prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — har vi presenterat i våra skuggbudgetar att vi gör ett tillskott på 2 miljarder och sedan 4, 8 och 10 miljarder. fem har vi inte 41 miljarder utöver de 10 miljarder som du anförde. Antingen har vi skrivit fel eller också har du missuppfattat det hela. Jag sa totalt 41 miljarder . Vår skuggbudget sträcker sig . Därför har vi inga detaljsiffror för år fem, så det går inte att redovisa exakt vilka skatter och andra ekonomiska siffror som vi hänvisar till. Ofta fastnar man i diskussionen om invandring, men vi föreslår ju också andra besparingar och satsningar. Ett exempel på det är att vi vill höja krogmomsen, som tyvärr är halverad. Under valrörelsen var vi först med att lyfta fram förslaget om bankskatt och en del andra åtgärder som gör att vi får loss en del pengar. Vi föreslog även ett slopande av ungdomsrabatten, men det har ju nu genomförts. Det finns mer än bara invandring när vi talar om ekonomiska tillskott. 134 (C) replik: I reservation 18 står att –2020 vill avsätta 45 miljarder mer än vad regeringen föreslår i sin proposition. Regeringen föreslår ju 10,2 i enlighet med den överenskommelse som ligger till grund. Om man summerar 41 och 10,2 blir det ytterligare i förhållande till tidigare nivå. Jag tycker att det är rimligt att i enlighet med det förslag som lagts fram i en reservation få en beskrivning av hur även det femte året ska se ut nivåmässigt, det som handlar om pengar. Det är rimligt också för att återspegla vilka prioriteringar som ska göras i detaljerna och i utgiftsposterna för Försvarsmakten. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Jag tackar för svaret och kommer att fortsätta att följa frågan i kommande debatter. 135 (SD) replik: Vi har det långsiktiga målet om . Det har vi ställt upp för att visa hur ökningen ska se ut. har jag inte reservationerna framför mig, men när vi lagt fram våra skuggbudgetar har vi resonerat så att är det 24 miljarder, sedan har vi år fem, och totalt blir det 41 miljarder. Jag har som sagt inte texten framför mig och kan inte gå i svaromål om exakt hur det är skrivet, men det är i alla fall så det ska vara. Eftersom vår skuggbudget sträcker sig är det svårt för mig att här och säga att vi ska göra ditt eller datt för att få fram pengarna. Av den anledningen blir frågan svår att besvara. Vi har inte de departement till hjälp som regeringen har när vi ska räkna fram summorna. Det får bli mitt svar. har vi en skuggbudget som är finansierad. 136 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Jag har förberett ett anförande men tänkte att jag skulle börja med att lite grann reflektera över några inlägg som gjorts under dagens långa debatt i ärendet. Jag ska vara lite återhållsam eftersom några av kollegorna som jag ska kommentera har lämnat plenisalen. Det har varit aningen underhållande att lyssna på den moderate kollegan som i sitt replikskifte med representant mer eller mindre sa att det var som bestämde att vi inte skulle gå med i Nato. Det är ganska underhållande. Man skulle även kunna säga precis tvärtom. med alliansregering sökte man inte medlemskap i . Var det som bestämde också ? Underhållande var även att lyssna på den folkpartistiske kollegan som ivrigt undrade varför vi inte i snabbare takt skulle kunna införa värnplikten igen. Var det inte så, när vi tittar tillbaka, att det var just som gick i spetsen och intensivast pläderade för att vi skulle försätta värnplikten i dvala? Så snabbt kan hjulen snurra och tiderna förändras. Mindre roligt var kanske det senaste replikskiftet med , det som handlade om en jämförelse mellan och . Att sortera ut Försvarsmaktens budget är nog inte riktigt så enkelt som att räkna bort invandrare och flyktingar. Inte heller går jämförelsen med att göra så där rakt av. Ja, tar emot beklagligt få flyktingar. Från ett svenskt perspektiv önskar vi att vi vore fler som delade på det ansvar det innebär att försöka ta emot många av de människor som tvingas fly för sina liv på grund av fruktansvärda övergrepp från till exempel Isil men också på grund av andra oroshärdar. Bara för att inte tar emot särskilt många invandrare och flyktingar kan ekonomi sägas gå bra. ekonomi går väldigt, väldigt dåligt. har en ganska motsatt situation. Trots att vi tar emot många invandrare och flyktingar går vår ekonomi rätt bra. När det gäller tillväxt är vi just nu bland de bästa i . Det finns alltså ingen omedelbar koppling däremellan. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Tittar vi långsiktigt på det hela tror jag bestämt att tillgången på välutbildade människor med olika kulturell bakgrund och annat kommer att vara en stor tillgång för vårt samhälle. Det har talats länge och väl om de militära delarna av försvaret varför jag känner det påkallat att använda mina minuter till att tala om det civila försvaret. Regeringen har i betänkandet definierat målsättningen för det civila försvaret . Det ska vara att ”värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld”. Dessa delar ska vara ömsesidigt förstärkande. Med detta betänkande gör regeringen bedömningen att planeringen för det civila försvaret ska återupptas och genomföras med utgångspunkt i en helhetssyn där hotskalan omfattar såväl fredstida krissituationer som höjd beredskap. Försvarsministern har tidigare redovisat hur detta arbete ska gå till. Det kommer att ta sin början i en inventering på länsstyrelsenivå. Jag som har en bakgrund i att ha studerat just civil och militär krisberedskap vid tycker att det här är oerhört angeläget. Det är lätt att debatten handlar om det militära försvaret. Men som vi sett håller någonting dramatiskt på att hända. Hybridkrigföringen är ett exempel på det. Användandet av internet som ett sätt att bedriva krigföring, sabotage och mycket annat gör att vi måste ha en beredskap, en civil och militär försvarsplanering och beredskap. har civilförsvaret varit på undantag. Under försvarsminister tid gjordes en omläggning där stora delar av det civila försvaret antingen försvann eller minskades. och Styrelsen för psykologiskt försvar försvann in i den nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Den nya myndigheten är mer fokuserad på olyckor och naturfenomen än på eventuella militära hot. Men verkligheten förändras dramatiskt och snabbt, och måste vi se till att sätta igång planeringen också på dessa områden. hade chefen för , det vill säga överbefälhavaren, och generaldirektören för MSB en debattartikel där de påvisade behovet och det ömsesidiga beroendet av att stärka både den civila och den militära krisberedskapen i händelse av en allvarlig situation. De pekade särskilt ut ett antal områden, såsom sabotage av infrastruktur eller ekonomiska flöden, terrorhandlingar, cyberattacker, infiltration och påverkansaktiviteter, som vi debatterat tidigare, samt militärt angrepp. Vi bör följa utvecklingen noga. Försvarsministern har påbörjat arbetet med att begära en inventering, och det arbetet måste fullföljas av oss försvarspolitiker. beredskap och möjligheten att försvara måste följa hela linjen. Jag gör det som stolt socialdemokrat i tron att vi tillsammans kan ta ansvar för det i denna kammare. Jag är mycket nöjd med att vi lyckats få till stånd den breda överenskommelsen. av kammarens ledamöter står bakom försvarsbeslutet. Jag vill säga att trots att vi har en debatt i ämnet och det har diskuterats fram och tillbaka huruvida det är positivt eller ej att vi har demonstrationer för och emot Nato är det oerhört viktigt att vi har en levande säkerhetspolitisk debatt i landet. Det tjänar helheten. Min egen bedömning är densamma som tidigare, nämligen att alliansfriheten tjänar bäst. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 137 (SD) replik: Jag tackar för att han tagit tillbaka debatten till en sansad nivå. Det är ganska typiskt för , som var ett försvarsvänligt parti, att bli illa berörda när man berättar en del sanningar för dem. Du talade mycket om civilförsvar, , och det är någonting som är viktigt att diskutera. Som sagt är det militära försvaret beroende av det civila försvaret och tvärtom. Du sa att du har en del erfarenhet från det här och tog upp sabotage och en del andra saker som kan vara en del av den nya hybridkrigföringen, som man kallar det. Det skulle rent teoretiskt kunna vara så att vi blev utsatta för en blockad kopplat till att man också saboterade vägar och järnvägar, utförde cyberangrepp och så vidare. Kanske skulle det ske angrepp mot livsmedelslager och annat. Självförsörjningsgraden är en sak vi diskuterar. Att vi bör ha lager är en annan sak vi diskuterar. Jag undrar vilken din inställning är till att på något sätt återställa lagren och driftvärnet och se över det civila försvaret och kanske även hemvärnets uppgifter kopplat till det här. Jag undrar om du skulle kunna utveckla dina tankar, så att man förstår ungefär hur det största av regeringspartierna tänker i de här frågorna. 138 (S) replik: Jag antar att vår beredskap inte är tillräckligt god på det här området. Jag tror att vi måste börja från början, och jag tror att försvarsministern gör rätt när han börjar med att försöka göra en inventering. Det inkluderar en lång rad olika områden. Livsmedelsförsörjningen är en del av det hela, liksom elförsörjningen och möjligheterna till kommunikationer. Det handlar också om infrastrukturella frågor. När jag gick på Försvarshögskolan hade vi ett rollspel som handlade om att till exempel en isstorm skulle drabba . En isstorm är inte så dramatisk som det låter. Det innebär bara att vädret går ned på x minusgrader och stora delar av vår infrastruktur helt plötsligt blockeras. Hur skulle vi agera i ett sådant scenario, som inte alls är omöjligt ? Hur evakuerar vi människor? Har vi beredskapsplaner? Jag tror att det är mer sannolikt att vi skulle hamna i kriser kopplade till naturfenomen i vårt land än i en faktisk krigssituation. Men jag tror att de här planerna måste uppdateras. Den inventering som försvarsministern har berättat om tror jag är början på en resa. Vi måste alla vara konstruktivt kritiska för att driva på den här processen, så att vi kan landa i någonting som är bra för vårt land. Men på den detaljnivå som frågan gäller har jag ingen egentlig kompetens att svara. 139 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Lagren är en väsentlig del av ett gott civilförsvar. Det måste finnas någon sorts vilja att återupprätta dem, och det måste vi förstå. Det finns olika siffror som bollas fram och tillbaka, och jag vet inte vilka man ska tro på. Vissa säger att vi bara har en 50-procentig självförsörjningsgrad, andra säger att vi har en 82-procentig. Det beror väl helt på hur man räknar, om det gäller kalorier, kronor, kilon eller något annat. Man kan alltid använda statistik som man bäst vill. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Hur som helst är det en intressant fråga. Just lagerhållning känns spontant som en väldigt viktig sak. Till exempel kommer vi att behöva bränsle för att kunna transportera saker över vårt avlånga land. hade vi lagerhållning av drivmedel. Blockader, isstormar och vad vet jag – en ny istid? – man måste i alla fall ha beredskap för det. Jag upplever att viljan finns, men det är någonting som det känns som att man måste diskutera. Jag håller med: Självklart ska man inte bara kolla på krig och krigsliknande situationer utan även på naturens påverkan, som tar upp. Jag frågade en gång i vad som skulle hända om elnätet havererade på grund av väder och vind, vilket skulle kunna inträffa. Jag frågade om vad man hade för beredskapsplaner, om man skulle ha drifttekniker på plats och så vidare. Försvaret har ju också en roll där i att kunna köra ut dieselgeneratorer och annat. Svaret var oroväckande. Under den tiden var jag fortfarande aktiv i försvaret. Jag kände: Herregud, det här klarar vi inte av om det skulle hända! Det kändes inte bra, kan jag ärligt säga. 140 (S) replik: Jag tror att förhållandena är undermåliga inom en lång rad av de här områdena – bränslelager, depåstationer och annat. Det är min känsla. Jag tror att vi måste göra det här på ett seriöst och systematiskt sätt, bygga upp det från grunden med inventeringar via länsstyrelserna och initiera den planering som regeringen nu aviserar . frånvaro av planering på det här området måste vi nu åter börja planera för hur det civila försvaret ska fungera i en krissituation. Ett förtydligande: Isstormar har inte med istid att göra. Men vi kommer att få se fluktuationer i väderleken som ger dramatiska situationer i vårt samhälle. Vi kommer att se fler och fler bränder och förändringar i väderleken. Att göra en sådan inventering och bygga upp och stärka det civila försvaret är nog helt nödvändigt för vårt samhälle och för framtiden. Det måste ske i bredd, så att vi har en beredskap för varje eventualitet inom såväl det civila som det militära området, vilka ska stärka varandra, som regeringen också skrivit i betänkandet. Jag tror att detta kommer att tjäna vårt samhälle och vårt land väl. Det kommer att vara en styrka om vi gör vårt arbete ordentligt, tar vara på den möjlighet som genererats av den kris som tyvärr skett och får en ordentlig debatt. Om vi inte tappar tråden utan följer den hela vägen kan vi få en bra beredskap inom det civila området. 141 (M): När debatten nu gått in på sin nionde timme börjar salen återigen fyllas. Det visar på det intresse som finns för försvarsdebatten. Tillåt mig att komma med några kommentarer i denna nionde timme. Tyvärr har försvarsministern lämnat oss, förmodligen av utmattning, vilket även många av oss andra här har drabbats av. Han nämnde i alla fall att han tyckte att det var väldigt många som hade synpunkter på försvarsuppgörelsen, trots att en så stor del av står bakom den. Så är det givetvis. Vi förbehåller oss givetvis att ha de synpunkterna, även om vi kommer att yrka bifall till förslaget. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 När försvarsministern blev tillfrågad vad han tänkte om försvarets framtid svarade han att alla hans tankar fanns sammanfattade i den lilla gröna boken. Vi moderater kan väl säga att vi förbehåller oss att också tänka lite grann utanför den gröna boken emellanåt. Det har väl att göra med flera saker. Vi har angett att vi har vissa förbehåll. I en föränderlig omvärld kan vi inte säga hur världen kommer att se ut om ett, två eller . i ungdomsförbundet brukade vi lite skämtsamt fråga: Hur ofta får en sovjetmedborgare åka utomlands? Svaret var: . Då refererade vi till 1956, 1968 och . Men vi har en föränderlig omvärld. kanske man med samma typ av jämförelse kan säga att medborgare får åka utomlands ; det var bara mellan konflikterna i respektive . Det finns givetvis en anledning till att hålla de här frågorna levande. Saker och ting förändras väldigt fort. Försvaret har också genomgått väldigt stora förändringar. Något som kanske är en av de största förändringarna är de facto-avskaffandet av värnplikten, ett system som tjänat oss . Det är klart att det är en ny verksamhet som sker i grunden. Det är inte någonting som bara skett i staber och kanslihus, utan det är något som skett på varje övningsfält och på varje kaserngård. Det är klart att det i stora delar ändrar hur försvaret arbetar, och det får man också ha stor förståelse för. Jag som inte har suttit i försvarsutskottet tidigare kan meddela att inte allting har varit smärtfritt. Det har varit problem. Givetvis innebär så stora reformer ibland att man måste tänka om och göra rätt. Jag kan i alla fall konstatera att vi utbildar fler soldater och sjömän utan tvång än vad vi gjorde med tvångsinkallade värnpliktiga, då de som inte ville göra värnplikten sattes i fängelse. Trots att de små kullar som vi då kallade till värnpliktstjänstgöring kanske hade kunnat väljas ut bland dem som ville kallade vi personer som inte ville och därför sattes i fängelse. Vi kan också konstatera att dagens soldater, framför allt verifierat via de internationella insatser som vi skickar soldater på, håller en mycket hög klass. Jag tror att vi ska ha stor respekt för det arbete som görs. Det är ett arbete som är mer komplicerat än många andra arbeten. Ordet värnplikt har används här . I någon mening får man intrycket att värnplikt är svaret. Men om värnplikt är svaret, vad är då frågan? Jag tror att det svenska försvaret har möjlighet och är duktigt på att utbilda soldater. Frågan om värnpliktens vara eller inte vara är en fråga som återkommer inte minst genom denna försvarsuppgörelse. Kanske på grund av att vi nu i praktiken inte har ett värnpliktsförsvar i traditionell mening är folkförankringen rätt viktig. Att människor går mellan Försvarsmakten och andra arbetsgivare är i detta avseende mycket viktigt. kan det ske på olika sätt. Det kan ske som soldat i utlandstjänst, reservofficer, anställd eller som kontrakterad inom hemvärnet. Dessa grupper inom Försvarsmakten måste därför värnas. Jag tycker inte att man gör det i alla delar. Man har inom Försvarsmakten i vissa delar en läxa att göra. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Dock är Försvarsmakten en attraktiv arbetsgivare. Det är många som söker och många som antas. Men inte alla fullföljer de kontraktstider som överenskommits. Det leder till problem med bemanning av våra krigsförband. Det leder också till ökade kostnader, och det leder till att soldater lämnar kaserngården och går ut i ett civilt liv utan att de färdigheter som de har tagit till sig tillvaratas. Även här måste vi ha en viss förståelse för att det är en stor omställning. Tar vi exempelvis detta med anställda soldater trädde bestämmelsen för dem i kraft . Det är en ganska att rekrytera de soldaterna. Inom Försvarsmakten möts man inte alltför sällan av en viss trötthet. Man utbildar dugliga soldater och lägger mycket kompetens och tid på dem, och sedan försvinner de duktiga soldaterna ut i det civila samhället utan att de har någon fortsatt koppling till Försvarsmakten och utan att de kunskaperna tillvaratas. Därför har vi som majoritet i försvarsutskottet tillkännagett att ett ökat incitament måste vara en del av Försvarsmaktens fortsatta arbete. Vi har exemplifierat det med ekonomiska . Men det kan vara också andra saker. Försvarsmakten måste också fortsätta sitt arbete med att validera de färdigheter som tjänstgöring i försvaret innebär för det civila arbetslivet och underlätta kombinationer av militärt och civilt arbete. Detta behövs inte bara för att försvaret ska vara en attraktiv arbetsgivare utan också för att civila arbetsgivare ska ha förståelse för att arbete inom Försvarsmakten är ett sätt att kompensutveckla sig i både det civila och det militära. Försvarsmakten är en attraktiv arbetsgivare. Men man har misslyckats på ett område. Det gäller de anställda soldaterna. Vi tycker därför att det är bra att försvarsuppgörelsen innehåller en ny soldatform som gör att man även via plikt kan krigsplacera soldater som inte väljer att gå vidare som kontinuerligt eller anställda soldater. Värnplikten har diskuterats rätt mycket. Också jag hör till dem som har arbetat inom Försvarsmakten och jobbat med utbilda och leda värnpliktiga soldater i strid. Det är klart att man reflekterar över detta i som denna. Det finns några frågor som jag ställer mig. Vi hade en krigsförbandsövning som var ganska besvärlig på grund av att rätt många av våra soldater var fulla. Med professionella eller anställda soldater, skulle det vara färre eller fler fulla soldater i tälten under en krigsförbandsövning? Vi hade ganska allvarliga trafikolyckor. Skulle det vara färre eller fler sådana om vi hade haft en professionell armé jämfört med värnpliktsarmén? Jag frågor mig också om vi hade haft fler eller färre förfrysningar eller fler eller färre olyckor. Att vara soldat är ett arbete som kräver en hög utbildning. Jag tror att vi ska ha respekt för det. Det finns också vissa problem. Exempelvis har man konstaterat att det är ganska ineffektivt att utbilda soldater som inte har en rekryteringsanställning. Därför förlänger vi nu rekryttiden inom försvaret från tre till sex eller beroende på vilken utbildning de ska ha. Jag tror att det är bra. Men vi måste ändå fortsatt följa de frågorna ganska noga. Det är inte så att värnplikten är lösningen, utan värnplikten kan lika gärna vara en fråga. Jag tänkte till slut tala en del om reservofficerare. har tidigare uttalat att användningen av reservofficerare ska öka. Trots att man i flera försvarsbeslut har sagt att användningen av reservofficerare ska öka har den minskat. Försvarsberedningen konstaterade också att reservofficerssystemet inte används på varken det sätt eller i den omfattning som beredningen anser vara nödvändigt. Man skriver i inriktningspropositionen att halva behovet av taktiska reservofficerare i de stående förbanden och kontraktsförbanden bör personalförsörjas genom grundutbildningen med reservofficerare. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Då ska vi veta att grundutbildning av reservofficerare inte innebär att man plockar en gammal yrkesofficer in i ett krigsförband och på så sätt har löst utbildningen, utan det innebär att man har en specifik utbildning för att läsa till reservofficerare. har det grundutbildats noll reservofficerare. Det finns givetvis ett stort arbete att ta tag i. Jag vet att jag själv som reservofficerare och mina 6 000 kollegor som är anställda – de flesta av oss får ingen lön, eftersom vi inte kallas in till övningar – känner oss förbisedda. Jag är inte säker på att Försvarsmakten vet vilken kompetens eller vilka förmågor dessa 6 000 reservofficerare har. Jag tror avslutningsvis att vår Försvarsmakts stora omställning och vårt förändrade omvärldsläge gör att det finns ökade behov av folklig förankring. Det är viktigt att vi tar hand om de anställningsformerna och värnar dem. Försvarsmakten måste bli bättre att se de frivilliganställda, de anställda, hemvärnsmännen och de som går både in och ut i försvaret. Det är de som utgör en stor del av vår folkförankring i försvaret. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 142 (V) replik: står bakom uppgörelsen. Fast i likhet med en del andra talare här låter det som att han står ganska långt bakom den i vissa fall. myntade ett nytt uttryck här, i varje fall nytt för mig. Han talade om restalliansen som hade gjort upp om försvaret. Jag trodde först att han syftade på opinionsläget, men så var det alltså inte. Teologer talar ibland om de obotfärdigas förhinder. Det föll mig i sinnet när talar om värnplikten. Det var väl bra och så med förslaget, och vi kan titta på , och så vidare men, och sedan kommer en massa olika halva invändningar som slutar med hur många fulla det finns i tälten. Det är viktigt att titta på detta. Det gäller förslaget och beslutet om en yrkesarmé, för det är vad det handlar om. Att tala om frivillighet låter konstigt för ett jobb. Vad gör vi då med frivilligorganisationerna? De är de riktiga frivilliga i sammanhanget. Detta har inte gått särskilt bra. Jag tror att man ska vara väldigt tydlig på den punkten och erkänna att det inte blev som ni hade tänkt er. Vi har nästan hälften vakanta på olika sätt av de tänkta 28 000 i organisationen. Det är 6 000 befattningar som är obesatta, och 7 000 är bemannade med värnpliktiga. Det var inte så det var meningen. Då måste man väl våga tänka om. Någon sa: Förmågan att tänka om skiljer den vise från den envise. 143 (M) replik: Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 I detta sammanhang när min kollega från står framför mig kan jag inte undgå att dra mig till minnes skriften Då vapnet vrides ur förtryckets hand. Det var då socialisterna var värnpliktsmotståndare. är tydligen rollerna omvända. Man måste delvis erkänna att alla delar inte gick bra. En anledning till att man kanske inte tog in och utbildade så många soldater var att man inte hade resurser. En annan del är att man har fått en förtida avgång av de soldater som har ryckt in.