prot · H209105 · 2015-05-28 00:00:00 — Vi talar i en av våra reservationer om vägkartan för ukrainskt medlemskap. Men det räcker inte bara med det. Det måste vara en öppenhet för de länder som uppfyller Köpenhamnskriterierna att söka medlemskap om de så önskar. Det krävs tydlighet från vår sida, att vi står upp för ett närmare samarbete och att vi inte sviker de människor som så tufft har stått upp för att få närma sig EU och få sina drömmar om ett bättre liv, ökad frihet, demokrati och rättsstat förverkligade. väpnade angrepp får aldrig bli en signal till att sänka garden från vår sida i de delarna. Det är bra med höga förväntningar från medborgarna också när det gäller ökat välstånd, ökad frihet, tillväxt, jobb och EU 2020. Här finns det mer att göra. Här har vi också tappat tempo, inte minst på grund av den ekonomiska krisens följdverkningar. Det är viktigt att inte bara krishantera utan också att klara utvecklingen på . Det handlar om reformer. Varje nation måste ta sitt ansvar, och EU måste jobba för förenklingar och investeringar för utveckling som blir hållbar. Det finns tyvärr alltför många som tycker att det är bra att få äta kakan och behålla den. Vi måste i våra medlemsländer klara att sköta vår ekonomi och göra de reformer som vi har ansvar för och säkerställa att vi tillsammans står starka och rustade för att nå människors höga förväntningar. Det handlar naturligtvis också om, som vi pekar på i en av våra reservationer och som jag tror att vi är eniga om i kammaren, vikten av att inkludera och säkerställa att alla medborgare får lika möjligheter. Det handlar om minoriteter och majoriteter i form av kvinnor, som tyvärr inte får chansen. Vi kan se igen att de nationalistiska krafterna försöker driva tillbaka också framsteg som vi gjort på de områdena. Det leder inte till välstånd. Det leder till någonting annat. Vi kan peka på att om kvinnor och män hade lika stor sysselsättningsgrad skulle vi ha en 25-procentigt ökad bnp. Det är också en del av lösningarna på ekonomiska utmaningar. Det är också viktigt att vi har höga förväntningar på EU när det gäller att vara klimatsmart och vara en ledare för en klimatsmart utveckling. Det är med intresse som jag har noterat att regeringen i sin årsbok nu står bakom den hållning som vi från Alliansens sida hade när diskuterade målen för klimatpolitiken. Det var i ärlighetens namn en resa som inte var speciellt vacker. Den innebar också att vi tappade tempo i EU:s klimatprofil och möjligheten att påverka. Jag konstaterar att den högre nivå som vi såg – plus i internationella krediter – nu också omfattas av regeringen. Det är väl bra även om resan till att nå dit var väl så lång. Jag vill instämma i mycket av vad som sas tidigare från flera talare när det gäller utvidgning, situationen i för mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och så vidare. Det gäller situationen i , men jag kan också nämna och . Verksamheten i Europeiska unionen Avslutningsvis vill jag nöja mig med att konstatera att vi från sida ser att EU är ett bygge som vi vill bruka smalare men vassare. Det ska vara ett EU som gör rätt saker, ett långsiktigt hållbart EU, ett EU med öppenhet inåt och utåt och med frihet och demokrati som kännetecken, men också ett klimatsmart, hållbart och inkluderande tillväxt-EU. Det ska vara ett EU som inte bygger murar, inte skickar militär mot flyktingar eller flyktingbåtar på . Det ska vara ett EU som står för de värden vi talar om oavsett vilket område vi diskuterar. Det är efter . Den mur som skapades då ska vi inte försöka återuppbygga, oavsett om det är på det europeiska fastlandet eller i . Vi ska vara en solidarisk medlem och ta vårt ansvar. Vi ska inte vara en oberoende röst utan en kraftfull röst för de 500 miljoner människor som finns på vår kontinent. Jag står naturligtvis bakom alla våra yrkanden. Men jag nöjer mig med att här yrka bifall till reservation nr 5. 135 (SD) replik: Det fanns ganska mycket som jag reagerade på i anförandet från och . Jag tänkte fokusera på utvidgningen av Europeiska unionen, inte minst därför att jag på grund av reglerna i kammaren aldrig fick någon möjlighet att begära replik på Socialdemokraterna. Om man försvarar utvidgningen försvarar man trots allt också ett minskat inflytande från sida i EU. Man försvarar också den inställning man har sjösatt här i riksdag: att ska betala en oerhört stor avgift till Europeiska unionen. De två länder som från Socialdemokraterna nämnde tidigare i sitt huvudanförande, som deklarerade att hon står bakom, är och . Det är två fattiga länder. För del handlar det om en bnp per capita som är en tolftedel av . För del handlar det om en bnp per capita som motsvarar ungefär en fjärdedel av . Detta är stora länder. För del handlar det om 45 miljoner människor. är inte ens geografiskt placerat i – av landets yta ligger där. I bor 75 miljoner människor. Detta medför att med dagens ekonomiska fördelningssystem i EU kommer att få betala en EU-avgift som är mycket större än den EU-avgift vi har . Är det verkligen värt priset för att få med de här länderna att ständigt minska vårt eget inflytande i vårt eget land och tvingas betala för det? 136 (C) replik: och har uppenbarligen uppfattningen att om man fattar beslut tillsammans minskar ens eget beslutsfattande. Det är inte vår hållning. Vi anser att det är viktigt att vara en del. kan nu vara en del i ett beslutsfattande som rör 500 miljoner människor. Det ökar vår möjlighet att påverka utvecklingen. Jag hörde tidigare, herr talman, att det talades om att vi hade förlorat och att detta är en icke-demokratisk verksamhet. Svenska folket och övriga medlemsländers medborgare har valt . , tillsammans med till exempel utrikesministern i ministerrådet för utrikesfrågor eller justitieministern i rådet för den typen av frågor, har möjlighet att vara med – och är de som är med – och fattar beslut om lagar. Därmed har vi också möjlighet att vara med och påverka dessa lagar. Det är någonting vi inte skulle ha annars, utan vi skulle bara få göra som i många andra sammanhang och acceptera framförhandlade lösningar av diplomater i slutna rum. Verksamheten i Europeiska unionen Det är denna metodik förordar. De vill lägga ned utrikestjänsten i EU, har jag noterat, för de vill inte att EU ska ha någon röst när det gäller internationella frågor. Men de vill ge våra diplomater i stora möjligheter att vara med och förhandla i slutna rum, som vi inte ser någonting av. Däremot får vi papper hit till oss. Det är den situation som har och den situation som har. De är inte med i parlamentet, de har inte debatten i någon och de har inte heller någon beslutsfunktion i de råd som fattar besluten . 137 (SD) replik: Visst stämmer det att de svenska väljarna har valt . Men det stämmer bara för de 20 ledamöter som skickar, vilket motsvarar av . Det innebär alltså att övriga utövar ett inflytande över svensk inrikespolitik. De är folkvalda av väljare i andra europeiska länder. Mot att vi kan utöva inflytande på andra länder kan de utöva inflytande på vårt land. Men till saken hör att dessa människor är så fler än svenska folket. Jag tycker att en rimligare ordning vore att man från sida skulle kunna tillsätta och avsätta sina politiska företrädare under förutsättning att man gillar eller ogillar vad de faktiskt har gjort. Det kan man inte göra med på det sättet. Det är inte heller som styr hela utvecklingen. Det är en icke folkvald som består av en kommissionär från varje medlemsland, det vill säga 28 stycken EU-kommissionärer, som styr utvecklingen i EU. Sedan är det medlemsländerna genom ministerrådet och genom . Detta känner givetvis väldigt väl till. Det är så här utvecklingen styrs i både och . Jag menar att detta är en odemokratisk process, för det innebär att det inte är de svenska väljarna som utövar inflytande över sin egen vardag. Det talas om diplomater i slutna rum. Visst är det så för , som är medlem i EES. Men vi säger också att vi i den bästa av världar helst vill utöva ett annat inflytande på andra premisser än sådant som sker genom i EES eller Efta. Om vi inte uppnår det – vilket jag tror att vi kan göra med – är det i alla fall ett bättre alternativ. Där har vi större möjligheter till inofficiellt inflytande och även inflytande över vårt eget land än vi har . har fortfarande inte svarat på frågan. Är utvidgningen värd sitt pris? 138 (C) replik: Vi är en del av världen där ute, även om helst skulle vilja bygga en mur så att man kunde kontrollera både dem som kommer in och dem som går ut. Verksamheten i Europeiska unionen Från vår sida vill vi stå för en öppenhet mot omvärlden. Vi tycker att det är lika rätt att de turkiska medborgarna, de ukrainska medborgarna och de svenska medborgarna ska få välja sin väg. Man får välja att lämna EU om man vill. De svenska medborgarna har valt att vara med i EU. De har röstat fram partier som fortfarande tycker att det är viktigt att vi är med i EU. Om de ukrainska medborgarna väljer EU tycker vi att det är rimligt att de är med. Det bygger en möjlighet till ökat välstånd för oss här hemma. Titta inte bara på kronor och ören! Hela EU-konceptet med den inre marknaden ger ju ökat välstånd för alla. Vi är en av dem som har vunnit när det gäller vår starka ekonomi och vår tillväxt på grund av ökad handel, ökad rörlighet, ökat företagande och fler jobb. Det måste man också ta med i kalkylen när man tittar på detta. Det väljer dock att se bort ifrån. De tittar bara på kostnader och vill helst inte lägga någonting utanför oavsett om det är detta eller om det är bistånd. 139 HANS (V): hölls lokal- och regionval i – ett av de länder som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen i . I det som har kallats för mest stabila partisystem sände väljarna en chockvåg genom de etablerade partierna. I har det konservativa Partido Popular styrt . kollapsade stödet, och valets stora vinnare blev vänsterkoalitionen Ahora . En liknande politisk jordbävning skedde i , där allt nu tyder på att en annan vänsterkoalition, en Comú, nu tar över borgmästarposten. De spanjorer som har ockuperat bostäder i protest mot vräkningar, som har kämpat mot nedskärningar och tillsammans har försökt bistå krisens offer tar nu plats i maktens korridorer. Det är en seger för de sociala rörelserna i , och det är ett nederlag för den etablerade spanska politiska eliten. Men det är också ett tydligt nederlag för EU:s krispolitik. är nu inte det första land där folket vänder sig mot sina nationella politiker, mot EU:s ledning och mot hur man har hanterat den ekonomiska krisen. vann Syriza valet i på en tydlig kritik mot EU:s krispolitik. Valframgångarna för Party i måste också förstås utifrån deras kritik mot den brittiska krispolitiken. Mycket tyder på att vi kommer att se hur den politiska kartan ritas om vid parlamentsval i , och . Men det är långt ifrån bara progressiva vänsterkrafter som går framåt i krisens spår. Gyllene gryning i , Ukip i , Sannfinländarna och populistiska Femstjärnerörelsen visar att också helt andra krafter flyttar fram sina positioner när den folkliga frustrationen växer. I krisens spår ser vi också hur konservativa familjeideal hyllas, hur homofobin växer och hur rasism och antiziganism blir allt tydligare på vår kontinent. Bakgrunden till den kris vi ser i måste förstås utifrån den ekonomiska politik som har förts . har dominerats av en i grunden nyliberal politik där makten flyttats från demokratiska församlingar till näringslivets stängda korridorer, där välfärd och trygghetssystem nedmonterats och försvagats, där tågtrafik, bostäder och sjukvård privatiserats och underställts kortsiktig spekulation. När ekonomin och de finansiella bubblorna växte kunde aktieägare, finansspekulanter och näringslivstoppar kamma hem de stora vinsterna. Men när ekonomin vände och bubblorna brast skickades fakturan till pensionärer, kvinnor och ungdomar. Banker och finansinstitut har räddats, men de som har betalat priset är de européer som minst av alla skapat den ekonomiska krisen. Verksamheten i Europeiska unionen Det har varit ett par tuffa år även i . Men jag tror att det är svårt för oss som bor i att förstå hur krisen slagit sönder samhällen och liv i , och . I går just nu varannan ung person arbetslös. Man har en ungdomsarbetslöshet på . I är stora delar av befolkningen beroende av välgörenhet och skänkta matkassar för att få vardagen att gå ihop och för att mätta sina magar. Men i har man nu lärt sig att det är någon idé att skänka frukt eller mejeriprodukter, för många greker har inte längre råd att betala elen för sina kylskåp. När miljoner unga utestängs från arbetsmarknaden, när en hel generation grekiska barn inte längre vaccineras, då sår man en draksådd . kommer att betala ett mycket högt pris för dagens ekonomiska kris . kan inte byggas genom besparingar, otrygghet och vräkningar, inte heller genom ökad överstatlighet eller ökade klyftor mellan medborgare, folkvalda politiker och den ekonomiska och politiska eliten. Krisen behöver i grunden ett helt annat svar. Vill vi återupprätta ekonomisk stabilitet måste kortsiktig spekulation och girighet begränsas. Från sida vill vi se en bankdelningslag, en tydlig skatt på finansiella transaktioner och ett slut för privatiseringar. Men vi ser också, i ett läge där miljontals greker kastats ut ur sjukförsäkringssystemet, att det inte är rimligt att EU fortsätter att kräva in miljarder i räntor och amorteringar. Det bubblar av frustration i stora delar av , men i verkar man inte riktigt vilja lyssna. I stället går man vidare med nästa stora politiska projekt där den folkliga förankringen är obefintlig. förhandlar EU och om handels- och investeringsavtalet TTIP. Egentligen är det ganska märkligt att kalla TTIP för ett handelsavtal. Tullar, kvoter och tariffer har ju i stort sett redan avskaffats för handeln mellan och . Fokus i avtalet ligger i stället på att trygga näringslivets intressen och harmonisera normer, regler och lagar. Jag tror att en harmonisering av regler för krocktester för bilar på båda sidor av upprör få människor. Men vad händer när regler för jordbruk ska harmoniseras, när svensk lagstiftning med vårt starka skydd för djur, miljö och konsumenters rättigheter ska harmoniseras med , som styrs av helt andra mål och intressen? Störst oro känner vi i trots allt för diskussionerna om ett investeringsskydd, så kallat ISDS. Tanken bakom ISDS är att skydda näringslivet och dess vinster från demokratiska beslut. Det här är inget nytt. Det finns redan i en rad handelsavtal, och vi ser konsekvenserna. Det är just därför som vi i är så kritiska mot den här typen av investeringsskydd. Verksamheten i Europeiska unionen När det nationella lönerådet i höjde lönerna begärde skadestånd från den egyptiska staten för att deras kostnader hade ökat. Tobaksjätten har stämt efter att man, i demokratisk ordning, infört regler för hur cigarettpaket skulle utformas. Och när i införde ett tillfälligt förbud, också det i demokratisk ordning, mot så kallad frackning stämdes den kanadensiska staten av . Motståndet mot att låta vinstjakt gå före demokrati är massivt i dagens . ställde en öppen fråga till allmänheten om vad man tyckte i om ISDS. 150 000 européer svarade. sa nej till ISDS. Trots det fortsätter EU att förhandla med om att införa just den typen av investeringsskydd. Så sent som har utskott för internationell handel röstat igenom ett förslag som skulle öppna upp för just den typen av mekanismer som skulle möjliggöra för företag att stämma stater för demokratiska beslut. Och detta sker helt med den stöd. I flera länder går vänsterpartier och olika former av vänsterkoalitioner starkt framåt. Men jag måste erkänna att det är ganska svårt att känna glädje. Att vänstern går fram i , och är ju på många sätt ett resultat av att vanliga européer har fått sina liv sönderslagna, att de kastats ut i fattigdom, arbetslöshet och otrygghet. Men det är också ett resultat av att EU:s ledning och nationella politiker valt att inte lyssna på sina egna medborgare. Det finns all anledning för oss alla, oavsett om vi tillhör vänstern eller högern i denna kammare, att känna oro över utvecklingen på vår kontinent. Jag tror att EU:s ledning i stora delar kommer att ignorera lokalvalen i och . Man kommer säkert att försöka fortsätta köra över folkvalda regering, men i längden kommer det inte att gå att fortsätta med en politik som saknar folklig förankring och folkligt stöd. Jag vill därför avsluta med att yrka bifall till reservation 9. 140 (SD) replik: utmärkte sig som ett av de EU-kritiska partierna i och i riksdag. var också ett EU-kritiskt parti, men de har ändrat inställning. Jag uppfattar att det har även gjort. I hela anförande hörde jag väldigt lite av en riktig EU-kritik. Väldigt mycket av den politik som främst fokuserar på och karakteriseras av är socialism och solidaritet med andra. Och det är inget fel i det, absolut inte. Men jag noterar att det var först i slutet som nämnde detta med folklig förankring och folklig makt. Inför behandlingen av har vi från sida motionerat och även nu i talarstolen anfört att vi yrkar på ställningstagandet att ska folkomrösta om medlemskapet i Europeiska unionen. Om man nu fortfarande har någon EU-kritisk hållning kvar i , varför väljer man då inte att själv lägga ett sådant yrkande eller ens, när voteringen efter den här debatten äger rum, rösta för SD:s förslag om att genomföra en folkomröstning och en omförhandling av det svenska EU-medlemskapet? 141 HANS (V) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Svaret på frågan är väldigt enkelt. Vi har haft en folkomröstning i . tillhörde den sida som förlorade i den folkomröstningen . Men vi har fattat ett beslut i , och vi respekterar det. Vi inser också att det i saknas ett tydligt folkligt stöd för ett utträde. Därför driver inte frågan om en ny folkomröstning. Vi inser att vi med största sannolikhet skulle förlora i den. Men vi inser också att den dag då opinionen svänger, då opinionsvindarna vänder – det är mycket möjligt att det sker vad gäller EU-frågorna – kommer vi i hög grad att återaktualisera frågan om en ny folkomröstning om EU. Jag måste erkänna att jag tar väldigt lätt på kritiken från vad beträffar EU-kritik, för vår EU-kritik har en totalt annan grund än . Vår EU-kritik grundar sig i solidaritet, i försvar av välfärd och jämlikhet, medan EU-kritik grundar sig i den mest mörkbruna högerextrema nationalism. Det ser vi på punkt efter punkt. Vi har tidigare talat om utvidgningen. tycker att det är självklart att varje folk i ska ha rätt att välja sin egen väg. Vi tycker att det val som svenska folket fick även ska ges till befolkningarna i , och . tycker däremot att politiker som ska få bestämma vilka vägval , och ska göra. Vi ser det i synen på asylpolitiken. I de frågorna kommer ut som de främsta federalisterna i denna kammare. De har till och med en reservation där de hyllar Dublinförordningen, denna överstatliga mekanism för att begränsa asylpolitiken. Här försvinner plötsligt all form av EU-kritik. Vi ser det också i stöd till investeringsavtalet TTIP. De ser inga problem med att multinationella företag ska ha rätt att överpröva demokratiska beslut fattade i denna kammare. Det visar att vår EU-kritik har en helt annan grund. 142 (SD) replik: Självklart respekterar jag och mitt parti väljarutslag. Som jag nämnde i mitt huvudanförande har riksdag röstat om tre nya grundfördrag som alla överfört betydligt mer makt från till EU. fattar vi beslut i och i olika utskott som överför makt från till EU. Jag menar att dagens EU inte alls ser ut som det EU som svenska folket folkomröstade om. Jag håller inte med om att vi skulle förlora en folkomröstning. Som jag sa i mitt huvudanförande diskuterar vi EU-frågorna alldeles för lite. Om vi i högre grad diskuterade EU-frågorna är jag helt övertygad om att svenska folket skulle ha en annan inställning. Det är bara att se på svenska folkets inställning till EMU. Två tredjedelar av svenska folket ställer sig kritiska till EMU. Ta upp det och berätta för svenska folket vad EMU innebär för del i förlorat inflytande i förhållande till EU. Verksamheten i Europeiska unionen När det gäller vägval är det klart att ukrainarna själva ska kunna välja vad de vill göra med sitt land. Men när vi låter dem bestämma över våra vägval, vilket blir fallet om vi accepterar som medlemsland i EU, tycker jag att det är vår rätt att ha synpunkter på det. Om man ändå anser att , eller för den delen, ska bli medlem i Europeiska union tycker jag att den frågan är så pass viktig att man måste fråga svenska folket om lov. Så stora länder påverkar så mycket såväl ekonomiskt och socialt som på många andra sätt att det vore hedersamt att fråga svenska folket om lov. 143 HANS (V) replik: Det du säger går inte ihop, . Du har hållit ett brandtal om folkets inflytande, att folket ska få bestämma. När det gäller folk som bor i , , , , ska de inte få möjlighet till folkligt inflytande på samma sätt som vi fått i . Vi har haft en folkomröstning. tyckte att det var bra att svenska folket fick ta ställning först i EU-frågan, sedan i EMU-frågan. Den möjligheten vill ni i frånta människorna i stora delar av . Ni vill sätta er över folkmajoriteten eller folkviljan i dessa länder. Jag noterar att talar om fördragsändringar med EMU. Jag var med i folkomröstningen om EMU. Jag tillbringade månader med att vara ute och kampanja för nej-sidan. Det gjorde jag tillsammans med andra från , från , från svenska fackföreningar. Jag måste tillstå att jag aldrig såg till en enda sverigedemokrat under den folkomröstningskampanjen. Det kanske inte var så konstigt, för nej-sidan var en rörelse som bars fram av tanken om solidaritet, löntagarnas rättigheter, en stark välfärd och jämlikhet, den typen av värderingar som inte står bakom. När det var dags för omröstning om Lissabonfördraget deltog jag också i den debatten. Jag var företrädare i den diskussionen. hade tillsammans med många andra i månader, ja till och med år, försökt få till stånd en svensk folkomröstning om Lissabonfördraget. Vi var ute och kampanjade. Vi tog kampen i och utanför den här kammaren mot en överstatlighet. Inte heller då såg jag till några sverigedemokrater, vilket kanske inte var så konstigt. Vår kritik mot Lissabonfördraget grundade sig i försvaret av den svenska kollektivavtalsmodellen, i försvaret av den svenska välfärden, i försvaret av den svenska demokratin. Det är värderingar som har stora problem att ställa sig bakom. Det blir lite hur som helst, . Du plockar fram EU-kritiken när det passar. Det är som någon julgransprydnad som ni tar fram i de här debatterna, men vi ser det inte i det dagliga arbetet vare sig i denna kammare eller ute på svenska gator och torg. 144 (C) replik: Jag begärde replik för att jag hörde vara frustrerad över och hylla vänsterns vinst i och . Jag tycker mig ha hört en vänsterretorik som låter väldigt lik populism. Jag har hört en retorik från som också liknar populism. Precis som anförde finns det ett öra där ute som lyssnar på den typen av tongångar. Där ger jag rätt. Det är tongångar som söker enkla lösningar på svåra problem. Verksamheten i Europeiska unionen Men, herr talman, jag undrar verkligen om anser att Syrizas lösningar för det grekiska folket burit med sig framgång. Är det den modellen som vill förorda också för övriga EU? 145 HANS (V) replik: Jag konstaterar att den grekiska regering som finns blev vald . Den regeringen har suttit några månader vid makten. Den har ärvt en ekonomisk kris som genom decennier av vanstyre skapats både av tidigare Pasokledda regeringar och av tidigare konservativt ledda regeringar. Det var regeringar som såg till att de stora rederierna och den grekiska överklassen slapp betala skatt och vanliga greker fick stå för samhällets utgifter. Det är resultatet av korruption och av vanskötsel av den grekiska ekonomin, men det är också konsekvensen av att gick med i EMU-samarbetet. De förlorade möjligheten att föra en självständig ekonomisk politik för att möta kriser när dessa slog hårt mot .