eller när boken och filmen utspelar sig i en riksdagsdebatt, men det är att ta lite för lätt på de problem som finns på dessa skolor och på många andra skolor. Vi ska undvika att relativisera den typen av angrepp. Den som utsätts för mobbning känner sig lika illa till mods, mår lika illa, oavsett om det sker i en skola, en friskola eller en riksinternatskola. Därmed anser jag att debatten är avslutad för min del. 12 (MP) replik: Jag är glad, , att vi är ense om de förändringar som föreslås i betänkandet, alltifrån inga avgifter, att mandatet för regeringen att besluta om riktlinjer för riksinternat tas bort till frågan om de dubbla avgifterna. Det är glädjande att sju partier i riksdag är eniga. Det är positivt. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Ni hade på er, . Den tidigare regeringen kunde ha gjort dessa förändringar tidigare. görs de under den rödgröna regeringen. Det är helt riktigt att det fanns direktiv och att en utredning gjordes under alliansregeringen, men om ni hade menat allvar på riktigt hade ni kunnat inleda dessa förändringar redan när ni kom till makten –2007. Låt oss vara glada över att vi är eniga. Jag ville ta tillfället i akt och fråga om en förändring som vi inte har hunnit genomföra men som har diskuterats mycket. Jag berörde frågan i mitt anförande. Det gäller de enormt höga årsavgifterna, som varje regering måste ta ställning till vad man ska göra med. Det är avgifter på en kvarts miljon kronor per elev och år. Det vore intressant att höra hur Alliansen och ställer sig till den frågan. Den tas inte upp i betänkandet, men det är en fråga som vi säkerligen kommer att återkomma till. 13 (FP) replik: Detta skolsystem byggdes upp . Om jag räknar snabbt i huvudet tror jag att vi har haft makten ungefär – de rödgröna, ibland , ibland de borgerliga och Alliansen. Det är klart att vi alla skulle kunna bidra till att ändra detta system. Man kan säkert skylla allting på och Alliansen om man vill det. Å andra sidan kan jag konstatera att de som verkligen drev fram de förslag som vi nu hanterar i kammare var och Alliansen. När det gäller avgiftsfrihet tycker jag att det är rimligt att den skollagstiftning vi har, om att undervisning ska vara avgiftsfri, så långt möjligt ska gälla alla skolor. 14 (MP) replik: Jag fick inte riktigt svar på min centrala fråga hur man ställer sig till avgifter på en kvarts miljon kronor per elev och år. Om skolor har de avgifterna vet vem som helst att det inte är skolor för gemene man, att det inte är skolor för alla. Det är skolor för de välbeställda och de absoluta topparna av dem. Det är inte många människor som kan pumpa in en kvarts miljon i avgifter. Det här är intressant. Frågan tas som sagt inte upp i betänkandet, men den finns med i debatten. Det är viktigt för det fortsatta arbetet att veta hur Alliansen eller i detta fall ser på frågan. 15 (FP) replik: Internatavgifter är någonting som finns på många skolor, och de varierar ganska mycket. Eftersom vi inte har någon reservation eller något särskilt yttrande i betänkandet talar det väl för att den huvudinriktning som finns i betänkandet, det vill säga att regeringen ska följa utvecklingen noga, är någonting som alla allianspartier skriver under på. Det är rimligt att man följer utvecklingen och ser hur den ser ut. Vi kan också notera att det skollag, som Alliansen lade fram, finns en skrivning om att utbildning ska vara avgiftsfri. Jag tycker att det i grunden är väldigt klokt. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Däremot får man titta på internatavgifterna. Vi ser inte bara dessa tre skolor utan också många andra skolor som erbjuder internat, för till exempel unga tjejer som vill utveckla sitt fotbollsspelande och då måste betala en viss internatavgift. Det är väldigt intressant att följa denna utveckling, inte bara för dessa tre skolor utan generellt. Jag tror att utvecklingen går mot alltmer specialiserade gymnasier och därmed ibland större geografiska avstånd från där elevens föräldrar bor till där eleven går i skolan. 16 Statsrådet (S): Det är med stolthet som jag presenterar denna proposition inför . Denna proposition, där vi tar ett viktigt steg mot en mer jämlik och likvärdig skola i , innebär i sak att alla svenska skolor ska vara avgiftsfria. Inga skolor ska ha en särställning, utan vi ska jobba med ambitionen att alla skolor ska vara bra skolor och att alla skolor ska vara tillgängliga för alla elever. Det är en viktig markering, och det är ett viktigt steg framåt. När riksinternatskolorna Lundsberg, och fick sin särställning var det med anledning av att andelen utlandsstationerade svenskar hade ökat, biståndsverksamheten ökade och många svenskar arbetade utomlands. Då var det viktigt att tillskapa en möjlighet för dessa individer att låta sina barn utbildas hemma i . har dock utvecklingen gått åt ett annat håll, där man kan se att enbart av eleverna vid våra riksinternatskolor har föräldrar som är utlandsstationerade. Mot bakgrund av detta kan man säga att denna skolform är föråldrad och att den cementerar en ojämlikhet i svensk skola som vi inte finner önskvärd. Jag tycker att det är väldigt bra att det i kammaren finns en bred förankring kring denna fråga – att i princip alla partier förutom ställer sig bakom propositionen. Jag vill säga ett par ord om vilka konsekvenser propositionen kommer att få för dagens riksinternatskolor. Den första är att dessa skolor inte kommer att få ta ut elevavgifter för undervisningen, vilket de har gjort hitintills. Den andra stora och huvudsakliga förändringen är att de särskilda bidrag som har lämnats till riksinternatskolorna för internatverksamhet och som extra bidrag för en mer flexibel skolorganisation tas bort. Enkelt uttryckt betyder det att särarten, särställningen och särfinansieringen kommer att försvinna. Jag poängterar återigen att propositionen är viktig för att den svenska skolan ska bli mer jämlik och mer likvärdig. Jag ser med tillförsikt fram mot att vi ska kunna implementera denna reform, och jag är glad att det finns en så bred förankring kring frågan i kammaren. 17 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. Det kan tyckas att det inte är någon större förändring man gör i detta betänkande och att vi ska gå mot en mer likvärdig skola. Då man läser lite djupare i dokumenten ser man vad det i realiteten kan innebära. Då ser man att detta beslut kan leda till direkta motsatsen. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Ett borttagande av det statliga stödet för utlandssvenska elever som ges möjlighet att vistas i svensk skola i när deras föräldrar arbetar utomlands kan ge en segregerande effekt. Om man tar bort det statliga stödet finns det risk att de olika läroverken kommer att ta igen på internatavgifterna vad man förlorar. Man måste helt enkelt ta igen på gungorna vad man förlorar på karusellen. På något sätt måste de kompensera detta. För en av skolorna handlar det om av dess totala verksamhet. Detta innebär att det är enbart familjer som har ekonomiska möjligheter som kan söka till dessa skolor. Här har nämnts avgifter på en kvarts miljon. Då får man titta på vad som ingår i detta. Det kanske ingår mat, husrum och saker som inte går att ta bort. Enbart detta är skäl nog för att rösta ned förslaget i detta betänkande. finns det andra orsaker till att man placerar sina barn i dessa riksinternatskolor. De har levererat ett flertal av våra nuvarande ledare ute i verksamhet i och även utanför gränser. Alla föräldrar måste ha rätt att ge sitt barn de möjligheter som de vill ha. Elever är alla olika och har olika ambition. Därför måste det finnas en bredd av skolor när det gäller ambitionsnivån, och de måste alla ha möjlighet att erbjuda detta likvärdigt ekonomiskt. kan se med fördel på att det finns föräldrar som väljer att arbeta utomlands samt skapar sig ett internationellt kontaktnät och tar hem kunskaper till . Vi ska med alla medel uppmuntra detta beteende och underlätta för dem, oavsett vilka procentsatser och antal elever det handlar om. Det ska absolut inte vara ett hinder att man har barn. Vi bör även ta med aspekten att dessa skolor har en gemensam 40-årig kunskap om detta. Jag som bara har jobbat som lärare kan inte ens förstå hur mycket kunskap som finns om att ta hand om elever med föräldrar som jobbar utomlands. Att bo och leva utan sina föräldrar kräver en god kår kring dessa barn. Det har internatskolorna erfarenhet av. Det är viktigt att vi ger dessa barn kvalitativ tid. Många aspekter har lyfts upp här tidigare. frågade om vi kunde presentera bra motargument. Jag hoppas att jag har gett ett bra svar där. Även skandaler i de här skolorna har varit på tapeten. lyfte upp att det har funnits skandaler där och att det inte finns någon annanstans. Jag välkomnar ut till de vanliga skolorna i , där jag har jobbat och där mina kolleger jobbar . Jag kan förstå att den mediala uppmärksamheten kan göra att man, om man bara läser tidningar och aldrig besöker den riktiga verksamheten, kan tro att det är stora skandaler. Men sexuella trakasserier, mobbning och otillbörligheter mot andra elever pågår i varenda skola – tyvärr. Precis som tog upp tidigare är detta, fru talman, ingenting som jag står bakom heller. Det ska aldrig vara bra, men det är inget argument för att prata om detta betänkande. Elever sitter förhoppningsvis och tittar på den här debatten – nu eller någon annan gång via internet. Då bör man tänka på vilka epitet man kastar runt sig. Det är för mig väldigt tråkigt, fru talman, att vi har personer här inne som inte kan hålla en god ton. Vissa frågor om utlandssvenska elevers utbildning i Jag ska inte ge människor epitet och framför allt inte sätta epitet framför dem, men jag kan säga att det är pinsamt att vi inte ens kan hålla en god ton med varandra här i talarstol. Jag ställer mig som sagt bakom och yrkar bifall till reservation 1. 18 (M): Vi är här för att diskutera och debattera riksinternatens särskilda ställning. Vi är inte här för att debattera vad som egentligen är goda eller dåliga skolor – tyvärr, även om det skulle vara trevligt. Vi är inte här för att diskutera om internatverksamhet är något som över huvud taget behövs, utan vi är här för att diskutera om riksinternatens särskilda ställning enligt den lagstiftning vi har haft verkligen är nödvändig. Det finns en bred enighet i kammaren om att så inte är fallet. med alliansstyre har många reformer på skolområdet åtminstone startats, även om jag kan hålla med många av de föregående talarna om att man alltid i efterhand kan önska att mer hade skett, och fortare. Man vill alltid se mer resultat. Men en ny inriktning för svensk skola med fokus på kunskap, med fokus på kvalitet och med fokus på att på ett modernt sätt möta både elevers och föräldrars behov och önskemål har inletts. Där kan vi i förlängningen skapa en bättre skola för alla i . Riksinternaten har utan tvekan fyllt en viktig funktion i historia, så som många har konstaterat. Men ser verkligheten annorlunda ut. Behoven ser annorlunda ut, och utvecklingen har inte varit den vi har förväntat oss. Många skolor erbjuder riksintag . De jobbar med olika former av lösningar för att se till att man lyckas lösa det behov som finns av internat.