prot · H30912 · 2015-10-13 00:00:00 — Jag tycker att 10 av de miljarder i regeringens budget som man satsar är bra satsningar. Det är satsningar på skolan, äldreomsorgen och sjukvården. Det är mycket positivt. Problemet, finansministern, är att det är bara en fjärdedel av alla de som ni höjer skatterna med. går alltså till bidrag, subventioner och en ineffektiv arbetsmarknadspolitik. Stå inte här i talarstol, , och försök påskina att din politik gör någonting annat än den gör! Det är en bidragspolitik. Jag tycker att det är bra att vi fortsätter att satsa på skolan och sjukvården. Vi i gör lite annorlunda prioriteringar. Vi hade i stället velat ha en tioårig grundskola. Vi hade velat se mer matematikundervisning i skolan. Ni gör lite andra prioriteringar på skolan. I grund och botten är vi alla överens om att skolan behöver mer resurser. Det som detta handlar om är hur många människor som faktiskt förlorar på er ekonomiska politik. Det som jag skrev i den fråga som jag ställde till finansministern var: Enligt tabell 26 på s. 18 i budgetpropositionen står det att sex av tio inkomstgrupper i genomsnitt är förlorare på politiken. Sedan går finansministern upp i talarstolen och säger att hon bara vill upplysa om att det på s. 18 i tabell 26 står si och så. Ja, det var detta som min fråga handlade om. Problemet är, finansministern, att du tog bort en annan tabell. Det ska vara två tabeller, en tabell som visar hur det faller ut för individerna och en tabell som visar hur det faller ut för hushållen. Det kan nämligen mycket väl vara så att en person tjänar på budgeten som individ men är gift med någon som förlorar ännu mer, vilket gör att hushållskassan totalt sett går back. Det är det finansministern försöker mörka. Finansministern hade med detta , när hon gjorde budgeten , men har hon inte med den tabellen. Det är ju ganska märkligt. Jag ställer frågan just så, och finansministern går ändå upp i talarstolen och försöker måla upp en bild av att tabellen minsann finns med. Ja, men jag pratar om en annan tabell. Det måste vara två tabeller – en för individerna och en för hushållen. Det är så man får en heltäckande bild av utfallet av den ekonomiska politik regeringen föreslår. Det erbjuder dock inte . Som av en slump har detta läckt ut från . Finansministerns egna tjänstemän har alltså satt kniven i ryggen på henne och läckt tabellen till . Den pekar på att åtta av tio hushåll i genomsnitt förlorar på regeringens ekonomiska politik – i genomsnitt åtta av tio hushåll. Vi kan tvista om huruvida 50, av svenska folket förlorar på regeringens politik, men poängen är att många förlorar. De som förlorar är de som jobbar, alltså de som går upp , sliter och betalar skatt. Pengarna går dessutom i huvudsak till att höja bidragen. 34 Finansminister (S): Jag är hemskt ledsen, men har faktiskt fel. Det är när det gäller hushållen exakt samma tabell i den här budgeten som i den förra budgeten, och det är samma tabell som tidigare borgerliga regeringar har använt. Individnivå har inte presenterats i vare sig den här budgeten, den förra budgeten eller budgetar parti satt vid makten. Siffrorna för individnivå brukar inte komma ut från , men eftersom har frågat om detta har jag öppet och transparent redovisat hur det ser ut på individnivå – om det nu är det efterfrågar. Detta har dock som sagt inte redovisats i tidigare budgetar heller. Om vi tittar på individnivå är det två av tio som får högre disponibel inkomst. Tre av tio får lägre disponibel inkomst, och fem av tio får oförändrad disponibel inkomst. Men, återigen: Även dessa siffror ska man ta med en nypa salt, liksom andra siffror, eftersom alla reformer inte går att få ned i den facitmodell man använder för att få fram siffrorna. Så är det för mig, och så var det för min företrädare – som ju var partivän med . tog till exempel upp att han tycker att det är bra att vi satsar på skolan. Den stora satsningen vi gör på skolan, som för övrigt inte heller syns i den här tabellen, är ju och emot. Det handlar om den stora lärarlönesatsning regeringen gör. Den innebär att 60 000 lärare kommer att kunna få en löneförhöjning på . Den stora skolsatsning vi gör i regeringens budget är alltså och andra moderater emot. Här har vi en grundläggande ideologisk skillnad. Vi socialdemokrater tycker att det är motiverat att ta ut skatt så att alla barn i ska kunna få en riktigt bra skola. Alla barn ska få det stöd de behöver. Vi ska ha en kompensatorisk skola så att den som har föräldrar som inte kan stötta en ska få mer stöd i skolan än den som har föräldrar som kan stötta en. Vi ser hur det är med lärarsituationen – många lärare kommer att gå i pension, och många lärare lämnar yrket. Många lärare känner sig inte motiverade, och få ungdomar söker sig till lärarutbildningen. Därför vill vi satsa på lärarna så att de som är i skolan ska känna sig sedda, så att fler ungdomar ska söka sig till lärarutbildningen och så att våra barn och ungdomar får riktigt bra lärare. Detta är emot. Varför vill ni inte satsa på lärarna? kommer att säga att de vill satsa på förstelärartjänster, men det är ju en minimal satsning i förhållande till det ordentliga och rejäla lärarlönelyft regeringen gör. Er satsning handlar om några , medan vi gör en satsning på 3 miljarder. Det gör vi för att Socialdemokraterna och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen bryr sig om skolan. Vi bryr oss om barnen, och vi vill att ungdomarna ska få en bra start i livet. För går dock skattesänkningar före allt. 35 (M): försöker, som så många andra socialdemokrater, måla upp en bild av att det finns en konflikt gällande om vi ska ha en välfärdsstat i eller inte. Så är det inte. vill satsa på välfärden, och vi föreslår satsningar på framför allt skolan. Vi gör det på ett lite annorlunda sätt, för vi tror inte på att förstöra den svenska modellen på det sätt tangerade. Vi ska inte ha en ordning där politiker sitter och säger att en viss grupp lärare ska tjäna si och så mycket, utan det ska arbetsmarknadens parter avgöra. Det är bland annat därför vi är kritiska till just den satsning på skolan finansministern presenterar. Vi vill i stället säga så här: Vi behöver en speciell karriärväg för de duktigaste och skickligaste lärarna. De duktigaste och skickligaste lärarna ska kunna tjäna väldigt mycket pengar. Vi ska locka duktiga, kompetenta och klipska människor att bli lärare, och det gör man genom att specialsatsa på de lärare som är absolut vassast. Det är vår modell för hur vi ska få en bättre skola. Sedan vill vi även satsa på mer matematikundervisning i skolan och på en tioårig grundskola. Det är saker som finansministern inte alls är med på. Vi är dock i grunden överens om att man ska satsa på skolan och på välfärden. Problemet är, fru talman, att det inte är dit pengarna går. höjer skatterna med 154 miljarder, och av dem går till bidrag och subventioner. går till att bland annat höja a-kassan för dem som inte arbetar så att det blir mindre lönsamt att arbeta. Alla som jobbar förlorar. De gamla som vill jobba lite längre förlorar, och de som står långt ifrån arbetsmarknaden och behöver enkla jobb förlorar. 1 miljon inkomsttagare förlorar – snart sagt alla som jobbar förlorar. Det är där konflikten ligger. Välfärden är vi överens om; det är det bidragssamhälle du vill återupprätta vi tvistar om, . 36 Finansminister (S): säger att vi är överens om att satsa. Det finns bara ett problem: har inte finansiering till sina satsningar. Det är därför det inte blir några satsningar på riktigt. Du kan tala om att du vill satsa på skolan, , men du har de facto inte pengarna eftersom du inte är beredd att ta ut de skatter som behövs för att vi ska ha en riktigt bra skola. Det är jag, och det är den här regeringen. Där går en djup ideologisk skiljelinje i svensk politik. Du talar om bidrag och subventioner. En stor satsning vi gör är den på långtidsarbetslösa ungdomar. Vi tycker inte att ungdomar ska gå arbetslösa månad ut och månad in och sitta framför tv:n och dataspelet. Det är inte ett bra sätt att börja sitt vuxna liv. Vi tycker att alla ungdomar ska jobba eller plugga, och därför gör vi en omfattande och dyr satsning i form av 90-dagarsgarantin. Den innebär att ingen ung människa ska behöva gå sysslolös i . Det kostar pengar, och det kräver att vi höjer skatten. Jag är beredd att göra det, för jag tycker att det är viktigt att ungdomar får en bra start i livet. Därför vill jag satsa på skolan, och därför vill jag satsa på ungdomar som inte har arbete. För mig är det viktigare än låga skatter. Jag hoppas också att inför sin nästa interpellation läser tabellerna ordentligt så att vi inte behöver ha fler interpellationsdebatter som baserar sig på privata missuppfattningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:20 om höjda marginalskatter 37 Finansminister (S): har frågat mig hur jag anser att möjligheter att framgångsrikt konkurrera i den globala ekonomin påverkas av de föreslagna skattehöjningarna på utbildning, företagsamhet och hårt arbete. Som jag svarade när han ställde samma fråga beror konkurrenskraft på en rad olika faktorer. Hur skattesystemet är utformat är en faktor. Vad skatteintäkterna används till är en annan. Kvaliteten på till exempel infrastruktur och utbildningsväsen är centrala för svensk konkurrenskraft. Därför är det missvisande att titta på en enskild skatteförändring, utan politiken måste ses som en helhet. Vidare riskerar alltför stora inkomstklyftor att urholka tilliten och sammanhållningen i samhället. Här kan noteras att inkomstklyftorna har vidgats mer i än i något annat OECD-land. visar internationella jämförelser att fallit i rankning vad gäller konkurrenskraft. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar har vi ett stort budgetunderskott. Viktiga investeringar i till exempel infrastruktur och utbildning måste därför finansieras fullt ut. Mot bakgrund av detta har regeringen lagt fram en budget utan ofinansierade skattesänkningar men med viktiga investeringar i infrastruktur och utbildning och med en bra fördelningsprofil. i ett bredare perspektiv och som en helhet är jag därför övertygad om att regeringens politik kommer att medföra bättre förutsättningar för produktiv verksamhet i och därmed öka konkurrenskraften i svensk ekonomi. Tredje vice talmannen meddelade att som framställt interpellationen anmält att han var förhindrad att delta i debatten. 38 (M): Liksom i den förra debatten är vi alla helt överens om utbildningens betydelse för en stark ekonomi och stark välståndsökning i . Som jag sa i den förra debatten tycker jag därför att det är tråkigt att regeringen väljer att avvisa de olika satsningar som vi moderater lägger fram och vill se på den svenska skolan och som är forskningsbaserade. De absolut viktigaste satsningarna för att få en bra skola handlar om att man ska börja skolan mycket tidigare. är ett av de länder i västvärlden där eleverna börjar senast i skolan. Därför tycker vi att det är rimligt att man ska börja redan från förskolan så att vi får en tioårig grundskola. Vi måste också ha mer undervisningstid, särskilt i matematik. Där ligger svenska elever efter. Därför vill vi satsa mer på fler timmar i matematikundervisning. Forskningen visar tydligt att ju fler timmar man spenderar i skolan, desto bättre blir utfallet. När vi nu är överens om utbildningens stora betydelse och inverkan på konkurrenskraften måste vi också kunna titta på vad det är för andra saker som påverkar konkurrenskraften. Där spelar skatten roll. Den är inte den enda och helt avgörande faktorn, men den spelar roll. Regeringen föreslår nu kraftigt höjda marginalskatter för 1 miljon inkomsttagare i . Det innebär att man kommer att minska intresset och incitamenten för dessa människor att jobba längre. För vissa inkomstgrupper kommer marginalskatten att bli . Vi kan som exempel ta en läkare som tjänar . Han eller hon kommer, om han eller hon jobbar övertid, att för varje hundralapp bara få behålla . Då är frågan: Kommer den här läkaren som jobbar och sliter och har ett ganska tufft jobb att orka jobba en extra timme när vederbörande förlorar i skatt? Nej, det är klart att det kommer att innebära att man jobbar färre timmar. Den här åsikten är inte en åsikt som bara jag står här och predikar, utan det här är den ekonomiska forskningseliten helt överens om. Jag tycker att finansministern borde ringa till en av sina partikompisar och tidigare finansminister, , som gjorde en blocköverskridande uppgörelse om skattesystemet för att pressa ned marginalskatterna just för att uppmuntra fler att jobba mer. Höga marginalskatter innebär också att människor kommer att vara mindre intresserade av att utbilda sig och mindre intresserade av att satsa på karriären, därför att man får behålla ganska lite av den extralön som man får av att jobba och slita hårt och utbilda sig. Det är dessutom så att samhället håller på att förändras. Vi blir alltmer globaliserade. Och dagens ungdomar är ganska olika generation. När gick i skolan var inte idén om att kanske flytta utomlands så aktuell; den låg ganska långt borta. är det många som drömmer om att få lämna för att plugga och jobba i , eller och så vidare. Och om har väldigt höga marginalskatter, så att de vassaste entreprenörerna och duktigaste killarna och tjejerna känner att de kan tjäna mycket mer pengar någon annanstans, då kommer de att flytta. 39 Finansminister (S): ställer samma fråga till mig som han gjorde i en närmast identisk interpellation. Den handlar just om de högre marginalskatterna. Från Socialdemokraternas sida har vi varit tydliga med att vi bedömer att man bör kunna trappa av jobbskatteavdraget något för dem som har höga inkomster. Tjänar man till exempel får man en skattehöjning med med det förslag som vi nu lägger fram. Vi fasar ut jobbskatteavdraget för dem med miljoninkomster. Vår bedömning är att om man har inkomster i miljonklassen behöver man kanske inte ett jobbskatteavdrag för att gå till jobbet . De här pengarna använder vi sedan till angelägna satsningar. Det är klart att det hade varit väldigt mycket bättre om vi hade kunnat ta över statsfinanser i ett bättre skick, så att vi inte hade behövt finansiera våra satsningar krona för krona. Men är det tyvärr den regimen som behövs eftersom den förra regeringen lämnade efter sig stora budgetunderskott. 40 (M): Nej, jag tror inte heller att höginkomsttagare behöver ett jobbskatteavdrag för att gå till jobbet. Men om det är så att man bara får behålla av den extra inkomst man får av att jobba extra, varför i hela fridens namn skulle höginkomsttagaren göra det? Varför skulle läkaren som jobbar på en hektisk sjukvårdsmottagning jobba extra när det är ont om personal för att hjälpa det svenska sjukvårdssystemet när vederbörande bara får behålla av varje extra hundralapp? Det är just det här som är argumentet. Det är ingen som föreställer sig att höginkomsttagare helt plötsligt ska säga: Nej, nu struntar jag i det här. går jag inte och jobbar längre. Vad det handlar om är att marginalskatten slår så hårt mot extra jobbade timmar. På det sättet kommer vi att få en situation där går tillbaka dit där vi var , då intresset för att göra den där lilla extra insatsen inte finns där. Det här är som sagt något som partikompis och tidigare finansminister skriver under på till . Jag tycker att hon ska ringa sin gamla partikompis och företrädare , så kan han förklara vad som var bakgrunden till att Socialdemokraterna sänkte marginalskatterna . Avslutningsvis måste jag bara säga något om detta med budgetunderskott. Vi var helt överens om att skulle låna upp pengar. Alliansen ville sänka skatterna. Socialdemokraterna ville bränna de pengarna på höjda bidrag när vi var överens om lånets storlek. 41 (S): Jag får be så mycket om ursäkt för att jag var lite senfärdig här. Jag vet också att inte har möjlighet till fler inlägg, så jag ska försöka hålla mig på mattan. Något som jag tycker att det finns anledning att notera i den här debatten, som i många andra debatter i den här kammaren, är att det finns en övertro på att om man bara sänker skatten jobbar folk mer, producerar företagen mycket mer och blir samhället helt underbart att leva i. Jag vågar påstå att vi har hört detta i debatt efter debatt som vi har haft vad gäller både finansutskottets verksamhet och skatteutskottets verksamhet. Ändå klarade man inte av att se till att arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och framför allt ungdomsarbetslösheten kunde hållas nere på en rimlig nivå under sina regeringsår. Är inte detta underligt, fru talman? Ja, en del av den så kallade underbara natten var ju att man sänkte marginalskatterna. Men man gjorde något annat också. Man breddade momsunderlaget. Det blev till exempel moms på hyror, som det inte hade varit tidigare. Det blev moms på nästan alla varor och tjänster. Den har sedan sänkts successivt av olika regeringar. Det har varit en ganska stor djungel. Man var också ganska överens i överenskommelsen om att man behövde ha andra skatteunderlag, till exempel fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Det stod också bakom. Han har för övrigt varit ute i debatten från tid till annan och sagt att det kanske inte var så klokt att avskaffa fastighetsskatten ur ett strikt ekonomiskt perspektiv. Sedan kan det finnas politiska perspektiv på att avskaffa fastighetsskatten, och det kan vara politiskt komplicerat att återigen införa en fastighetsskatt. Det tror jag att vi är många som skriver under på. Men ska man redogöra för vad hade för tankar då måste man redogöra för vad han tyckte rakt igenom och inte bara stå här och säga att det var marginalskatterna som var problemet. Det är en ganska bred grupp av människor som jag umgås med, men jag har aldrig hört någon, hur mycket moderat den än varit, som sagt: Nej, jag struntar nog i att jobba den där extra timmen, för jag tjänar så lite pengar på det. Jag har aldrig hört den uppfattningen, i varje fall inte i de kretsar jag rör mig i. Och jag kan lova att det inte bara är på arbetarkommunens möten som jag umgås med människor. Jag har en betydligt bredare bekantskapskrets än så. säger mycket om att det är många som önskar flytta utomlands. Men jag har fortfarande inte hört om någon, i varje fall inte någon av de ungdomar man åberopar, som gör det för att få lägre skatt. Man gör det därför att man vill utveckla sig, skaffa sig en bättre utbildning eller få ett bättre arbete och ibland av ren nyfikenhet. Det är därför man flyttar utomlands. Man vill kanske ha mer äventyr innan man slår sig till ro, bildar familj och lever ett annat liv. Jag tycker att det är viktigt att göra dessa påpekanden i den ganska ensidiga skattedebatt som just nu förs. 42 Finansminister (S): Som ren sakupplysning vill jag säga att den skatteförändring som sker i och med att vi trappar av jobbskatteavdraget innebär 3 procents ökning av marginalskatten. Det kan låta lite mer dramatiskt när man lyssnar på . För dem som tjänar 51 000 månaden innebär detta en skattehöjning på . säger att han tror att det här gör att människor inte kommer att utbilda sig. Jag har väldigt svårt att tro att en marginalskatteförändring på i någon större utsträckning eller omfattning kommer att påverka ungdomars val mellan att studera eller inte studera. Jag tror att det är en del andra faktorer som styr om man väljer att läsa vidare på en högre utbildning eller inte, till exempel vilken typ av jobb man vill ha. Jag tror faktiskt att den marginalskatt som för tillfället råder påverkar ungdomars val av studier i ganska ringa omfattning. Tvärtom är det så att vi nu sett fler ungdomar än någonsin som söker sig till den högre utbildningen. tror att marginaleffekten är oerhört viktig för hur mycket man arbetar. Väldigt många i den här lönegruppen har de facto en hundraprocentig marginaleffekt när de arbetar eftersom de inte får någon övertidsersättning – vilket för övrigt gäller även . Men om nu tror att marginaleffekten är oerhört avgörande för om man lägger ned en extra arbetstimme eller inte, då ställer man sig naturligtvis frågande till varför själv, med 100 procents marginaleffekt, lägger så mycket tid på interpellationer. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:14 Begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt 2015/16:15 Beskattning av säkerhetsreserv 2015/16:19 Vissa frågor på området för indirekta skatter 2015/16:20 Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av avveckling 2015/16:21 Informationsutbytesavtal med 2015/16:22 Informationsutbytesavtal med 2015/16:24 Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott – genomförande av det nya CBE-direktivet 2015/16:28 Vissa frågor om behandling av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos 2015/16:29 En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton 2015/16:30 Avskaffande av systemet med etableringslotsar 2015/16:31 Godkännande och marknadskontroll av fordon 2015/16:32 Ändringar i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel KOM(2015) 472 Förslag till OCH RÅDETS FÖRORDNING om gemensamma regler för värdepapperisering och om inrättandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven /65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 KOM(2015) 473 Förslag till OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag med anledning av prop. 2015/16:17 Internationella skolor 2015/16:399 m.fl. (V) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:35 Öppenhet och transparens av (M) till finansminister (S) 2015/16:36 Budgetpropositionens långsiktiga konsekvenser på jobb och tillväxt av (M) till finansminister (S) 2015/16:37 Utvecklingen av privat sjukförsäkring av (M) till statsrådet (S) 2015/16:38 Psykisk ohälsa, psykologisk behandling och primärvården av (M) till statsrådet (S) 2015/16:39 Behovet av underhåll av ridanläggningar av (M) till statsrådet (S) 2015/16:40 Nivån på hushållens skuldsättning av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:41 Besked till svenska företagare av (M) till finansminister (S) 2015/16:42 Svenska bönders likviditetsproblem av (M) till finansminister (S) 2015/16:43 Bensinskatten och vikten av vallöften av (M) till finansminister (S) 2015/16:44 Arbetsmarknaden för unga människor av (M) till finansminister (S) 2015/16:45 Höjd skatt för 1,2 miljoner löntagare av (M) till finansminister (S) 2015/16:46 i och av (FP) till statsrådet (S) 2015/16:47 Barnarbetet i världen av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2015/16:48 Saknad proposition av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:49 Stöd till kommuner vid mottagande av ensamkommande flyktingbarn av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:50 Vinstuttag före nya vagnar av (M) till finansminister (S) 2015/16:51 Bostadssituationen för svenska studenter av (M) till finansminister (S) 2015/16:52 Företagarnas syn på regeringens skattepolitik av (M) till finansminister (S) 2015/16:53 Transporternas inverkan på klimatet av (C) till statsrådet (S) 2015/16:54 Swedavias miljöarbete och klimatpåverkan av (C) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:55 inflytande på filmpolitiken av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:56 Krav på matimporten av (V) till statsrådet (S) 2015/16:57 Den småskaliga vattenkraftens betydelse för kulturmiljöer av (C) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:58 Medborgarlön av (M) till finansminister (S) 2015/16:59 Statliga bolag och av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:60 RUT-avdraget för rengöring av inomhuspooler av (M) till finansminister (S) 2015/16:61 Beskattningen av människors kulturutövning av (M) till finansminister (S) av (C) till statsrådet (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar