prot · H20976 · 2015-03-20 00:00:00 — Många blir rädda för att det inte kommer att vara lika enkelt att få de fina uppdragen, och många blir livrädda för att den outtalade förtur som många har haft, och fortfarande har, för att de uppfyller för hur makten ska se ut nu kommer att ruckas. Regeringen har ett ansvar, och jag har ett särskilt ansvar i beredningen eftersom jag ansvarar för som bereder så oerhört många tillsättningar av poster, närmare 400 . Departementet har ett särskilt ansvar eftersom de verksamheter där tjänster ska tillsättas är så olika. Det faller på sin orimlighet att samma kompetens är den bästa kompetensen för de många olika posterna. Eller vad tror riksdagsledamoten ? Tror riksdagsledamoten att det är samma erfarenheter, bakgrunder och insikter som behövs för ett uppdrag i som i eller på som på – eller i samhället i stort? Tror att det kan vara så att det finns kompetenser som vi inte ser? Tror att det kan vara så att vi behöver förändra både vad vi letar efter och hur vi gör när vi letar efter de bästa? Eller delar tankarna bakom det som en man sa till mig i upprördhet över att jag nu inleder samarbetet med Rättviseförmedlingen? Han sa: Hade det funnits kompetenta ledare i rullstol, då hade våra företag haft ledare i rullstol. Delar den tanken? 153 (KD): Tack igen, kultur- och demokratiministern, för svaret! Jag delar absolut uppfattningen att det behövs olika typer av kompetens för olika typer av uppdrag i olika typer av myndigheter. Däremot menar jag att regeringen i och med det här samarbetet visar att man börjar i helt fel ände. Man börjar inte med kompetensen, utan man börjar med att se var man kan hitta personer med det man betraktar som rätt kön, rätt etnicitet och rätt religionstillhörighet. Jag menar att det är att börja i fel ände. Jag tycker att de svar och besked vi får från statsrådet här föranleder en ganska stor oro. Det här handlar i bästa fall om någon form av symbolpolitik. I värsta fall tror jag att det kan driva både jämställdhetsarbetet och utnämningspolitiken i fel riktning. Jag tänker då på den otydlighet som verkar finnas i regeringen i fråga om dels vad som egentligen menas med ”förtjänst och skicklighet” som det står i regeringsformen, dels de kvoteringstendenser som presenteras från flera håll i regeringen. Jag tycker att vi nu ser tendenser hos kultur- och demokratiministern som inte bara är fel utan också kommer att vara kontraproduktiva, tror jag, för jämställdhetsarbetet och för mångfalden i samhället i stort. Jag ser det också som problematiskt med den återpolitisering av utnämningsmakten som nu går i bräschen för. verkar det bara vara som har inlett denna typ av politiserat samarbete. Det är väl bara att hoppas att det inte är fler delar av regeringen som hakar på. 154 Kultur- och demokratiminister (MP): När jag svarade ja på statsministerns fråga om jag ville bli statsråd i hans regering bestämde jag mig för att jag ska göra så mycket skillnad jag kan – tre och ett halvt återstår . Jag ska köra väldigt hårt och vara väldigt tydlig, och jag kommer att vara väldigt modig. Att ha makten att utse andra makthavare är bland de största uppdrag man kan ha, enligt mig. Det är ett enormt ansvar. Men det kräver mod, och det kräver att man vågar ifrågasätta normer och företeelser som kanske anses vara naturliga när de egentligen bara är cementeringar av flerhundraåriga föreställningar om hur saker och ting ska vara och se ut. Till skillnad från kristdemokraten tror jag att kompetens kan komma i olika förpackningar. Jag vågar ifrågasätta och vägrar tro att väldigt många sådana som jag, det vill säga medelklasscouter med högutbildade föräldrar och en akademisk examen i statsvetenskap, är de enda som sitter på den rätta kompetensen. Jag tror liksom många andra att det finns andra sorters kompetens som är väl dolda, som kanske inte ens syns, men som kan finnas och som kanske kan visa sig vara helt rätt – om vi letar och om vi vågar ställa våra föreställningar om hur det ska vara på ända. Det vågar den rödgröna regeringen. Det här skrämmer eftersom konkurrensen är tuff. Men jag ska använda all den kraft jag har för att hela regeringen ska arbeta på liknande sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2014/15:377 om säkerställande att myndigheten museer för världskultur har sitt säte i 155 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om det enligt min uppfattning är en godtagbar förvaltningspolitik att tillåta att en myndighet på egen hand flyttar sitt verkliga säte från till . har vidare frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att säkerställa att Statens museer för världskultur har sitt säte i och hur jag avser att säkerställa att myndighetens nya överintendent kommer att arbeta från myndighetens bestämda säte i . Statens museer för världskultur består av fyra museer med olika inriktning som tillsammans spänner över alla kontinenter och många av mänsklig kultur, från till vår globala samtid. I instruktionen anges att myndigheten har till uppgift att visa och levandegöra världens kulturer, särskilt kulturer med ursprung utanför . Myndigheten ska dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och villkor samt kulturmöten och kulturell variation, historiskt och i dagens samhälle, nationellt och internationellt. Uppdraget är viktigare . Som jag framhållit i ett svar på en tidigare fråga från bygger regeringens förvaltningspolitik på att myndigheterna i stor utsträckning själva – utifrån de mål och uppgifter för verksamheterna som och regeringen fastställer – avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. Det gäller även i detta fall. Som jag också tidigare framhållit är den årliga myndighetsdialogen en viktig del i regeringens uppföljning av och dialog med myndigheterna och syftar till att följa upp myndighetens verksamhet, ge en återkoppling och bedömning av resultatet och diskutera verksamheten i ett framåtblickande perspektiv. Inom ramen för myndighetsdialogen med Statens museer för världskultur är myndighetens spridda lokalisering en av de aspekter av verksamheten som regelbundet ska följas upp. När en ny chef nu ska rekryteras till myndigheten är detta också en viktig aspekt. Det viktigaste är dock att den tillträdande chefen sammantaget har förutsättningar att utveckla innehållet i denna myndighets betydelsefulla verksamhet. Det gäller givetvis både verksamheten i och verksamheten i . Utöver den ordinarie uppföljningen av Statens museer för världskultur beslutade regeringen att uppdra åt Statskontoret att utföra en analys av myndigheten med utgångspunkt i Statskontorets beprövade modell för myndighetsanalyser. En sådan analys utgör ett viktigt verktyg för att synliggöra den specifika myndighetens utvecklingsmöjligheter. Statskontoret ska bland annat beskriva och analysera hur Statens museer för världskultur fullgör sitt uppdrag i förhållande till uppgifter och resurser, belysa om regeringens styrning är ändamålsenlig, belysa faktorer som är av särskild betydelse för effektiviteten i verksamheten och belysa faktorer som är särskilt viktiga att uppmärksamma för att Statens museer för världskultur ska ha förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag framöver. I denna analys kommer givetvis frågor om myndighetens lokalisering och organisation att belysas liksom eventuella behov av att utveckla styrningen av myndigheten. Statskontoret ska redovisa sina resultat . 156 (FP): Tack, kultur- och demokratiministern, för svaret! En rapport av och Sydsvenska visar att av 237 statliga förvaltningsmyndigheter finns – jag vill att du noterar det här, – 145 myndigheter i . Jag vill också att du noterar att 4 myndigheter finns i och att 3 myndigheter finns i . 145 mot 4 mot 3, alltså. Jag anser också att det är stor demokratibrist att förvaltningsjobb slentrianmässigt placeras i , men det är än mer problematiskt när myndigheter fuskflyttar, i strid med sina instruktioner, och flyttar sin verksamhet och sitt säte till , särskilt när det bara finns fyra myndigheter i . En av de fyra myndigheter vi talar om är . Kulturministern läste upp vad som anges i instruktionen och vad myndigheten har för uppgifter: att levandegöra världens kulturer, särskilda kulturer med ursprung utanför etcetera. I instruktionen står det också att myndighetens säte ska vara i , eller hur? Ändå har den tidigare intendenten flyttat över sju av åtta avgörande personer i ledningsgruppen till , och hon befann sig endast 2 av i . Jag förstår inte varför just ekonomiansvar, personalansvar, kommunikationsansvar, planeringsansvar och fastighetsansvar måste finnas i när sätet finns i . Jag tycker att detta på något sätt är respektlöst mot . Jag vill fråga kulturministern om hon inte anser att kompetensen för de här jobben finns i , i sätet. Står kompetensen för ekonomiansvar, personalansvar, kommunikationsansvar, planeringsansvar och fastighetsansvar inte att finna i ? söker man en ny chef till myndigheten, vilket är trevligt när folk flyttar på sig. Den nya tjänsten går inte att hitta på internet om man inte går in på hemsida, och den finns under , inte under . Utlysningen gjordes i och . Det är tidningar som göteborgare inte läser. Jag kan meddela kulturministern att den tidning som göteborgare främst läser är . Det är den tidningen göteborgare läser. Jag vill också upplysa kulturministern om att i sitt valprogram tydligt manifesterade att myndigheter inte ska centraliseras till på det sätt som har skett. Jag vill därför fråga dig, kulturministern, vad det för dig innebär att regeringen i instruktionen till myndigheten har bestämt att sätet ska finnas i . Det är den ena frågan. Min andra fråga kan jag upprepa, så att du minns den: Står inte kompetensen för personerna i ledningsgruppen att finna i ? Måste de därför placeras i ? 157 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågorna! Jag har bra minne. Jag trodde däremot att interpellanten skulle komma med nya siffror. Men sifforna 145–4–3 är lika sorgliga som . Ledningen för Statens museer för världskultur ansvarar inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Ledningen för myndigheten ska organisera verksamheten utifrån de ramar som och regeringen beslutat. Det är också myndighetsledningen som har ansvaret att upprätta en årsredovisning som ger en rättvisande bild av verksamheten. Myndighetsledningen har med andra ord också ansvar för den interna styrningen och den kontroll som man bedömer är nödvändig för att upprätta en årsredovisning. Sedan har vi också , som på grundval av sin revision uttalar sig om årsredovisningen, att den ger en rättvisande bild av myndighetens verksamhet och ekonomi. Utifrån dessa underlag och riktlinjer har regeringen det stora ansvaret att genomföra en gedigen myndighetsdialog. Den rödgröna regeringen har varit regering . Vi har ännu inte haft vår första myndighetsdialog med den myndighet vi talar om. Den kommer att ske , då alla myndigheter kommer att ha sin regelrätta dialog. Den förra regeringen – din regering, , alliansregeringen – hade hela åtta långa år på sig att utvärdera, följa upp och ta ansvar för våra myndigheter. Med andra ord: Vi i den nuvarande, rödgröna regeringen kommer att ta vårt ansvar för att alla våra myndigheter gör det de ska. Om vi på grundval av de indikatorer vi har, i form av bland annat myndighetens rapportering, uppföljning, årsredovisning och inte minst dialogen, kan misstänka att myndigheten inte gör det man ska kommer vi att ta vårt ansvar att följa upp, utvärdera och agera. Så gör en ansvarsfull regering. 158 (FP): Min fråga till kulturministern var: Vad innebär det att regeringen i instruktionen har bestämt att myndighetens säte finns i ? Jag vill att du svarar på den frågan, kulturministern! 159 Kultur- och demokratiminister (MP): För den rödgröna regeringen är det viktigt att hela lever och utvecklas, och det är viktigt, på riktigt, att vi har myndigheter över hela vårt land. Det kommer vi att visa med kraft . Statens museer för världskultur har sitt säte i , och myndigheten har inte anmält något önskemål om att ändra detta förhållande. Låt mig vara övertydlig och upprepa det jag tidigare i ett skriftligt svar sagt och som jag också inledde denna interpellationsdebatt med: Det finns inget som talar för att Statens museer för världskultur ska byta sätesort. Den myndighetsanalys som Statskontoret nu genomför på den nya regeringens uppdrag kommer att lämna värdefull information om vilka åtgärder som den nya överintendenten kan behöva vidta avseende myndighetens interna organisation och vad regeringen kan behöva beakta när vi styr myndigheten. Regeringens särskilda utredare i den pågående kommer också att se över de centrala museernas uppdrag och instruktionsstruktur. Som jag även tidigare nämnt är Statens museer för världskulturs spridda lokalisering en av de viktiga aspekter av verksamheten som regelbundet följs upp och som ska följas upp i dialogen med myndigheten. Jag ser fram emot den dialogen. Sammantaget bedömer jag att det inte finns skäl att genomföra ytterligare särskilda åtgärder. Vad gäller annonseringen och rekryteringen av den nya överintendenten vill jag säga: Det ligger inte för den nya rödgröna regeringen att bryta mot regelverk och rutiner. Annonseringen av tjänsten har skett i enlighet med gängse rutiner, det vill säga genom annonsering i dagspress med nationell täckning samt via regeringens webbplats. 160 (FP): Det krävs inte någon raketforskare för att inse att myndigheten i praktiken har bytt sitt säte och arbetar från . Det krävs inte ett geni för att förstå det. Jag tror att kulturministern är alldeles för smart och duktig för att inte inse att det är så. Min fråga till dig har du fortfarande inte besvarat. Du läser bara upp text som du har tagit med dig. Vad innebär det att regeringen i instruktionen har angett att myndighetens säte ska finnas i när det i praktiken inte gör det? I praktiken finns denna myndighet inte längre i . När man har flyttat över sju av åtta ledningstjänster till och överintendenten befinner sig i endast av 30 finns inte myndighetens säte längre i . Det är ganska lätt att inse det. Jag upprepar min fråga: Vad innebär det som står i instruktionen om att sätet ska finnas i ? Innebär det att man ändå kan flytta sju av åtta tjänster i ledningsgruppen till och själv jobba från ? Jag har fortfarande inte fått svar av kulturministern. Kan du svara på frågan, kulturministern? 161 Kultur- och demokratiminister (MP): Myndigheten vi talar om har sitt säte i . Jag kan inte gå i god för eller i detalj redogöra för hur den tidigare regeringen följde upp, förde dialog med eller utvärderade sina myndigheter. Det gäller också de förändringar som skett som vi hade en borgerlig regering. Men jag vill gå i god för hur den nuvarande regeringen kommer att styra sina myndigheter, och jag ser fram emot att om gå till val och också bli bedömd utifrån det. Jag vill tacka för interpellationen. Jag vill återigen poängtera att jag kommer att slå vakt om att den viktiga verksamhet som Statens museer för världskultur bedriver, utifrån sitt säte i , är i och att de får goda förutsättningar att utvecklas framöver. Jag kommer att säkerställa att det departement som jag ansvarar för följer upp och stöttar myndighetens viktiga arbete i stort och den nya chefen specifikt. Jag kommer helt enkelt att ta det ansvar som en regering ska ta. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2014/15:357 om behöriga lärare 162 Utbildningsminister (MP): har frågat mig om jag instämmer i Statens skolverks alarmerande beskrivning när det gäller behörighetsläget för lärare. har vidare frågat mig vad jag avser att göra för att ska få fler behöriga lärare. Jag håller naturligtvis med om att den bild av läraryrkets situation som framträder i är oroväckande. Enligt en rapport från lämnade var fjärde lärare yrket av andra skäl än pension /07 till /12 (Beskrivande data 2012 – Förskola, skola och vuxenutbildning, 2013). Vidare är antalet sökande till lärarutbildningarna för lågt i förhållande till rekryteringsbehovet. Regeringens målsättning är därför att bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet så att lärarförsörjningen kan tryggas. Det måste tas ett långsiktigt och samlat grepp kring rekryteringsfrågorna. För att åstadkomma detta kommer regeringen att initiera en nationell samling för läraryrket. Regeringen har påbörjat samtal med berörda aktörer om vad som gemensamt, på såväl nationell som lokal nivå, kan göras för att stärka och öka attraktiviteten för läraryrket. En viktig del i arbetet med att öka läraryrkets status och attraktivitet handlar om insatser för att lärare ska kunna utvecklas i sitt yrke och för att öka lärares löner. Statistik från visar att svenska lärare i genomsnitt har lägre löner i förhållande till kolleger i andra jämförbara länder. Inom ramen för den nationella samlingen finns därför en särskild satsning på höjda lärarlöner. Någon motsvarande satsning återfanns inte i den budgetmotion som lämnade in till . En viktig del i arbetet med att öka läraryrkets attraktionskraft är att skapa mer tid för lärare att vara just lärare. Regeringen kommer att genomföra en översyn av de nationella proven och våra planerade satsningar på särskilt stöd och stöd, där exempelvis en läsa-skriva-räkna-garanti och insatser för fler speciallärare och specialpedagoger ingår. Det syftar bland annat till att frigöra mer tid för lärare att ägna sig åt det pedagogiska arbetet. Genom skolutvecklingsprogrammen kommer huvudmän och skolor att ges möjlighet att få stöd för att ytterligare effektivisera det administrativa arbetet. Vi vill vidare att fler ska anställas i svensk skola så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre i lågstadiet. För att trygga lärarförsörjningen behövs också insatser i syfte att locka fler studenter att välja lärarutbildningarna. har ett uppdrag att bedriva en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna (U2010/7661/S). Regeringen anser dock att detta inte är tillräckligt. I budgetpropositionen , som vi lade fram men som avslogs i , föreslog regeringen att medel skulle avsättas för en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna. En annan viktig insats var den generella kvalitetsförstärkning till lärar- och förskollärarutbildningarna som regeringen föreslog. Vidare gjorde regeringen bedömningen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen innevarande år. Som en följd av att avslog regeringens budgetproposition har det inte funnits tillräckliga ekonomiska förutsättningar för att genomföra alla dessa insatser som vi föreslog i budgetpropositionen och som vi menar är nödvändiga för att vända utvecklingen när det gäller läraryrket. Jag ser därför fram emot att få återkomma med förslag för att öka läraryrkets attraktivitet. 163 (M): Det är såklart bra att ministern håller med om och delar den alarmerande bild som jag och och många med oss ser kring lärares situation i . Var femte lärare är tyvärr obehörig. Avhoppen från är fortsatt höga. Utöver det söker inte tillräckligt många elever och studenter till utbildningar för att bli lärare framöver. Där är vi överens – det är positivt. Det som jag tycker är problematiskt med ministerns svar, herr ålderspresident, är att många formuleringar är väldigt vaga. Regeringens målsättning är att bidra till en positiv utveckling, säger man. Det är självklart ingenting som någon kan vara emot. Men det är inte tillräckligt för att få bukt med de stora problem som vi har. Det känns lite grann som att statsrådet kanske har lärt sig från valrörelsen, där han lovade att vända skolan , och därför inte kan vara tillräckligt tydlig nu när det verkligen gäller. Det mest konkreta som regeringen föreslår är samtal mellan fack och arbetsgivare, samling för läraryrket. Det är bra med träffar. Det är extra bra om det inte endast blir ord och fika utan leder till konkreta, mätbara mål som ger rätt resultat och som ger effekt. Jag tycker dock att det är viktigt att komma ihåg att regelbundna möten med arbetsgivare och fack alltid har skett. Däremot verkar det vara så att ministern för tillfället inte prioriterar att träffa bland annat , ett förbund som representerar av landets elever och lärare. Därför undrar jag, herr ålderspresident, vad ministern har att säga till de arbetsgivare som inte vill vänta utan som vill börja . har redan gått. Ministern menar att Alliansen inte har någon motsvarande satsning för att göra läraryrket mer attraktivt och för att höja lärares löner. Detta tycker jag är minst sagt oprofessionellt. Det stämmer inte. En lärare i en allianskommun tjänar mer än en som arbetar i en rödgrön kommun. Utöver det har vi i Alliansen motsvarande satsningar även på nationell nivå. Jag tror att många med mig genomskådar denna lögn. Det handlar om karriärtjänster, skattefria examenspremier, mattelyft, läslyft och ytterligare fortbildningar. Vidare har vi likaväl som regeringen pengar för ökade anslag till lärarutbildningar och till fler platser. Jag skulle vilja veta vad utbildningsministern kommer att göra för att fler ska vilja bli exempelvis matte- och NO-lärare. Där är bristen extra stor, och där saknar jag konkreta och tydliga förslag från regeringen. 164 Utbildningsminister (MP): Tack, interpellanten, såväl för interpellation som för inledande inlägg! Riksdagsledamoten vet dock bättre än att använda rubriker i som argumentation. Vi hade en 100-dagarsplan för vilket arbete som skulle inledas på . Vi är väldigt nöjda med att vi hade det. Ska man kunna påbörja det arbete som behövs måste man nämligen veta vad det är man behöver sätta igång med först. En av de viktiga frågorna där handlar just om läraryrkets attraktivitet, och vi har följt den plan som var framtagen innan vi fick förtroendet av väljarna att bilda en ny regering. Ska man vända ett skolsystem tar det dock längre än . Det globala analysföretaget brukar tala om att man kan vända ett skolsystem – om alla drar åt samma håll. Det är just det som är viktigt att åstadkomma, det vill säga att arbetsgivare, lärare och stat tillsammans gör vändningen och drar åt samma håll. Det är själva poängen med den nationella samlingen för läraryrket. Som är inne på måste vi lyckas med fem saker om vi ska klara rekryteringen till läraryrket. För det första måste fler söka för att bli lärare, för det andra måste fler slutföra lärarutbildningen och för det tredje måste fler klara de första, avgörande åren i lärarutbildningen. Där är det många som lämnar, och därför är det särskilt oroväckande att signalen blir att de förändringar vi gjorde i behörighetsreformen under introduktionsåret har lett till att allt färre nyblivna lärare får ett introduktionsår. För det fjärde måste vi få lärare att stanna och utvecklas i läraryrket snarare än söka sig vidare till andra jobb. är av de legitimerade lärarna i andra yrken, och var fjärde lärare har lämnat yrket av andra skäl än pension . För det femte måste vi locka tillbaka några av dessa lärare, genom att visa att skolan kan vara en attraktiv arbetsplats för den som är lärare men verksam i ett annat yrke. För att lyckas med detta måste man dra åt samma håll. Man måste jobba tillsammans, och det är bakgrunden till den nationella samlingen. Riksdagsledamoten säger att det alltid har varit möten med arbetsgivare och arbetsmarknadens parter, och det är sant. Men det är inte alltid så att mötena har haft på sig att komma fram till en konkret plan för hur man ska öka läraryrkets attraktivitet. Tvärtom bjöd ju en av de två fackliga organisationerna för lärare till och med på tårta när vi initierade det här arbetet, för de såg att det var en stor seger för det de hade krävt – ett statligt ansvarstagande för att öka läraryrkets attraktivitet.