prot · H209112 · 2015-06-09 00:00:00 — Därför har diskussionerna förts mellan branschen, , och den gamla regeringen. Här försöker vi hitta en väg framåt. Det är inte direkt en politisk stridsfråga, utan det finns en möjlighet att skapa goda förutsättningar för vårt näringsliv att kunna hantera en fråga som har legat alltför länge utan att någon har gjort någonting åt den. Om den lösning som och skissar på inte visar sig vara möjlig eller om den inte kan accepteras av berörda parter – det finns ju en möjlighet att myndigheterna kommer överens men att de berörda parterna tycker att det här är helt oacceptabelt – finns naturligtvis möjligheten för regeringen att besluta om att särskilt rikta ett uppdrag till myndigheten att skyndsamt lösa frågan. Där är vi inte , men vi är väldigt nära. 34 (C): Tack, statsrådet, för de ytterligare förtydligandena i svaret! Det var överraskande fyllt av sakkunskap, kan jag säga. Du talar om en konstruktiv anda i ditt svar. Du nämner den konstruktiva andan och att båda parterna, de berörda myndigheterna, var nöjda med mötet. Men man är fortfarande lite nyfiken. Vad består denna nöjdhet av, och vad består denna konstruktiva anda av? I den retorik som man har tagit del av tidigare tycks nämligen med stöd av regeringen ganska tydligt hävda att eurokoderna ska vara juridiskt bindande i det här fallet, medan branscherna, skogs‑, process- och energiindustrin, menar att koderna i stället borde utgöra en rekommendation så att det samlade regelverket kan fungera som en helhet, speciellt som det här rör bärverk och inte konstruktionen som helhet, som jag nämnde tidigare. Man kan också fråga sig hur det kommer sig att branschens egna standarder inte går att använda, som hävdas i svaret, när det har gått att bygga cisterner i tidigare och det dessutom byggs cisterner i resten av vår närmaste omvärld trots att eurokoderna finns och borde vara implementerade där. Den dubbelreglering som råder – det är , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt – omöjliggör byggnation av cisterner på svensk mark. Det ställer till stora svårigheter för svensk industri. Det skapar en osäkerhet kring redan gjorda och planerade investeringar. Det hotar jobb och kunnande inom byggindustrin precis lika mycket som regeringens övriga bygg- och bostadspolitik gör. Det finns ingenting om att införa obligatoriska eurokoder inom EU. Men jag kan, som sagts tidigare, hålla med om att det är bra med europeiska standarder då de är tillämpliga och kan bidra till att tillgången till exempelvis bostäder ökar genom bättre konkurrens mellan byggföretagen. Men i det här fallet leder det till ett byggstopp. Tänk er själva om färdiga bostäder byggda med andra regelverk i vårt närområde skeppades hit på båt och flögs in och sattes på plats med helikopter! I det här fallet gäller det behållare för drivmedel, kemikalier och oljor. Så länge de här miljöpåverkande och ibland mycket farliga vätskorna används i industrin måste de förvaras säkert och utan risk för läckage och utsläpp till miljön. Eurokoderna föreskriver endast egenkontroll och har inga regler för hur säkerhetstänkandet ska implementeras och tas om hand, så som görs i det nuvarande regelverket. Låt oss hoppas och tro att ministerns förhoppningar om en lösning håller! Jag tror att det är viktigt att vi diskuterar och ställer frågor om teknik och villkoren för svensk industri och byggbransch. Det är att berörda myndigheter gör sig av med prestigen. Det är statssekreteraren beordrade dem att lösa detta. Skälet till att vi nu står här igen är att tiden har gått och ingenting tycks ha hänt. Beroende på vilken sorts lösning vi får se kan vi få vänta innan det går att bygga cisterner i . skär utländska företag åt sig av den marknad som ändå finns i landet. Frågan är hur utlovade lösning ser ut och vilken sommar cisterner kommer att kunna byggas i . 35 Statsrådet (MP): Tack så mycket, , för uppföljningsfrågan, även om det i anförandet, naturligtvis helt enligt egen önskan, finns inslag av allmän bostadspolitik. Det förstår jag, eftersom jobbar även med de frågorna. Vi kan titta på vad som har hänt tidigare. Det är viktigt att komma ihåg att detta inte är något som – om man ska parafrasera – damp ned med helikopter i knät på oss i den nya regeringen, utan diskussioner har förts mellan företrädare för branschen, , och den tidigare regeringen. Även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har, precis som anförde, utfärdat regler på området. Det är regler som har anslutit sig till regelverk. Den gamla regeringen följde till en början frågan ”från sidan”, om uttrycket tillåts, och tittade på lite vad som hände mellan de olika aktörerna. Men efterhand blev regeringen involverad i att försöka bidra till en lösning – det var vällovligt – och ett möte mellan företrädare för branschen, , och , som den tidigare bostadsministern satt i, hölls . Det är alltså . Man kan titta på vad som hände och efter dess. Det är relativt rimligt att anta att den här frågan behöver en lösning där alla inblandade parter, däribland de två myndigheterna, hittar en väg framåt. Det handlar ju inte om ja eller nej till cisterner, utan det handlar om att hitta bra vägar framåt för att lösa ett låst läge. Det möte som jag hänvisar till och som är naturligt nyfiken på innebär att vi har fått tydliga signaler om att både och hittar en konstruktiv väg framåt. Just pågår en diskussion mellan myndigheterna, med ambitionen att göra framsteg i närtid. Det är den information som jag gav i mitt inledningsanförande, och det är den information som jag ger återigen. Jag måste också upprepa det jag sa tidigare. Om en lösning trots myndigheternas ansträngningar inte visar sig möjlig är det viktigt att veta att vi som regering kan besluta om ett särskilt riktat uppdrag till myndigheterna att skyndsamt lösa frågan. Det är en möjlighet som vi har, och den kan vara tillfreds med, för jag delar farhåga: Eftersom den här frågan inte löstes under förra regeringen och om inte vi löser den skyndsamt skapar den ytterligare problem för en bransch som faktiskt inte är förtjänt av mer problem utan snarare lättnader. 36 (C): Tack så mycket, ministern, för ytterligare ett svar! Jag tror att det är viktigt att vi genom den här debatten väcker frågan och belyser den på det sätt som vi gör. Jag är tacksam för att frågan har tagits så seriöst. prioriterar svensk industris konkurrenskraft och de jobb som följer av de små och medelstora företagens möjligheter att vara underleverantörer, exempelvis till processindustrin och cisternbyggarna. Vi vill också se en bättre konkurrens på byggmarknaden där svenska företag, både små och stora, hävdar sig väl. Därför menar jag att byggbranschens villkor som helhet är viktiga att belysa. Detta är en del av helheten som är nog så viktig. Eurokoder är bra. De stärker och ökar möjligheten till konkurrens, men de ska användas på rätt sätt. Alla ska bidra till att hitta en väg framåt. Jag kan förstå att vi i ministerns svar inte har fått någon lösning som beskriver exakt hur vägen framåt ser ut, vilket hade varit märkligt. Men beroende på vad den är kanske vi ändå måste räkna med att det tar två till , även om vägen framåt är i konstruktiv anda och man fortsatt är nöjd med sina möten mellan de båda myndigheterna. Det kan alltså ta två till innan föreskrifter finns på plats. Finns det en farhåga från ministerns sida att de övriga parterna inte är nöjda med beskedet finns det verkligen behov av att regeringen agerar – jag gläder mig åt att ministern aviserar det. Men är det någon form av övergångsregler som vi talar om? Övergångsregler skulle i så fall kunna innebära, vilket branschen har föreslagit, att eurokoderna är att betrakta som rekommendationer och att de nuvarande reglerna får gälla tills vidare, vilket branschen också har föreslagit. 37 Statsrådet (MP): Tack, , för att du tar upp en viktig och angelägen fråga för branschen! Branschen är naturligtvis angelägen om en snabb lösning och har varit mycket tydlig med vilka ingångar som de har. Genom skrivelser, mejl och telefonsamtal, där den senaste skrivelsen kom , har de framfört sina synpunkter. Det är också därför vi tycker att frågan är oerhört viktig att hantera på ett skyndsamt sätt. Därför är det också bra att det finns en riksdagsledamot som lyfter upp frågan, så att vi har möjlighet att föra fram hur positionerna ser ut. har jag inte sett att myndigheterna drar ut på detta. De framför hur de har jobbat, och vi har lyssnat på dem. Den senaste uppdatering som jag har fått innebär att detta går så snabbt som det kan gå. Det finns en viktig bit som också den gamla regeringen hade. Efter det att myndigheterna har kommit fram till en gemensam lösning som kan accepteras av branschen kommer ett arbete att börja med att förankra myndigheternas förslag till lösning. Det är något som måste göras oavsett vilken färg det är på regeringen. Det kommer att ta att göra det, men vi kommer att skynda på det, för vi tycker att det är en oerhört väsentlig del för att konkurrenskraften och möjligheterna att utföra verksamhet i för svenska företagare fortsatt ska kunna vara höga och oinskränkta. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:566 om en ohållbar bostadssituation 38 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag kan bekräfta att mottagandet av migranter också är ett stort skäl till den rådande bostadsbristen och hur jag i så fall avser att åtgärda detta och skapa en hållbar bostadspolitik. Kriget i är en av världens största flyktingkatastrofer i modern tid, där drygt 220 000 människor har dött och mer än halva den syriska befolkningen har fördrivits sedan konflikten inleddes . En liten del av dessa flyktingar har sökt sig till . Den pågående konflikten, med å ena sidan en regering och dess ledare och å andra sidan en terrorsekt, gör att syrier efter individuell prövning regelmässigt beviljas uppehållstillstånd i vårt land. Det är en delförklaring till den ökning av befolkningen som skett . Förändringar i befolkningens storlek är en av de faktorer som styr bostadsefterfrågan. Det gäller när befolkningen ökar i våra storstäder till följd av en ökad urbanisering, och det gäller också när befolkningen ökar av andra orsaker. ser vi att byggandet har legat alldeles för lågt, vilket har skapat en stor bostadsbrist i många delar av landet. ser vi att byggandet ökar igen. påbörjas byggandet av ca 47 500 nya bostäder, enligt senaste prognos. Det är fler nya bostäder än . Behovet av fler bostäder är dock fortsatt stort, och regeringen har därför aviserat ett bostadspolitiskt paket med bland annat ett investeringsstöd till hyresrätter som kan efterfrågas av människor med vanliga inkomster. Regeringen fortsätter att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet genom att förtydliga spelregler och förkorta beslutsprocesser. förväntas utredningsförslag som behandlar stärkt regional styrning av bostadsbyggandet, förbättrad konkurrens och ett ökat utbud av byggklar mark. Sammantaget bidrar detta till att nå regeringens mål om minst 250 000 nya bostäder . 39 (SD): Jag tackar bostadsministern för svaret. Jag noterar att han i sitt svar har valt att bekräfta det uppenbara, nämligen att den enorma tillströmningen av människor till påverkar behovet av nya bostäder avsevärt. Problemet är dock att ministern varken säger det rakt ut eller verkar bry sig om det faktum att detta är ett mycket stort problem. Han lindar in det uppenbara svaret för att undvika att säga något som inte kan anses vara tillräckligt politiskt korrekt. Jag kan tycka att det är tråkigt med tanke på ministerns ansvar. Det råder inget tvivel om att detta är ett av de främsta områdena att arbeta med för att nå en hållbar bostadspolitik och för att nå en lösning på bostadsfrågan. Det är nämligen djupt problematiskt när den extrema invandringen gör att samhället behöver sådana förändringar som vi nu står inför. Faktum är att bostadsbristen drabbar närapå varje samhällsområde . Människor väljer i många fall till exempel arbete och utbildning efter hur bostadssituationen ser ut. Dessvärre finns det de som får säga nej till sitt drömjobb eller sin drömutbildning på grund av att de inte har kunnat hitta en bostad. Är det nya miljonprogram som vi vill ha? Nej, det är många som inte vill ha det. Kanske vill de inte det för att det inte är så populärt med tanke på att många vet hur det kan sluta. Likväl är det dit vi är på väg om invandringen inte synkroniseras med samhällets övriga utveckling och förutsättningar. Även flyktingar som kommer till har ifrågasatt dagens politik. De undrar hur man kan fortsätta med detta mottagande när landet varken kan erbjuda sysselsättning eller bostad. Det är en relevant fråga, inte minst då bostaden trots allt är det som vi kallar hem. Bostaden är en central del av vår identitet och en mycket viktig plats i våra liv. Jag borde kunna räkna med att ministern agerar för att ändra politiken på detta område. Det borde ligga i hans intresse. Jag borde kunna räkna med att han talar med sina kollegor om vilken enorm press mottagandet sätter på bostadsmarknaden och vilka konsekvenser mottagandet får för hela det svenska samhället. Problemet är dock att jag vet bättre än så. Jag vet att ministern i stället väljer att fokusera på det som han inledde sitt interpellationssvar med. Det stämmer att människor flyr från konflikter. Det sker fruktansvärda flyktingkatastrofer runt om i världen, och självklart ska vi hjälpa dessa människor. Men vi hjälper dem inte bäst här i . förbättrar vi inte heller människors möjligheter genom att välkomna människor till en tillvaro i segregation och utanförskap. Hjälpen ska riktas dit där den gör mest nytta. kan vi fokusera på en hållbar utveckling av vårt eget land, så att vårt välstånd också kan sprida sig till andra delar av världen där vi kan hjälpa till med att förhindra framtida konflikter och förebygga de problem som vi ser . I stället för att försöka trixa samt försvara och upprätthålla en uppenbart ohållbar bostadspolitik hoppas jag att ministern kan svara mig hur han hade tänkt att lösa detta. Vem är det som ska betala för dessa hem, och hur ska byggbranschen hinna med att bygga dessa hem? 40 (S): Detta måste vara en av de märkligare angreppspunkterna i den här kammaren när det gäller situationen på svensk bostadsmarknad. Regeringspartierna och allianspartierna må tvista i denna kammare om hur man ska få fart på bostadsbyggandet och vad som är skälet till att vi har bostadsbrist i . Men inga av dessa partier skulle ange att skälet till att vi har en bostadsbrist är invandringen till . Jag tycker att det var ett angrepp som var på den lägsta nivå som jag har hört uttalas i denna kammare. Jag har svårt att hantera denna argumentation, och jag tycker den är hemsk. Över hälften av landets kommuner anger att de har bostadsbrist. Jag har mycket svårt att säga att alla dessa kommuner har bostadsbrist på grund av att vi har invandring till . Bostadsbristen i finns av många olika skäl. Som ministern mycket riktigt har redovisat här har regeringen lagt fram en rad olika förslag för att komma till rätta med bostadsbristen. Allianspartierna lade också fram förslag för att komma till rätta med bostadsbristen. Jag tycker att vi har skött denna diskussion på ett bra sätt. Men detta gör mig mycket förvånad. Jag undrar vilken evidens som lutar sig mot när han säger att det är invandringen i som är skälet till att vi har en stor bostadsbrist. Jag har försökt söka efter detta men inte kunnat se vad detta skulle komma från. Det finns framför allt ett mycket enkelt skäl till bostadsbristen i , nämligen att det byggs för lite bostäder. Ett ökat bostadsbyggande är den enda nyckeln till att komma till rätta med bostadsbristen. Det är också därför som regeringen lägger ned mycket stor kraft på att ta fram stimulanser, föreslå regelförenklingar och vidta en rad olika åtgärder för att komma till rätta med detta. Det är rätt väg att gå. Att säga att inte ska ta emot människor som flyr för sina liv för att det skulle påverka bostadssituationen i är ett helt orimligt angreppssätt i denna debatt. Jag tycker att ministern i sitt svar har redovisat en fullt rimlig politik för att kunna ta första steget för att komma till rätta med detta. Men att i denna riksdag säga att vi har bostadsbrist i det här landet för att vi har tagit emot människor som har flytt för sina liv hit tycker jag är ett angrepp som är på den lägsta nivå som jag har hört framföras här. 41 Statsrådet (MP): Jag tackar för hans anförande. framför en ståndpunkt som egentligen inte överraskar mig. Själva grunden och kopplingen till bostadspolitiken och den detaljerade redogörelse som han gjorde här är kanske lite mer överraskande. Såsom också framförde skulle man med den retorik och den teori som framför i princip kunna så att säga leta efter invandring och flyktingar under varje samhällsutmaning. Om den typen av ingångar vet vi på vilket sätt den gynnar bostadsbyggandet eller ej. Som bostads- och stadsutvecklingsminister är mitt uppdrag att jobba med regelförenklingar och att jobba med klara incitament, så att kommunerna har möjlighet att jobba med sitt bostadsförsörjningsansvar, och att se till att det finns investeringsstöd för den största satsningen på att faktiskt få till små, klimatsmarta och billiga hyresrätter för framför allt unga och studenter, där det finns en efterfrågan som inte möts upp. Det är någonting som vi jobbar vidare med, och det kommer vi att fortsätta att jobba vidare med. 42 (SD): Vi har alltid haft invandring och kommer alltid att ha det. Det tycker även att vi ska ha. Det är uppenbart att den extrema politiken på migrationsområdet påverkar bostadsbyggandet. Jag har aldrig sagt att det är det enda skälet till att vi har en bostadsbrist i . Regeringen har lovat att bygga 250 000 nya bostäder till 2020. Men även om regeringen för en gångs skull skulle hålla sitt löfte och bygga dessa bostäder räcker det faktiskt inte. Allmännyttans organisation uppger att behovet är 426 000 nya bostäder , och pekar i sin prognos på att det skulle behövas nära 600 000 nya bostäder i hela landet – främst i och omkring våra storstäder. 600 000 bostäder är mer än hela . Flera har skämtat om den moderate riksdagsmannen förslag om att göra det mer förmånligt att bygga om garage till flyktingboenden. För att vara någorlunda seriös är det dock inte konstigt att moderater, som i likhet med regeringen inte vill tumma på migrationspolitiken, kommer med lite tokiga idéer. Att bygga tillfälliga modulhus, som bostadsministern har föreslagit, är nämligen inte särskilt långt därifrån. Det bör också förpassas till samlingen tokiga förslag. kommer motsvarande ett helt till . Det säger sig självt att man inte kan vänta sig att plötsliga panikåtgärder ska lösa akuta problem – panikåtgärder brukar inte sluta särskilt bra, inte heller när det handlar om stapelbara småhus. Det är bostäder som ändå kommer att kosta runt per kvadratmeter och som måste bytas ut inom ett fåtal år, då de knappast kan ses som särskilt permanenta. Vad innebär då denna lösning i ekonomiska termer? Att bygga modulhus för 1 000 personer skulle uppskattningsvis kosta runt . Skulle samtliga som fått uppehållstillstånd – notera att det då gäller permanenta uppehållstillstånd – få en sådan bostad skulle notan för nya investeringar landa på hela . Ska vi vara sjysta kan vi säga att hälften av dem som har fått uppehållstillstånd får en bostad; då skulle notan ”bara” landa på . Om vi går vidare och tittar på hyran för dessa bostäder ser vi också skrämmande höga siffror. Det talas om hyror på per kvadratmeter, så en lägenhet skulle kunna kosta runt i månadshyra. kanske kan svara på var vi ska hitta dessa pengar. Vem ska betala för detta? Är en sådan satsning verkligen värd att göra för bostäder som knappast kan ses som permanenta? Nej, det är ingen passande lösning, herr talman, men jag inväntar med glädje svar från ministern. 43 (S): Oavsett vilken debatt vi tar del av i kammaren där representanter för deltar finns det bara en lösning på alla problem, nämligen att de inte ska komma hit och att de ska bort härifrån. Man pratar då om dem som flyr hit för sina liv, och det är enligt min uppfattning ett helt orimligt ställningstagande. och avvisar i den ställda interpellationen både Alliansens bostadspolitik och regeringspartiernas bostadspolitik. Man säger att det egentligen bara finns en lösning på detta, och det är att vi ska få bort det som beskrivs som massinvandringen till . Det är ett fullständigt overkligt ställningstagande, enligt min uppfattning. Jag roade mig med att titta på en förteckning som redovisade inför valet och som visar hur mottagandet i kommunerna i ser ut. Vi kan ta två exempel: tar emot lite drygt 5 invandrare per 1 000 invånare, och tar emot 77 per 1 000 invånare. Det är klart att fördelningen mellan landets kommuner är en del av svaret på frågan varför vi har en extrem bostadsbrist på några håll och inte på andra. Detta är en fråga där statsministern, ihop med förbundskansler, jobbar för en bättre fördelning mellan nationer, och vi vill ju se en bättre fördelning även inom landet. 44 Statsrådet (MP): Jag tackar för hans inlägg. ställer några följdfrågor. En sak blir dock väldigt uppenbar, och det är hur bostadspolitik har debatterats i kammare . Om slår upp ett protokoll , närmare bestämt protokollet från , ser han att det då debatterades bostadspolitik i den dåvarande . Den , som inte innehöll vare sig eller , biföll ett regeringsförslag om nybyggnad av 100 000 lägenheter . Det är det kallar miljonprogrammet. Miljonprogrammet beslutade man om då det inte fanns särskilt mycket invandring av det slag varnar för eller upplyser om, beroende på vilken synvinkel man har. Det genomfördes dock då det rådde stor bostadsbrist. Bostadsbrist kan råda på grund av många olika skäl, och i mitt huvudanförande var jag mycket tydlig med att det naturligtvis kommer att ha betydelse för behovet av bostäder när vi har en nettoinvandring till landet. Men att helt och hållet fokusera på denna fråga – nästan nitiskt, men även i viss mån på ett sätt som gör att man bortser från alla andra bitar som har med bostadspolitik att göra – låter sig endast göras om man verkligen har ett väldigt enkelspårigt sätt att se på bostadspolitik. Om man tittar tillbaka till , alltså nästan , ser man alltså att bostadspolitik debatterades även då. Jag är glad att man i alla fall då lyckades höja blicken och se de behov som fanns. Det handlar om att se till människan och de behov som finns av att ha ett tryggt boende – oavsett vem som behöver bostäderna. Det gagnar näringslivet, och det gagnar unga, studenter och nyanlända – människor som på grund av olika saker väljer att bosätta sig på just den orten. Vi ska vara glada att , och växer. Det gäller även många andra kommuner och orter, som framförde; över hälften av landets kommuner rapporterar bostadsbrist. Det är någonting positivt för vårt land att dessa orter växer. Man kan inte bortse från att ett bostadsbehov kommer att uppstå, vare sig man gör en sådan instruktion som har i sitt partiprogram eller ser till behovet att uppfylla den efterfrågan som finns. Det handlar om att kunna skapa en bra grogrund för näringsliv, för samhällsutveckling och för att fortsatt ska kunna vara en framgångsrik nation på många olika områden. Däribland ligger en av mina andra portföljer, nämligen it-området. Det är någonting vi har framför ögonen, och den bilden delar vi inom regeringen. Vi må ha lite olika vägar fram utifrån bostadspolitiskt program, men vi har samma vision om att ska ha en framgångsrik strategi när det gäller att försöka hitta lösningar på stora utmaningar. Bostadspolitiken har varit en stor utmaning, och den utmaningen har jag åtagit mig att ro i hamn. Därför har vi ett mål om att minst 250 000 bostäder ska byggas . 45 (SD): Vi avvisar ingen bostadspolitik, , men vi är måna om att synkronisera bostadspolitiken – och all annan politik – med de förutsättningar vi har i .