prot · H30920 · 2015-11-03 00:00:00 — De uppgifter och den information som jag har fått – ministern får rätta mig om jag har fel – är att det inte gjordes. För mig verkar det lite märkligt. Man måste ju på något vis ändå tala med dem som berörs av förslaget och genomförandet. Annars blir det underligt. Ni vet ju vilken omfattande konsekvensbeskrivning det krävs bara för att någon till exempel ska få tillåtelse att gräva ett dike. Jag tycker att regeringen borde tänka på samma vis när det gäller bönderna. Om man gör en omfattande förändring som kommer att beröra så pass många undrar jag om man inte borde ha ett samtal med dem först. Jag nämnde i mitt första inlägg , som har liknande nationella stöd. De har utgått från fler parametrar än vad regeringen har gjort, och de har fått det godkänt av EU. Det är någonting som också de berörda bönderna i har tyckt är okej, till skillnad mot många bönder i norra . I har man utgått från den fysiska verkligheten och idkat handpåläggning när man har haft kontakt med dem som berörts och kommit fram till ett system som de flesta tycker är bra. Jag undrar om detta är omöjligt att göra i . Resultatet av klimatmodellen är, precis som landsbygdsministern säger, lite verklighetsfrämmande. Den modell där man utgår från de gamla församlingsgränserna tillsammans med temperaturkriteriet passar helt enkelt inte för med dess stora geografiska områden. Egentligen kan man säga att det är förbaskat orättvist. Ta och kommuner som exempel! Landsbygdsministern känner till dessa områden. Det är jättestora kommuner geografiskt. är indelad i två församlingsområden. Halva kommunen får en ersättning som är sämre, och den andra delen får en ersättning som är bättre. kommun har ett enda församlingsområde. Kommunen ligger på samma geografiska våglängd som och har den bättre ersättningen. Som ni förstår blir det jättesvårt att motivera för bönderna i området varför det ser ut på det här sättet. Jag tycker inte att vi från svensk sida kan acceptera sådana här brister i en modell. Det måste vara vår sak att berätta det i . Och vad händer med förlorarna? Vad händer med dem som har fått drastiskt försämrade villkor? Ska de kompenseras på något sätt, och hur ska det i så fall gå till? Ska man införa ett system som innebär att man kompenserar systemets effekter? Det blir i sin tur också tokigt. 40 (S): Vi kan konstatera att den nya stödområdesindelningen i norra får negativa konsekvenser för en del av lantbrukarna. Men det finns givetvis också vinnare i systemet. Det finns de som får ganska mycket mer än de har fått tidigare. Så är det när vi ändrar stödsystemen; någon blir vinnare, och någon blir förlorare. Men kakan är i princip densamma. var regeringen tvungen att hitta en ny modell som EU kunde godkänna, precis som jag sa tidigare. EU godkände inte den gamla. Det är klart att regeringen har börjat arbeta med att ta fram en ny modell som bygger på de biofysiska förutsättningarna och som kan lindra konsekvenserna för de bönder som blir drabbade. Jag utgår från att de parter som berörs har varit kontaktade i arbetet med att ta fram förslaget. Jag är övertygad om att landsbygdsminister gör vad han kan för att försöka rätta till det som kanske inte har blivit så bra. 41 Statsrådet (S): När man drar gränser blir det problem. EU är egentligen ett projekt som inte ska dra gränser utan ta bort gränser. Men i detta fall är det så att EU ställer krav på gränser, och det ställer krav på den minsta enhetsgränsen: församling. När jag lyssnar på argument håller jag med: Det blir inte bra när man drar gränser. Men det som du framförde , , har jag hört ända med de gränser som vi har haft och de stora skillnader i stöd som har rått innan detta kom på plats. Det har varit en evig diskussion om hur snett skillnaderna slog. När det gäller kriterier finns det andra sådana som EU accepterar: lerhalt, lutning, kemisk status i mark och så vidare. Detta är analyserat av SLU, som har tittat på det och kommit fram till att detta är den bästa modell för som man kan hitta. Däremot har vi jätteproblem med att vi inte får dela församlingar. Vilka har sedan fått vara med? LRF har fått avge yttrande om detta, inte bara centralt utan också länsvis. Länsstyrelserna har fått avge sina yttranden. De har varit informerade, och det har varit olika yttranden. Man har laborerat med tre, fyra eller fem områden, och det har sett lite olika ut. En merpart har talat om fem områden, vilket vi också har . Där finns alltså detta. När man håller på med den här typen av gränsdragning tror jag att man aldrig kommer att hitta något bra och rättvist system. skiljer sig åt; de har endast ett kompensationsområde uppe i norr. Det är skillnad mellan områdena, men de får inte heller använda några andra kriterier än dem som har. 42 (C): Jag vet att LRF både nationellt och i norra har kontaktats när det gäller antalet stödområden. Jag har varit i kontakt med LRF i norra . Det de är upprörda över – vilket jag också kan förstå – är att de inte har kontaktats och fått ha en diskussion om parametern väderstatistik. Jag vet inte om det berodde på att regeringen hade bråttom eller vad det nu var, men det som hände var att regeringen skickade in detta till , och sedan fick bönderna veta det. Det är klart att det inte känns så kul. Jag har träffat många bönder som känner att detta kom som en kalldusch för dem. Om LRF hade varit med och bestämt att man bara skulle ha denna parameter skulle inte folk ha blivit så chockade när de fick veta det. är de chockade, och det gäller även LRF som organisation i norra . Jag vet att LRF i norr också har skrivit ett brev om detta till landsbygdsministern. Jag hoppas att vi kan göra om och göra rätt. Mitt råd till landsbygdsministern är att han ska sätta sig ned med berörda organisationer, till exempel LRF och , för att i dialog komma fram till en bättre lösning . Jag förstår att det inte går med 2016 eftersom det redan är klubbat i . Det finns också en möjlighet att titta på hur har löst frågan. Jag pratade med ordföranden i LRF , och han sa att hade använt andra parametrar än bara väderstatistik och på det viset fått ett mer rättvist system som godkänns av fler bönder. Det finns en möjlighet för oss att titta på hur de har gjort. Jag ser av ministerns svar att han är öppen för dialog och förändring, och jag vet att berörda organisationer också är det. Det är en bra början till förändring, . 43 Statsrådet (S): Jag ska än en gång säga: Detta är inget som har beställt. Detta är något som vi är skyldiga att göra enligt kommissionens beslut för att över huvud taget kunna betala ut några stöd 2016. Vi är i det läget. När det gäller parametrar är det samma parametrar för samtliga länder. Det finns ingen skillnad där. Det som vår expertmyndighet har tittat på är att de här parametrarna ger det absolut bästa för . Diskussion kring väderstatistik kan vi inte ha, för den statistiken tillhandahålls av , och den ser ut som den gör, oavsett vad vi tycker om den. Det är en statistik som går . Där går det inte att ändra. Vi ska försöka minimera konsekvenserna för just de jordbrukare som har hamnat i trean och som har varit i ettan. De är inte så många, men det blir allvarligt för just dem. I och med att vi har maximerat det nationella taket fullt ut, när vi höjer det med 14 miljoner, har vi bättre möjlighet att hitta modeller som kan överbrygga problematiken. Om man längre fram hittar ett annat system som minimerar detta – om vi exempelvis skulle få dela församlingar, som vi tycker är vettigt och som EU inte har godkänt – då skulle vi kanske komma ifrån den här typen av problematik. Det blir i alla fall mindre problem om vi får använda den modellen. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:52 om företagarnas syn på regeringens skattepolitik 44 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ställer mig till att av företagare menar att regeringens politik försämrar möjligheterna att anställa fler. frågar också om jag ser något problem med att endast 2–av företagare ser att regeringens olika skattehöjningar kommer att påverka deras verksamhet positivt samt om det finns någon självkritik hos mig. I den enkätundersökning gjord av som refererar till har av de tillfrågade ca 2 000 företagen valt att svara. Av de företag som valt att svara anger en betydande del att de inte påverkas alls eller endast indirekt och då svagt negativt av regeringens förslag. Jag undrar därför om själv känner någon självkritik när han väljer att framställa resultaten som han gör i sin fråga. Efter den förra regeringens många ofinansierade skattesänkningar och ineffektiva åtgärder ser vi stora underskott i statens finanser och arbetslöshetssiffror på höga nivåer. För att täcka underskotten är det nödvändigt att höja vissa skatter, särskilt återställa sådana tidigare sänkningar som visat sig ineffektiva, och genomföra nödvändiga reformer för att skapa nya arbetstillfällen. Regeringen tar ansvar för statens finanser och genomför fullt finansierade reformer för att få fler i arbete. De skattehöjningar som görs finansierar satsningar i infrastruktur, utbildning och välfärd. Jag är därför övertygad om att de investeringar vi genomför sammantaget leder till högre varaktig bnp och sysselsättning och till lägre arbetslöshet framöver. 45 (M): av alla företagare i har enligt en opinionsundersökning sagt att de inte har förtroende för regeringens politik eller rättare sagt tror att regeringens politik är direkt skadlig för jobben. Problemet är att det inte stannar där. Ställer man samma fråga till svenska folket är det som säger att de tror på regeringens politik. Det är som säger att de tror på spöken. Det är alltså fler som tror på spöken än som tror på regeringens jobbpolitik. Men det stannar inte heller där. Samtliga oberoende ekonomiska bedömare, som och , menar att regeringens politik kommer att leda till färre jobb. Det regeringen föreslår går direkt på tvärs med vad alla internationella ekonomiska bedömare och organisationer som och föreslår. Det är till och med så att fackföreningsrörelsen, en del av socialdemokratin, går ut och kritiserar regeringen för alla de massiva skattehöjningar som regeringen föreslår. kom ganska med en rapport där de pekade på att regeringens politik kommer att leda till 25 000 färre jobb. Det är kort och gott ingen som tror på regeringens politik, utom då möjligen . Det är inte så konstigt att det är på det sättet. Det regeringen föreslår är ju omfattande skattehöjningar i storleksordningen 150 miljarder över de kommande fyra åren. Vi kommer säkert att få höra finansministern säga att vi måste ta in de pengarna till statskassan för att satsa på välfärden. Men det är inte sant, utan det är bara en fjärdedel, , som går till vård, skola och omsorg, medan går till annat. Och detta andra är inte att betala av statsskulden. Tvärtom har finansministern nu sagt att vi inte längre behöver bry oss om detta med att hålla ordning och reda i de offentliga finanserna. Det är så allvarligt att hon har kallats till finansutskottet för att redogöra för vad hon egentligen menar. De här pengarna går inte till att förstärka utbildningen i . Förslagen i Alliansens budget , som gick igenom i , innebar att vi skulle ha en tioårig grundskola. Det säger regeringen nej till . Vi föreslog att man skulle ge mer pengar till matematikundervisningen i . Det säger regeringen nej till. Det man satsar på, fru talman, är att höja bidragen – att höja bidragen för dem som inte arbetar, att höja subventionerna till byggföretag och att införa olika typer av så kallade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det vill regeringen gärna framställa som att det är utbildning. Men det är inte utbildning, utan det är så kallade traineejobb, så kallade extrajobb, låtsasjobb som man hittar på, som forskningen visar leder till att de som deltar i programmen har sämre förutsättningar att få riktiga jobb. Man öppnar för olika sätt att dölja arbetslösheten. Det sker genom sådana här låtsasjobb men också genom att ta bort de spärrar som alliansregeringen introducerade för att stoppa att människor fastnar i sjukskrivning. Det här är fel väg för . Det är en väg som kommer att leda till att färre får jobb och att vi får mindre resurser för välfärden. Det är en allvarlig utveckling. 46 Finansminister (S): Jag har träffat ungdomar i som har traineejobb i den variant som man har i . De ungdomarna utför arbete i äldreomsorgen i som de läser in en yrkesutbildning. De läser in en undersköterskeutbildning på yrkesvux som de utför ett ordinarie arbete i äldreomsorgen. Det kallar låtsasjobb. Det är att förolämpa inte bara alla de ungdomar i som arbetar inom äldreomsorgen i de här programmen utan faktiskt alla undersköterskor som arbetar inom äldreomsorgen, för det är viktiga arbeten som man utför när man är ordinarie personal men också när man har ett traineejobb. Ingen utbildning, säger . Men det handlar om reguljär yrkesvuxutbildning. Här förolämpar alla yrkesvuxutbildningar i och alla som går där. Men det är viktiga utbildningar, eftersom vi vet att yrkesprogrammen på gymnasiet är program som ofta ger jobb. säger att av företagen enligt denna enkät är negativa till regeringens politik. Det är en total feltolkning av resultaten och helt oseriöst. Företagen har nämligen svarat bara på frågor om vad de tror om skattehöjningarna. Men de har inte fått svara på frågor om vad de tror om regeringens satsningar. Detta är naturligtvis helt oseriöst. Det är som om man hade frågat företagen om de vill ha ett samhälle där man inte har någon skatt men inte heller något kommunalt vatten och avlopp och ingen el. Frågar man företagen om de vill betala lite skatt, då svarar de: Nej, det verkar inte bra. Men om man frågar om de vill betala skatt för att vi ska ha kommunalt vatten och avlopp och för att vi ska dra fram el till fabriken är svaret naturligtvis ett helt annat. Men har tittat på en enkät där man bara frågar om själva skatteförändringen och inte om den samlade politiken. Regeringens samlade politik svarar nämligen mot de frågor som svenska företag ställer om hur de ska kunna klara sig . De undrar hur de ska hitta rätt kompetent personal. Vi vet nämligen att var femte rekryteringsförsök misslyckas för att företagen inte hittar rätt personal när de ska anställa. Vi har ett rekryteringsgap i . Det är ett faktum att 400 000 människor är arbetslösa som vi har 80 000 lediga jobb. Detta gap tar regeringen nu steg för att sluta med de förslag som vi har i budgeten. Det är oerhört centralt för svenska företag. En annan sak som svenska företag säger är centralt är att infrastrukturen fungerar. Därför har regeringen gjort en enorm satsning på järnvägsunderhållet. Många företag säger också att det inte går att hitta personal eftersom människor inte kan flytta till de orter där företagen befinner sig därför att bostadsmarknaden inte fungerar. Vi har nämligen en skriande bostadsbrist, inte minst i våra tillväxtregioner och här i . kommer regeringen med den största bostadspolitiska satsningen i denna budget. Det gör vi som vi lyckas halvera de underskott som vi ärvde efter att moderater hade suttit i regeringen. Jag är mycket stolt över att vi har lyckats ta tag i statsfinanserna, halverat underskotten och tagit ansvar, inte minst i den situation som vi nu befinner oss i när vi möter en stor flyktinginvandring i , så att vi står på fastare mark jämfört med hur det var då moderater styrde . 47 (M): Jag förstår att finansministern känner sig mycket pressad. Det finns ingen annan än hon själv som står upp och försvarar hennes politik. Som jag sa är det av den svenska befolkningen som tror på helhetsbilden av regeringens politik och som tror att den skapar jobb. Jo, det är så att i den undersökning som jag refererar till är det regeringens helhetspolitik som av företagarna menar är skadlig för jobben. Varken , eller IMF står upp och säger att regeringens politik skapar fler jobb. Ingen gör det, bara själv. Jag förstår därför att hon känner sig pressad. Jag håller helt och hållet med om att utmaningen att sluta matchningsgapet på arbetsmarknaden är en av de svåraste och tuffaste utmaningarna för svensk ekonomi. Vi har nästan lika många lediga jobb i som vi har arbetslösa. Problemet är att de som är arbetslösa inte har utbildning som matchar de jobb som är lediga. Då har vi följande problem. Jag kan som exempel ta en person som har varit truckförare och blir arbetslös. finns det ett skriande behov av sjuksyrror. Men den arbetslöse truckföraren kan inte bli sjuksyrra genom att gå en utbildning på Arbetsförmedlingen. För att bli sjuksyrra måste man gå en lång reguljär utbildning. Vi i Alliansen vill satsa mer på den reguljära utbildningen. Vi vill ha en tioårig grundskola, och vi vill ha mer matematikundervisning. Det var vi som skapade yrkesvux och ställde oss bakom att det skulle bli fler yrkesvuxplatser. Det är inte detta konflikten handlar om. Konflikten handlar om att ni i regeringen hittar på låtsasjobb, traineejobb och extrajobb. Där är forskningen mycket tydlig med att när man har gått in i sådana påhittade jobb och har avslutat dessa program har man sämre förutsättningar att bli anställd än man hade haft om man inte hade gått dessa program. Detta är ingenting som jag hittar på. Det är slutsatser av arbetsmarknadspolitisk forskning. Det som egentligen behöver är att vi gör det mer lönsamt för människor att arbeta. Det är därför som lägger fram förslag om att sänka skatten, alltså det som vi kallar för förstajobbetavdraget. Det innebär att den som får sitt första jobb ska få bättre incitament, bättre drivkrafter, för att komma in i arbete. Det handlar om att successivt förbättra förhållandena för svenska företagare så att de kan utvecklas och anställa fler människor. Det är på det sättet ekonomin växer, inte genom att man straffbeskattar företag och trycker ned och belastar dem som arbetar. Det är inte så man får resurser till välfärden. Välfärden – vård, skola och omsorg – måste gå hand i hand med en växande privat sektor. har finansministern idén att hon ska klubba ned den privata sektorn med enorma skattehöjningar. Hon hoppas att det ska lösa problemen. Men det kommer inte att lösa problemen. Det kommer att leda till färre jobb, och det är alla oberoende ekonomiska bedömare överens om. Den enda som påstår att det skulle leda till fler jobb är . Det intressanta är att tidigare regeringar brukade räkna på sin politik baserat på den erfarenhet, kunskap och forskning som finns. Vad blir effekten av den politik som vi för? Men helt plötsligt gör regeringen inte det. Det är för att vet att resultatet av det är färre jobb. 48 Finansminister (S): Det är en sak som vi vet resultatet av, eftersom det syns i verkligheten, och det är med en moderatledd regering. Vi ser resultatet. Vi ser högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och högre ungdomsarbetslöshet. Vi ser skolresultat som faller snabbare än i något annat OECD-land, och vi ser stora problem i vår gemensamma välfärd. Vi ser resultatet av 130 miljarder i skattesänkningar. Vi ser dessa problem som vi ser att statsfinanserna gick med stora underskott. Det som denna regering har gjort och försöker göra är att ta ansvar för de offentliga finanserna som vi genomför helt nödvändiga satsningar för att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa, för att vi ska vända utvecklingen i skolan och för att våra företag ska ha möjlighet och vilja att anställa igen. säger återigen att det är påhittade jobb när ungdomar jobbar till exempel i äldreomsorgen i . Jag tycker att det är förolämpande för dem och förolämpande för alla de viktiga arbetsuppgifter som utförs av ordinarie personal men också av extrapersonal i äldreomsorgen. Jag är helt övertygad om att det blir en högre kvalitet i äldreomsorgen om det kan komma en ordinarie personal och en ungdom och hjälpa till hemma hos en äldre person. Den ordinarie kan göra de mer kvalificerade arbetsuppgifterna, och den unga medarbetaren kan utföra de mindre kvalificerade arbetsuppgifterna. Det viktiga i detta är naturligtvis att vi försöker sluta rekryteringsgapet, och traineejobben är en av åtgärderna för att göra det. säger att han tycker att det är viktigt att sluta rekryteringsgapet. Frågan är då varför i sin budgetmotion skär i vuxenutbildningen. 49 (M): var ungefär som . Vi kan konstatera att inte var världsbäst i alla idrottsgrenar. Det finns vissa idrottsgrenar där hon inte tillhörde världseliten. Men om man tar genomsnittet av längdhopp, höjdhopp, löpning och så vidare var – hon har ju lämnat idrotten – en av världens kanske främsta idrottare. var ungefär likadant. Det finns exempel där inte har utvecklats i rätt riktning . Skolresultaten fortsatte att falla, och vi fick inte bukt med ungdomsarbetslösheten. Men om man tar helhetsbilden var utvecklingen mycket tydlig. hade den kanske starkaste ekonomiska utvecklingen i hela västvärlden med fler människor i arbete, ökad sysselsättning och västvärldens kanske starkaste offentliga finanser. Detta hade trots en ekonomisk kris i världen som var den kanske värsta som den globala ekonomin någonsin har sett, åtminstone sedan . försöker göra en poäng av att arbetslösheten ökade. Ja, men arbetslösheten har blivit ett obsolet mått. Det är inte intressant att titta på arbetslösheten. Anledningen till att det inte är intressant är att och lyckades dölja arbetslösheten genom att förtidspensionera och sjukskriva människor. Vi fick tillbaka de människor den gamla regeringen sopade under mattan. Vi fick tillbaka dem till att börja söka jobb, och det är klart att arbetslösheten då höjs. Det är precis som när vi nu ser kraftiga flyktingströmmar till . Det kommer att komma nya människor som startar dag ett som arbetslösa, och då kommer arbetslösheten att öka. Innebär det att har blivit sämre? Nej, det gör det inte. Det är alltså ett trixande med siffror, och det är fel inriktning för att höja skatterna och höja bidragen. 50 Finansminister (S): säger att arbetslösheten är ett obsolet mått. Det förklarar väl varför lät svenska ungdomar gå arbetslösa månad ut och månad in utan att försöka sätta in åtgärder för att hjälpa dem. Den här regeringen har en helt annan inställning. Vi vet att det inte är bra att börja sitt vuxna liv i passivitet och med att gå arbetslös månad ut och månad in. Vi har i tidigare undersökningar sett att det är väldigt svårt att bli permanent etablerad på arbetsmarknaden om man inte får in en första fot på arbetsmarknaden när man är ung. Det vet vi från 1990-talskrisen, och det är inte ett misstag vi vill upprepa. Vi vill inte göra om de misstag som gjordes . Därför är det viktigt att se till att de ungdomar som inte kommer i arbete får det stöd de behöver för att komma i arbete, utbildning eller praktik. Därför genomför regeringen 90-dagarsgarantin så att ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i . tycker att arbetslösheten är ett obsolet mått och bryr sig uppenbarligen inte om detta. Han tycker inte att det är intressant att titta på om ungdomar går långtidsarbetslösa. Jag har en helt annan uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:69 om beskattning av el för elbussar 51 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag avser att se över lagstiftningen om beskattningen av elbussar, dels när ett förslag i så fall kan förväntas. Hon har även frågat mig om motiveringen för det fall att jag inte avser att se över lagstiftningen. ska ta en ledande roll i genomförandet av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling. Utsläppen från transportsektorn ska minska. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Det är beklagligt att miljöarbetet har prioriterats ned , men har vi inlett arbetet för att vända utvecklingen. Omställningstrycket i transportsektorn, från användning av fossila bränslen till alternativ som bidrar till minskade växthusgasutsläpp, ska öka. Viktiga reformer behövs, som till exempel satsningar på järnvägen och annan infrastruktur. Grundprincipen är att all el som används i ska beskattas.