prot · H209107 · 2015-06-02 00:00:00 — Att koppla en utebliven vägslitageskatt till den nuvarande nationella planen blir möjligen något krystat. Till skillnad från vad påstår i interpellationen är det inte så att vägslitageskatten inte kommer att bli av. Som jag sa i mitt svar till har vi nu tillsatt en kommitté som ska utreda på vilket sätt en vägslitageskatt kan genomföras. Kommittén kommer också att ta ställning till miljökonsekvenser, det vill säga av en miljöstyrande vägslitageskatt för att kunna få intäkter till staten att använda till exempelvis ökade anslag till infrastruktur, men också för att få en bättre kontroll på den tunga yrkestrafiken i . Detta arbete har påbörjats, och jag ser med stor tillförsikt fram emot att kommittén ska slutföra sitt arbete så att vi kan få en effektiv och bra intäktskälla för staten men också bättre kontroll på trafiken och bättre miljö. Jag tror att det kommer att bli en alldeles utmärkt lösning när den är på plats. Att räkna fram den uteblivna intäkten i oändlighet blir alltså något krystat, precis som påståendet att Norrbotniabanan inte blir av. Beskedet från regeringen är nämligen att vi ska påbörja arbetet med den första etappen av Norrbotniabanan redan innevarande mandatperiod. Det hänvisar till var i ett skede då vi inte hade fått klart besked från om det var möjligt att byggstarta . Jag är noga med att inte lova sådant jag inte kan hålla, och därför svarade jag att vi inte kunde garantera byggstart – något jag ändrade när hade gett besked om att det planeringsmässigt fanns förutsättningar att byggstarta . När vi väger ihop alla frågor och påståenden från blir det inte mycket mer än en tummetott kvar. Regeringen har gett i uppdrag att komma med underlag inför framtagandet av en infrastrukturproposition. Vi har för avsikt att lägga fram budgetar som håller ihop både på intäktssidan och på utgiftssidan. Vi vill definitivt höja ambitionen när det gäller infrastruktur eftersom vi ser att det behövs mycket mer spår, mycket mer underhåll och mycket mer som binder samman och som skapar bättre förutsättningar för kommande generationer. 75 (C): Jag tackar statsrådet för en bra debatt. Det är säkert inte den sista. Jag tackar också för beskedet att nuvarande åtgärdsplan ligger fast. Det tror jag mottas med stor glädje runt om i bygderna. Låt mig ta ett konkret fall. Det handlar om en knepig planeringssituation och finansiering av ett objekt i ett avtal mellan och de båda regionerna i min hembygd, län och i sydöstra . Där finns en ömsesidig investering som är så pass ömsesidig att smålänningarna har lagt betydande resurser i grannlänet för att få ordning på en järnväg. Men enligt samstämmiga uppgifter i småländska och östgötska medier har meddelat, inofficiellt men ändock, att man avser att föreslå åtgärder som av berörda i sydöstra uppfattas som att den aktuella järnvägen, Stångådalsbanan och Tjustbanan, hotas av nedläggning. Det är utomordentligt överraskande och förvånande. Från den socialdemokratiska kongressen kunde vi läsa om rätt så bra investeringsambitioner och intressanta finansieringslösningar. får vi signaler från sydöstra om nedläggning av viktig och ortssammanbindande järnväg för persontåg och godståg. Hur rimmar det med samarbetsregeringens och Socialdemokraternas ambitioner att bygga ut transportinfrastrukturen? Det hänger inte ihop. Det var säkert bra projekt drog igång, , förutom en godsbangård i som inte var möjlig att skotta snö på. Det har vi dock löst. Men springnotor är inte acceptabla vare sig det handlar om ekonomi eller miljö. 76 Statsrådet (S): Som säkert känner till har jag som statsråd inte möjlighet att uttala mig om enskilda beslut i en myndighet, som ju är. Dock har gett förklaringen att man tittar på vilka åtgärder på den aktuella sträckan som är mest samhällsekonomiskt lönsamma, och man har ett antal jämförelseobjekt som man tittar på. Inga förslag är lagda, och inga beslut är tagna. Även i detta fall föreslår jag att man har lite is i magen och ser utredningen an innan man bestämmer sig för att slå på stora trumman. Jag ser fram emot att lägga fram en infrastrukturproposition med en höjd ambitionsnivå. Jag tror att de flesta i ser att det finns ett stort behov av nya spår, av bättre pendlingsmöjligheter, av möjligheter för bättre framkomlighet för gods och av bättre underhåll så att tågen kan både komma och gå på de banor vi har. Jag är övertygad om att behöver mer framtidstro, mer miljöanpassning och mer investeringar . Precis det tänker denna regering leverera, bland annat i en infrastrukturproposition – dock inte utan . Jag ser mycket fram emot att ha en debatt i kammaren med och andra om ungefär när vi har lagt fram vår infrastrukturproposition med de ambitioner vi har. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:286 om planering av banunderhåll 77 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att planeringen av järnvägsunderhållet ska utföras på ett lämpligt sätt så att onödigt långvariga insatser kan undvikas och trafikstörningar för tågen minimeras. Den svenska järnvägen fyller en viktig samhällsfunktion. Ett av samarbetsregeringens prioriterade mål är en fungerande tågtrafik och en väl underhållen järnvägsanläggning i hela landet. För att kunna uppnå det målet krävs långsiktiga satsningar och ett effektiviserat järnvägsunderhåll. Regeringen presenterade ett tilläggsdirektiv till utredningen om järnvägens organisation som syftar till att se över hur staten kan återta kontrollen över järnvägsunderhållet. påstående om alliansregeringens helhetsgrepp och omfattande satsningar överensstämmer inte alls med min bild, och jag kan bara beklaga att resultatet av beredning av budgeten resulterade i att regeringens förslag till utökade resurser för underhåll inte kunde genomföras. Tågtrafiken på järnvägen leder till slitage, vilket kräver dagligt underhåll. I takt med att tågtrafiken har ökat på järnvägen måste också underhållet anpassas utifrån nya förutsättningar. Där det tidigare fanns trafiktomma tider rullar nu ofta tåg, och behovet att göra plats för underhållet är stort. Så kallade servicefönster innebär att tid för banarbeten finns fördefinierade i järnvägsnätsbeskrivningen och därmed är kända av alla verksamma aktörer i berört banområde. Planering av servicefönster och andra underhållsåtgärder måste ske utifrån behoven av underhåll men också för att minimera störningar för tågtrafiken och dem som nyttjar den. Ansvaret för planering av underhållsåtgärder ligger hos . Det är en process att hitta de bästa förutsättningarna, där är den centrala parten som genomför samråd och dialog med berörda regioner, kommuner, järnvägsföretag och övriga intressenter. Denna dialog utgör en viktig del av planeringen. Vad gäller planering av servicefönster på Norra stambanan har jag blivit informerad om att hade kontakt med berörda järnvägsföretag om kapacitetsbegränsningen och även genomförde fortsatta samråd med en utökad krets av berörda aktörer – detta med målsättningen att hitta de bästa tänkbara tiderna för ett servicefönster. Även i kommande underhållsprojekt kommer att föra en bred dialog med alla berörda parter med målet att hitta ett genomförande som minimerar störningarna för såväl gods- som persontrafiken. Jag har för avsikt att fortsätta följa frågan i min dialog med . Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 78 (M): Jag tackar interpellanten , som inte hade möjlighet att vara här. Jag tackar också statsrådet för svaret. Jag undrar dock om statsrådet verkligen tycker att svaret är tillräckligt. Samtliga kommuner mellan och står inför ett tågstopp på mitt , och det väntas pågå . Statsrådets svar är att hon ska följa frågan. Det tror jag inte att arbetspendlare, studerande eller sjukresenärer är särskilt nöjda med, alltså de som reser på Norra stambanan . Vi är alla medvetna om att det finns ett ökat behov av underhåll. Men ett ensidigt beslut om underhåll som kräver ett tågstopp på en i huvudsak enkelspårig järnväg är allvarligt. Kommuner, regioner och tågoperatörer har framfört förslag till som skulle minimera påverkan för såväl resenärer som godstransporter. Men förslagen har avvisats. Det är alldeles för tyst utifrån att detta en mycket allvarlig fråga. Alliansregeringen tog ett helhetsgrepp om transportsystemet. Vi har valt att i vår nationella plan fatta beslut om 86 miljarder. Det kan jämföras med det tidigare beslutet från den gamla om 32 miljarder. Det är nu väldigt välkommet att den nya regeringen och statsrådet verkar ha en insikt om att det inte går att fortsätta att underinvestera i järnvägen. Det är i grunden väldigt bra. Men banunderhåll handlar också om att se till att planeringen för underhållsinsatser utformas på ett klokt sätt. Här brister det när det gäller Norra stambanan. Man behöver ställa sig frågan: Är det rimligt att ha ett tågstopp –13.00 till och med ? Resultatet blir att vi tyvärr får stora effekter på både samhälle och näringsliv lokalt. Man skulle snarare kunna resonera att man kan förlägga dessa insatser under längre avstängning för att arbetet ska kunna utföras . Sedan är jag väl medveten om att det finns begränsningar i vad statsrådet ska fatta för beslut gentemot myndigheten. Men det är påfallande att regeringen inte agerar mer handfast. Här handlar det väldigt mycket om att stå upp för det som regeringen själv skriver på sin egen hemsida. Människor ska kunna arbeta, bo och resa i hela landet. Då krävs det bättre svar från statsrådet, fru talman. 79 (MP): Det är en väldigt strategisk fråga som har ställts här från allianspartierna. Frågan är: Vad menar man med effektivt underhåll? Det är alldeles korrekt att underhållsanslagen ökade vid makten. Men de facto är det färre människor som utför själva arbetet. Jag vet inte riktigt om det räknas som effektivt i något företag att betala mer och få mindre. Vad är förklaringen till att det har blivit så ineffektivt? Svaret står delvis att söka i de tre rapporter som har gjort 2010, 2012 och 2013 när det gäller järnvägen, om man får valuta för pengarna och hur järnvägsunderhållet fungerar. Rapporterna, som är ganska samtydiga, går igenom många brister som jag tror att ingen förnekar, framför allt inte de resenärer som själva upplever hur järnvägen fungerar. Den största bristen som identifieras är regeringens styrning av . Det som hände som Alliansen styrde var att man rullade tillbaka regleringsbreven. När ni tillträdde hade tydliga uppdrag och beställningar som man skulle leverera. Att vi gick med på och var överens om att slå ihop och hade att göra med att planeringssystemet mer skulle utgå från fyrstegsprincipen, men inte att underhåll, trafikledning och alla andra saker skulle skötas i samma rum. Det är skillnad på väg och järnväg. Det är en viktig förklaring till de missförhållanden vi ser . Jag tror att man ska titta mycket noggrant på och ta vara på de förslag som utredningen ledd av tar fram. Jag vill erinra om att det är denna regering som har lämnat ett tilläggsuppdrag om underhåll av järnvägen. Den har både beslutat om uppdraget och gett det, och vi har sett redovisningen. Den är nu ute på remiss. Innan remissvaren har kommit in är det för tidigt att uttala exakt hur man ska få ordning på järnvägen. Men att vi har ambitionen att få ordning på det kaos som uppstod ni hade makten behöver ni inte tvivla på. 80 Statsrådet (S): Att underhåll blir genomfört och att det blir genomfört på ett så effektivt sätt som möjligt är av väldigt stor vikt för att både resenärer och godsköpare ska kunna lita på järnvägen. är det land i som har den allra största trafikökningen på järnväg, . Det är naturligtvis mycket glädjande därför att järnväg och tågtrafik är miljömässigt och på andra sätt ett mer hållbart transportsätt än många andra. Det ställer också nya ökade krav på underhåll men också nyinvesteringar i nya banor, mötesspår, dubbelspår där det är enkelspårigt, fyrspår där det är dubbelspårigt, och så vidare. Det problem som beskrivs i interpellationen är ett problem som vi med stor sannolikhet kommer att få uppleva mer av i takt med att regeringen ökar anslagen till järnvägsunderhåll. På flera banavsnitt i är det så trångt och så mellan tågen att det är väldigt utmanande att hitta tider för underhållsfönstren. Alternativet att inte utföra underhållet eller att göra det på ett ännu mer ineffektivt sätt tror jag egentligen inte att någon förespråkar. Däremot är det naturligtvis av stor vikt att har en god dialog med alla berörda. De olika berörda organisationerna kan sinsemellan ha ganska olika förväntningar, krav och bilder av vilken som är den bästa tidpunkten för att utföra underhåll. Det är till exempel så att väldigt mycket av godstrafiken tar sig fram på våra banor. Det gör att det inte minst för den näring som finns i dessa områden skulle innebära väldigt stora problem om man satte underhållsfönstren i stället. Jag vet att har haft dialog med kommuner, regioner, landsting och också företag i regionen för att försöka hitta de fönster som påverkar trafiken negativt i så liten utsträckning som möjligt. Jag vill också påminna om att den första dialogen som genomfördes skedde . Låt mig gissa att de kommuner som Tobé nu känner så ömt för då var helt nöjda med lösning. Jag tror att vet vilken regering som ansvarade för verksamhet . 81 (M): Tack igen för svaret, statsrådet! Det är väl bekant att jag gärna skulle drömma mig tillbaka till då hade en handlingskraftig regering som tog ansvar för . Grundproblemet här är att vi nu oavsett regering har ett stort antal kommuner som kommer att drabbas på ett väldigt allvarligt sätt av detta tågstopp. skulle man nästan vilja att ett antal andra större kommuner kanske skulle få uppleva ett liknande tågstopp. Jag är rätt säker på att reaktionerna skulle bli så kraftfulla att statsrådet skulle agera , i varje fall om den situationen skulle uppstå i , eller . Detta är i grunden en fråga om hur man ser på att människor ska kunna leva i hela . Det handlar också om att nu mycket noga lyssna på vad kommunerna och även antal tågoperatörer har framfört. Om det vore på det sättet att vi i dialogen sett att det kommit orimliga förslag från kommunerna eller att det inte fanns någon som helst förståelse för att man behöver göra underhåll hade jag förstått statsrådets inställning. Men här har man hela vägen försökt att ha en dialog med för att försöka hitta alternativ. Om man nu ska ha ett dagligt tågstopp är det klart att det kommer att få en väldigt stor påverkan. Det är någonting som måste vägas in i den myndighetsdialog som statsrådet kommer att ha med . Apropå effektivt kan man fundera på detta. Den uppgift jag har fått är att endast kommer att använda av den tid som stoppet omfattar för banunderhåll. Det är klart att både jag och ett antal kommuner då ställer frågan: Är detta verkligen ett effektivt sätt att använda våra resurser? kommer vi in i en period då uppenbarligen regeringen och, för den delen, även Nya och allianspartierna lägger fram omfattande politiska förslag för att finansiera mer av underhåll. Jag tycker att det då är viktigt och centralt att säkerställa att också tar in i sin syn vad detta har för påverkan för människor. Vad har det för påverkan för resenärer, som till exempel kommer att tvingas byta tåg mot buss eller bil eller kanske ännu värre – helt avstå från att resa? Jag har själv i fått uppleva rätt tuffa år då de allra flesta just nu får pendla till sitt arbete. Då är tåget någonting som är helt centralt. Det är ofta det som gör att man kanske kan välja att bo kvar även om den ena parten måste ta ett arbete i en annan stad. När man då får ett besked som också inverkar på detta – inte fullkomligt, det inser jag också – tycker jag att statsrådet måste ta detta på allvar. Jag hoppas att statsrådet i sin dialog med uppmärksammar dem på att den utveckling vi nu ser på Norra stambanan när det gäller banunderhållet inte är rimlig. 82 (MP): har tagit fram ett dokument om en ny tågordning. Det gjorde vi . Förslagen håller ganska väl , och de stämmer väl överens med vad fackförbundet framför när det gäller hur man ska få ordning på tågtrafiken i . Men den exakta utformningen får som sagt anstå till dess att utredningen är färdig. Det är välkommet att talar så varmt för tåget och att tåget har en central plats. Det står i bjärt kontrast till den moderate finansministern , som talade om höghastighetståg som robust olönsamt och som var ovillig att öka investeringarna på järnväg. Men jag välkomnar det; det är bra om vi kan vara en blocköverskridande majoritet som satsar på järnvägen. Det var förstås inte riktigt det vi såg i den budget som gick igenom. Såvitt jag vet skar ni bort 620 miljoner till underhållet, vilket inte precis underlättar för invånarna i att få sina behov tillgodosedda. Jag känner varmt med såväl dem som de människor som bor i och på alla andra ställen där pendlare till sin förtvivlan får se att tåget inte stannar, att tåget går långsamt eller att tåget gör uppehåll på ställen där det inte ska göra uppehåll. Jag kan försäkra att genom sin medverkan i regeringen tillsammans med Socialdemokraterna kommer att göra sitt yttersta för att järnvägen ska kunna fullfölja sin potential. Tillsammans med tågoperatörer, tågentreprenörer, kommuner och alla andra inblandade ska man samla det som behövs för att få ordning och reda på järnvägen och ordning och reda på användningen av skattebetalarnas pengar. 83 Statsrådet (S): Regeringen har som vi har uttryckt det i allt ifrån regeringsförklaring fram till , och även fortsättningsvis under hela mandatperioden, för avsikt att storsatsa på järnvägen. Det gäller både nya investeringar och ett betydligt ökat underhåll. Skälet till det är att vi ser att järnvägen så som den har styrts under den föregående regeringen helt enkelt inte har fungerat. För att spä på det som anförde i sitt inlägg var det inte bara framtida investeringar som den tidigare finansministern ifrågasatte. Han uttalade också att hade överinvesterat i järnväg. Jag vågar nog påstå att de flesta tågpendlare ställer sig något frågande till det påståendet. För att återvända till temat för interpellationsdebatten är det, som jag sa tidigare, en utmaning att hitta underhållsfönstren – helt enkelt av det skälet att det går mycket trafik på de banor som vi ska underhålla. Jag vill återvända till datumet . borde väl rimligen den regering som stödde ha kunnat lösa problemet med Norra stambanan om man hade önskat. Alltsedan dess har det pågått, och pågår fortfarande, en dialog mellan och berörda aktörer – såväl järnvägsoperatörer som kommuner och landsting och företag som köper gods på den aktuella sträckan. Jag följer den noga. Jag har inte för avsikt att gå in och utöva ministerstyre i frågan. Däremot för jag självklart en dialog med och säkerställer att man har den dialog som krävs för att få minsta möjliga negativa påverkan på trafiken när man genomför detta absolut nödvändiga underhåll. Som sagt finns det dock inte en massa tid över som man bara väljer att inte använda. , i takt med att vi ökar underhållet, kommer problemet att uppstå på fler ställen. Det blir en konflikt mellan att driva trafiken utan störningar och utföra ganska omfattande underhåll. Jag vet att har en tydlig ambition att genomföra dialogerna så att man får besked om vad som gäller och kan planera utifrån dessa förutsättningar. Man ska också göra en planering som stör trafiken så lite som det över huvud taget är möjligt. Vi ska dock inte tro att man på våra övertrafikerade banor kan genomföra omfattande underhållsarbete utan störningar. Det är tyvärr omöjligt. Men det handlar också till viss del om att vi inte har överinvesterat i järnväg i , utan tvärtom underinvesterat. Annars hade vi kanske haft lite större möjligheter att genomföra underhållet med lite mindre störningar . 84 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill börja med att försäkra att har och fortsatt kommer att ha ett mycket starkt engagemang i järnvägen. Vi tycker att det är mycket viktigt för att se till att vi har ett som lever och där det finns en möjlighet att både arbeta och skapa tillväxt – en helt central del i detta. Det var också bärande i att vi började ett arbete för att säkerställa att vi lade fram budgetar. Jag nämnde tidigare att vi fattade beslut om 86 miljarder , vilket kan jämföras med 32 miljarder från . Nya valde nu att också lägga ytterligare 1,4 miljarder i vår vårmotion. Det finns mycket vi kan tala om som är historia. Det intressanta är det som ska komma nu och framåt. Jag tycker nog ändå att frågorna hänger kvar i luften. Är det rimligt, och är det den absolut bästa lösningen att hitta ett underhållsfönster där man använder av tiden? Ska detta gälla ? Ska det inte väcka reaktioner hos oss som har politiska förtroendeuppdrag? Det är klart att myndigheterna har haft en dialog. Det är positivt att statsrådet nu vill säkerställa att myndigheten har en fortsatt dialog. Men det är också viktigt att dialogen leder till någonting. Jag tycker fortfarande att myndigheten, i det här fallet, är svaret skyldig. Är detta verkligen det bästa och det mest effektiva sättet att planera underhållet på Norra stambanan? Jag är tveksam. 85 Statsrådet (S): Jag gläder mig naturligtvis oerhört åt att även kom till insikt om det stora behovet av utökat järnvägsunderhåll i . Det var nämligen så att , vilket inte är så vansinnigt länge sedan, tyckte att man utan vidare kunde ta bort 1,2 miljarder från utökat järnvägsunderhåll som den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen hade lagt fram till som förslag. Faktum kvarstår fortfarande: Den dialog som har med berörda kommuner, företag och operatörer på järnvägen fortgår. Ambitionen är självklart att hitta ett sätt att hantera underhållsåtgärderna som så lite som möjligt stör trafiken. Vi vet att järnvägstrafiken har en helt central betydelse för människors möjlighet att pendla, för regioners möjlighet att växa och utvecklas och för företags möjligheter att locka till sig kompetent arbetskraft och att transportera ut sitt gods och transportera in komponenter. funktion i hela är alltså av oerhört stor betydelse. Det har den här regeringen tagit fasta på genom att satsa mer på järnvägsunderhåll. Och jag gläder mig åt att nu följer efter och har insett samma sak som regeringen insåg . Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:616 om kryssningsfartygen 86 Statsrådet (S): har frågat mig om jag är beredd att avskaffa farledsavgiftsreduktionen för fartyg som tömmer avloppsvatten i . har även frågat mig om jag, i väntan på att en internationell överenskommelse är på plats, på annat sätt kommer att se till att , eller i samråd med andra länder, verkar för att kryssningsfartygen ska använda reningsanläggningarna i hamnarna i stället för att dumpa avloppsvatten till havs. prioriterar arbetet med att skydda miljö högt och arbetar på flera fronter med att minimera sjöfartens miljöpåverkan. arbetar därför hårt med att få igenom en reglering som förhindrar utsläpp av övergödande ämnen genom utsläppsförbud alternativt reningsanläggningar med strikta utsläppsgränsvärden för passagerarfartyg och kryssningsfartyg i . Vi har framgångsrikt varit drivande i frågan och är på god väg att nå en slutbehandling av frågan. Vid , IMO:s, miljöskyddskommittés möte togs det faktiska beslutet i denna fråga. Och återstår de legala aspekterna för att kunna verkställa beslutet. Vad gäller farledsavgifterna gör en översyn av sitt avgiftssystem vilket även inkluderar möjliga miljöstyrmedel. Ett förslag till ny modell väntas bli klart . Därefter kommer remittering och konsultation att äga rum. Jag vill inte på något sätt föregripa gedigna arbete med framtidens farledsavgifter. Det är viktigt att frågan drivs på internationell nivå och i dialog med näringen för att vi ska komma fram till en effektiv lösning som inte bara flyttar problemet till annat ställe.