prot · H209106 · 2015-05-29 00:00:00 — § 1 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att i (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:581 Interpellation 2014/15:581 Regionala skattekontor av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:587 Interpellation 2014/15:587 Åtgärder för svagpresterande skolor av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade resor och externa engagemang. Interpellation 2014/15:588 Interpellation 2014/15:588 Bensinskatten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:589 Interpellation 2014/15:589 Regeringens straffbeskattning av unga anställda av (M) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras inom den föreskrivna tiden. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:593 Interpellation 2014/15:593 Otryggheten för företagare av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:595 Interpellation 2014/15:595 Momsen och de ideella secondhandbutikerna av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:596 Interpellation 2014/15:596 Myndighetskritik av regeringens finanspolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:597 Interpellation 2014/15:597 Straffavgiften för obetald trängselskatt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:599 Interpellation 2014/15:599 Bensin- och dieselprisets nivå av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:602 Interpellation 2014/15:602 Effekter av regeringens näringspolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:603 Interpellation 2014/15:603 EU-skatt på finansiella transaktioner av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:608 Interpellation 2014/15:608 Skatteutjämningen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:610 Interpellation 2014/15:610 Finansministerns bedömning kring ökat svartarbete i ROT-sektorn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:612 Interpellation 2014/15:612 Kvinnors företagande inom välfärdssektorn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:613 Interpellation 2014/15:613 Höjningen av a-kassans tak av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2014/15:614 Interpellation 2014/15:614 En effektiv miljöpolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2014/15:633 Interpellation 2014/15:633 Könssegregeringen i samhället av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 3 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2014/15:RR5 till finansutskottet § 4 Svar på interpellation 2014/15:583 Tredje vice talmannen meddelade att utrikesminister på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2014/15:583 av Amineh Kakabaveh om kvinnors och barns situation i . § 5 Svar på interpellation 2014/15:541 om framtiden för svensk handel med sälprodukter 1 Statsrådet (S): har ställt frågan hur jag kommer att agera för att behålla det svenska undantaget för handel med sälprodukter. Hon undrar också vilken regeringens hållning är när det gäller fortsatta möjligheter att saluföra sälprodukter samt hur vi kommer att agera för att stoppa eller förändra förslaget från , som hon anser är förödande för svensk säljakt och som starkt kan ifrågasättas ur ett etiskt perspektiv. Låt mig inleda med att tacka ledamoten för att tillfälle ges att diskutera frågan. Jag tar den på stort allvar. Det är en fråga som handlar om hur vi förvaltar vårt vilt och våra naturresurser. Det är också en fråga som handlar om miljö och etik. Det är korrekt att den svenska sälstammen är i god form och fortsätter att växa. Som en följd av det ökade antalet sälar blir problemen för fisket större. Sälar kan orsaka skada då de tar fisk direkt ur fiskenäten och förstör fiskeredskap. Detta innebär betydande ekonomiska kostnader för det småskaliga svenska yrkesfisket. Det finns en utbredd opinion inom EU mot att jaga säl och att saluföra sälprodukter på grund av de djurskyddsmässiga riskerna med storskalig kommersiell säljakt. Därför infördes ett import- och försäljningsförbud för sälprodukter inom EU. Eftersom med flera hade jakt som motiverades av att skydda fisket och det inte var förenligt med en hållbar förvaltning av resurser att inte ta hand om det skjutna djuret infördes ett undantag. Det gav bland annat rätten att sälja sälprodukter inom EU. Det fanns ytterligare ett undantag som gällde urfolks säljakt. inledde och en tvist i WTO mot EU, då man ansåg att det var diskriminerande att EU:s marknad var stängd för deras sälprodukter. Enligt WTO fanns det inte några hinder för att upprätta ett förbud mot att sälja sälprodukter inom EU av moraliska skäl. Däremot var det problematiskt med de undantag som fanns; WTO menade att med flera medlemsstaters undantag var diskriminerande ur ett handelsperspektiv. Regeringen har aktivt verkat för att behålla möjligheten att sälja sälprodukter. Vi anser att en småskalig försäljning av sälprodukter ska vara möjlig med sälprodukter som kommer från en hållbar noga reglerad jakt med djurskyddsmässigt godtagbara metoder på sälpopulationer som har gynnsam bevarandestatus. Att inte ta till vara djuret är inte god viltvård, och det strider mot djuretiska principer och en hållbar användning av resurser. Vi har också menat att handeln med sälprodukter är viktig för regional utveckling. Fisket som skyddsjakten skyddar är lokal, småskalig och kustnära. Jakten är också viktig för miljöinformation och forskning. Jag vill dock framhålla att själva jakten aldrig har varit ifrågasatt, eftersom självt reglerar jaktfrågor. Regeringen var tidigt aktiv i processen, och vi är i allra högsta grad aktiva i denna stund på alla plan. Vi har fått stöd i flera instanser, och vi har ett gott samarbete med våra grannländer , och . Det finns dock ett stort motstånd inom EU mot säljakt, vilket talar emot att vi kommer att få behålla ett undantag. Det vore olyckligt om svenska sälprodukter inte kunde fortsätta säljas inom EU. 2 (M): Jag har frågat landsbygdsministern hur framtiden ser ut för handel med svenska sälprodukter. Jag tackar ministern så mycket för svaret. Det gläder mig att vi har en samsyn i ämnet. Jag har dock ställt tre olika frågor till ministern, och han har inte riktigt svarat på alla mina frågor. Låt oss fördjupa diskussionen lite grann! Den här frågan är etiskt väldigt laddad och beror i högsta grad på hur frågan ställs och läggs upp internationellt. Jag förstår dessutom att frågan kan bli lite komplicerad i regeringen utifrån att ett av partierna i samarbetsregeringen byggt sin politiska existens på just sälfrågan. Men gäller det inte sälens existens eller för den delen den känsliga frågan om jakten. Min fråga handlar mer om den etiska principen, om huruvida vi på ett så hållbart sätt som möjligt ska kunna ta vara på de sälar som skjuts under en mycket begränsad jakt. Det alltmer växande beståndet av säl i ställer till större och större problem för andra biologiska arter. Det är bestånd som även får bäring för husbehovsfiskarna och yrkesfiskarna, när mängden fisk som kan plockas upp blir allt mindre. Alla arter behöver förvaltningsplaner. Precis som vi har förvaltningsplaner för ål och lax behöver vi det för säl. Problemet i förvaltningsplanen uppstår kring just sälfrågan. Den svenska jakttraditionen, såväl som den etiska principen, bygger på tillvaratagande av hela djuret. WTO:s ställningstagande om diskriminering är därför djupt olyckligt. Handeln med sälprodukter kommer att fortsätta, och sälprodukterna kommer att nå den svenska och den europeiska marknaden. Men skinn och kött från våra svenska sälar kommer inte att kunna tas till vara. Det är djupt oetiskt, precis som ministern säger. Min fråga till ministern handlar om hur man ska agera för att behålla det svenska undantaget. Det här hänt en hel del sedan den här interpellationen skrevs, och frågan är nu vad regeringen kommer att göra framöver för att få till en etisk och hållbar handel med produkter från sälar som skjuts i svenska vatten. 3 Statsrådet (S): De partier som ingår i regeringen, Socialdemokraterna och , är överens i den här frågan. Det finns ingen oenighet om detta. Vi har totalt sett en stor population av sälar i , 32 000 gråsälar och 17 000 knubbsälar. Den skyddsjakt som det handlar om är väldigt begränsad. Det är inte mer än 350 sälar som skjuts. Men oavsett det är det förkastligt att slänga bort en skjuten säl, vilket man kan bli tvungen att göra om detta träder i kraft. Sälarna är väldigt besvärande för fisket och yrkesfisket. En gråsäl äter i snitt fisk . Det blir avsevärda mängder som de tar, och det är hämmande på olika fiskbestånd, inte minst torskbeståndet. Vi gör väldigt många aktiviteter kring detta. Det är inte så att vi på något sätt har låtit frågan vara. När jag tillträdde som statsråd var det en av de första frågorna som kom på mitt bord. besökte jag den finska jordbruksministern i där jag tog upp frågan. Vi jobbar väldigt nära med i de här frågorna. Vi är också väldigt aktiva i rådsarbetet och jobbar mot . Vi har haft kontakter med ordförandeskapet i dessa frågor. Det finns ett nära samarbete med både , och . Jag vågar påstå att vi gör allt som vi kan. Jag lever på hoppet, men jag är också realist. Jag hoppas verkligen att vi kan slippa detta och kan fortsätta att ha undantaget. Men jag vill ändå säga till ledamoten att det finns ett oerhört stort motstånd om man tar EU som helhet. 4 (M): Tack så mycket för svaret, ministern! Detta är en känslig fråga internationellt. är ett litet land i Europeiska unionen. Därför är det extra viktigt att använda den svenska rösten både högt och tydligt. Det är viktigt att ministern under sina kontakter med sina europeiska kollegor och även i den kampanj som nu på något sätt måste föra för att få behålla vårt undantag lyfter fram den svenska jaktens tradition och den princip som den svenska jakten bygger på. Vi har en lång tradition av jakt i , mycket längre än i många andra länder. Den traditionen har gett oss en erfarenhet och en kunskap. Den kunskapen behöver vi förmedla på olika sätt. Den kunskapen har också gett oss en jaktetisk princip. Den jaktetiska principen bygger på att man tar vara på det djur man fäller i sin helhet. Det skiljer vår jakt från andra länders jakt. Den svenska säljakten är nu hotad på grund av jakt som sker i andra länder på ett mer oetiskt sätt. Därför är det viktigt att ministern och den är väldigt tydliga och informativa om hur den svenska jakten går till och hur tillvaratagandet av hela bytesdjuret går till. Den här frågan kommer att få en större dimension i form av att den svenska sälstammen nu växer. Har vi inte ett sätt där vi kan ta vara på hela djuret finns en risk att vi får en minskad jakt av säl på den del som vi får skjuta av. Det får konsekvenser för det svenska fisket och miljökonsekvenser för de andra arterna som vi har levande i våra vatten. Detta är djupt olyckligt. Därför är det viktigt att ministern är extremt tydlig. Jag skulle vilja höra lite om hur ministern kommer att agera framgent för att vara tydlig och vilka samarbeten och planerade kontakter han har med sina ministerkolleger för att komma till rätta med detta. 5 (M): har ställt en väldigt viktig fråga. Jag kan bara instämma i hennes argument. Jag är väldigt tacksam över att också landsbygdsministern verkar var på samma linje. Det är klart att det är helt oetiskt att inte ta reda på djur i samband med jakt även om det är skyddsjakt om det finns möjlighet att göra det. Precis som kollegan sa är det kanske beroende på att andra länder har misskött sig. Jag tror att fru talmannen väl känner till hur viktig sälen är. Det lär har uppstått ett parti beroende på ett virus på sälen där man trodde att sälen dog på grund av klimatet. Frågan om sälen är viktig och kan bli en symbolisk fråga. Det hjälper absolut inte vår sak om man får en debatt om att man tvingas slänga sälen till destruktion. Det är naturligtvis en debatt som jag absolut inte tror blir bra. Det är därför väldigt bra om vi kan komma till ett resultat. I grund och botten är det positivt att vi har fått en sälstam och att den har nått en sådan numerär att den kan regleras genom jakt. Det är klart att vi måste värna fisket. Det är tuffa tider. Jag tror som polis att det annars kan leda till att människor tillgriper andra sätt som kanske är ute i lagens råmärken därför att de blir desperata. Det är väldigt bra om vi kan få bra regler som även gynnar fisket och att vi kan ta vara på sälprodukter som vi internationellt ska verka för att vi får en vettig förvaltning av sälstammen runt om på vårt klot. Det är olyckligt om vi har regler som på olika sätt medverkar till att vi blir lidande för att någon annan gör fel. Jag önskar landsbygdsministern lycka till i det viktiga arbetet. Jag hoppas att vi gemensamt kan komma fram till ett bra resultat. Det är inte alltid vi är överens med landsbygdsministern. Men i den här frågan ska vi verkligen backa upp och göra vad vi kan för att den kommer i mål så att vi får en bra lösning. 6 Statsrådet (S): I grunden är detta en landsbygdsfråga i den kustnära landsbygden. Det handlar också om jobb och att värna de företag som finns som jobbar med fisket och de människor som har sin utkomst i fisket. Det är nödvändigt att säljakten kan fortsätta men också att man kan ha det undantaget att man kan sälja produkter. Det är helt oetiskt att man inte skulle få göra det. är ett litet land. Det är därför vi försöker hitta andra konstellationer tillsammans med de andra länder som är berörda av detta. Jag har noterat att i går fick en ny jordbruksminister. Jag har som jag nämnde tidigare haft kontakt med den förra finska jordbruksministern men jag kommer i den här frågan också att ha kontakt med den nya jordbruksministern på finsk sida som tillträdde i går. Det enda sättet för att kunna klara av den här delen är att vi jobbar ihop. Även min statssekreterare kommer att ha kontakt med kanslichef i den här frågan. Jag har själv sökt men inte fått den kontakten. Vi kommer att göra allt vad vi kan som står i vår makt för att lösa problemet. Därom råder ingen tvekan. Vi kommer icke att spara någon kraft för att hitta en lösning. Jag är optimist, men låt mig ändå säga att man måste vara realist. Vi vet att det finns ett stort motstånd därute mot detta. 7 (M): WTO har fel i det här fallet. Det svenska undantaget är i grunden fel. Vi har en livskraftig sälstam i och i andra länder i norra just . Vi skulle i grund och botten inte behöva ha ett undantag i . Min mening är att man skulle kunna släppa jakten fri med en bredare jakt och att handeln med sälprodukter skulle kunna släppas fri precis som man har för andra arter. Att WTO har fel beror på att WTO anser detta vara ett undantag. Man skyller på att det skulle vara en diskriminering i handeln. Det är det inte när det fortfarande strömmar in sälprodukter från andra länder som har en mycket mer oetiskt jakt än vad vi har. Att den svenska sälstammen har blivit så stor som den har blivit beror på den goda förvaltning som vi har haft i . Vi har aviserat en god och offensiv miljöpolitik från . Det gäller inte bara föregående regering utan även regeringar före den. Det har gjort att klimatet i är mycket bättre. Miljögifterna minskar, och den svenska sälstammen har kunnat växa sig stark. En stark och livskraftig stam gör att det också behövs en förvaltning, och en del av förvaltningen är jakten. Jag skulle vilja säga till landsbygdsministern: inte upp! Det är viktigt att vara realistisk, men ge inte upp. Fortsätt att arbeta för detta, och vi kommer att ge dig det stöd som du behöver för att kunna fortsätta den svenska säljakten och fortsätta med en god handel av svenska sälprodukter. 8 (M): Jag ska inte förlänga debatten, utan jag tackar både och landsbygdsministern för en konstruktiv debatt. Jag får väl påminna landsbygdsministern om hur det var att få till . Om det gick så går det nog att lösa den här frågan också. 9 Statsrådet (S): Det är kanske lite mer byråkrati där nere än det var i . Jag håller med; det finns många synpunkter man kan ha på WTO:s och kommissionens hållning i frågan. Vi framhåller tydligt att det är djupt oetiskt att inte ta hand om det skjutna djuret. Vi säger också att det är i strid med internationell lag och samt artikel 10 i konventionen om biologisk mångfald. Vi gräver i juridiken och letar efter argument. Det finns en del intressanta öppningar. Jag hoppas att vi ska klara av det här, men jag vill ändå inte ge alltför stora förhoppningar. Avslutningsvis: Tack för debatten! Och tack för det stöd som både och har uttalat här i talarstolen! Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:559 om svenska mjölkproducenters konkurrenskraft 10 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag vill säkra svenska mjölkproducenters konkurrenskraft . har vidare frågat mig om det är aktuellt att sänka vissa skatter och avgifter för svenska mjölkproducenter eller om fokus kommer att vara på att sänka djurskyddet och miljökraven samt hur jag avser att utforma de statliga kreditgarantierna. Jag är övertygad om att mjölken är en framtidssektor i vårt land. har goda förutsättningar för mjölkproduktion. Vi har gott om mark och vatten, ett stort kunnande och en god djurvälfärd. Konsumtionen av mjölk ökar i världen. Däremot tillhör det villkoren på världsmarknaden att balansen mellan utbud och efterfrågan skiftar, vilket gör priserna rörliga. Det är en utmaning för våra mjölkföretag att hitta strategier för att hantera detta. Med anledning av det kritiska läget i den svenska mjölksektorn samlade jag aktörer i hela värdekedjan där den gemensamma ambitionen har varit att ta fram en handlingsplan för att utveckla svensk mjölkproduktion. På högnivåmötet beslutade branschen att anta handlingsplanen, som innehåller 87 åtgärdsförslag med syftet att höja lönsamheten i mjölkföretagen. Åtgärderna rör både kostnadsminskningar och ökade intäkter, och de ska vidtas av mjölkföretagarna, andra aktörer inom värdekedjan och staten. En av åtgärderna i handlingsplanen är statliga kreditgarantier. Precis som nämner är det en kortsiktig lösning för den svåra situation som de svenska mjölkbönderna befinner sig i. Det kan emellertid spela stor roll för en del av företagen att få lån med statliga kreditgarantier för att komma igenom den värsta krisen. Garantierna kommer att riktas till företag som har ökat sin mjölkproduktion och gjort väsentliga investeringar samt har överlevnadsförmåga. Jag vill betona att garantierna bör ses i ett sammanhang, det vill säga som en av åtgärderna i planen som även innehåller förslag om statliga insatser inom bland annat rådgivning, utbildning, forskning, förenkling av regelverk samt export. Detta kommer att vara viktiga inspel till det pågående arbetet med den nationella livsmedelsstrategin. Åtgärdsförslagen som är riktade till regeringen kommer att beredas och behandlas på sedvanligt sätt i . När det gäller utformningen av skatter och regelverk är det viktigt att beakta effekterna på företagens konkurrenskraft. Som exempel kan jag nämna att regeringen, med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i, anser att näringen bör kompenseras för den generella höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle. Förslaget, som har varit på remiss, innebär att den nuvarande befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner ökar från per liter till per liter . har ett starkt skydd för våra livsmedelsproducerande djur, och det är något vi ska vara stolta över. Det är viktigt att komma ihåg att djurskyddet är en viktig fråga för många konsumenter. Att slå vakt om höga djurskyddskrav kan därför vara en del i att värna om jordbrukarnas konkurrenskraft för djurhållningens bevarande i . Det är viktigt att regelverket anpassas till förutsättningarna för modern djurhållning utan att man sänker målen för djurvälfärd och miljö. En viktig del i detta är det ständigt pågående arbetet att utveckla regelverken så att de blir smartare och minskar företagens regelbörda. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram ett förslag till en nationell livsmedelsstrategi för att öka svensk livsmedelsproduktion. Syftet är att långsiktigt och strategiskt stärka och utveckla den svenska matproduktionen, där mjölken har en central del. 11 (M): Vi kan börja med att vara helt överens om att det är ett bekymmersamt läge för svensk mjölkproduktion. Det beror inte bara på de åtgärder som har vidtagits mot och av , utan det har också att göra med att vi har en ökad produktion i världen. Den är större än den ökade konsumtionen. Jag såg i min mejl , fru talman, att svenskarna fortfarande älskar sin mjölk. firar vi mjölkens dag. Förmodligen är det en betydligt nyttigare dag är kanelbullens dag, men mjölk och kanelbulle kan med fördel kombineras. Jag är ganska övertygad om att svenskt jordbruk trots nuvarande svacka är en näring som med rätt politiska åtgärder kommer att växa och ge ökad tillväxt, precis som landsbygdsministern var inne på. Marknaden ser bra ut. Det blir fler människor som får ett allt bättre välstånd, och mycket tyder på att vi kommer att få en ökad efterfrågan på livsmedel. Det är klart att ska vara en av dem som deltar i denna export. gäller det dock att se till att vi klarar den här krisen. Det som är positivt med en kris är att man ofta blir kreativ. Jag tycker att det är bra att den handlingsplan som landsbygdsminister hänvisar till har kommit till stånd. Det finns frågor där som man kanske kan fundera över varför man inte har diskuterat tidigare. Det är vi gick med i EU och fick en helt annan marknad. Svensk mjölkproduktion har utsatts för konkurrens. Det blev ännu tuffare konkurrens från då kvotsystemet avskaffades. Och är det ännu viktigare med en bra konkurrensförmåga. Det var alliansregeringen väl medveten om. Därför tillsattes , vars betänkande anlände . Jag visar det för kammarens ledamöter. Här tas en hel del matnyttigt upp när det gäller hur man på olika sätt ska kunna se till att vi får en konkurrenskraftig näring. Landsbygdsministern nämnde dieselskatten. Det är inte något som förbättrar för svenskt jordbruk, tvärtom. Även om man kompenserar jordbruket för skattehöjningen på diesel kommer andra transporter, som inte kan lyfta den skatten, att drabbas på olika sätt. Och det kommer att beröra jordbruket indirekt. I många konkurrentländer ligger den sänkta kostnaden jämfört med på ca litern. Det är bara att läsa innantill i utredningen. I den finns det mycket gott att ta till vara. I mitt nästa inlägg ska jag försöka ställa några frågor till landsbygdsministern. Det är naturligtvis otroligt viktigt att vi kan komma till beslut snabbt.