prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Försvar och samhällets krisberedskap Beskedet vi har fått från regeringen är tydligt. Det handlar om en miniminivå utifrån vad man vill göra. Jag hade hoppats att man hade kunnat nå en bredare överenskommelse kring insatserna. Vi måste våga ställa oss frågan hur eventuella svar kan bli om vi skulle hamna i deras situation framöver. måste bättre klara att analysera och hantera hybridkrigföringens olika steg. Vi måste också jobba för att stärka det psykologiska försvaret och klara att hantera flera typer av kriser . Nuvarande situation med många flyktingar som kommer till ger oss värdefulla insikter i vad som behöver göras för att utveckla samhällets samlade krisberedskap, styrning och förmåga att organisera. Extraordinära händelser kräver ett tränat lokalt, regionalt och nationellt ledarskap som har förmåga att ta rätt beslut i stressade situationer och som har uthållighet. Ledarskapets betydelse kan inte överskattas i kritiska situationer. Då prövas nämligen vår förmåga att möta svårigheter med ett gott humör, inge lugn, visa förtroende och handlingskraft och utifrån tillgängliga resurser kunna göra det bästa av förutsättningarna för att kunna samordna så många insatser som möjligt och för att kunna samla så många människor som möjligt. Det är när systemen prövas som planeringen blir som bäst. Med de praktiska erfarenheterna från verkliga händelser nyanseras bilden av det som fungerar och är bra och det som inte fungerar. Därför är det angeläget att man fortsätter att göra civila krisberedskapsövningar ute i landet och att man prioriterar det även om det är ett mycket hårt tryck i ordinarie verksamheter. Jag tror att det är under dessa förutsättningar som man verkligen kan bli bättre när det gäller den samlade krisberedskapsförmågan i . Läget ser olika ut i länen. Användningen av aktuella risk- och sårbarhetsanalyser är begränsad, och den civila försvarsuppgiften prioriteras inte tillräckligt i förhållande till andra uppgifter. bedöms det vara brist på resurser och kompetens hos en tredjedel av landets länsstyrelser. Det tenderar att bli mer rapporteringskrav än konkreta verktyg för åtgärder i verksamhetsplaneringen. Det är fler projektanslag än förvaltningsanslag, vilket ger ett mer kortsiktigt arbete än långsiktiga och tydliga förutsättningar för kommunerna och länsstyrelserna att samverka. måste klara att hantera flera oförutsedda händelser . Stormar, bränder och andra kriser tar inte hänsyn till varandra, och en olycka kommer dessvärre inte alltid ensam. Den civila försvarsplaneringen börjar nu i praktiken om från grunden. Regeringen har antagit planeringsanvisningar för totalförsvaret, och det blir vår gemensamma uppgift att följa upp hur detta blir i praktiken. Försvar och samhällets krisberedskap 221 (V): Jag ska inte ta upp de saker som ligger utanför betänkandet även om jag har märkt att det finns en tendens att sväva ut i en del andra mer eller mindre aktuella diskussioner. Det är förståeligt, men jag tänker avhålla mig från det åtminstone inledningsvis. Jag tänker inte heller kommentera de delar i betänkandet som jag håller med om. Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 7 och 8 och tala om dem. anser att det bör uppdras åt Försvarsmakten att planera och dimensionera för att även kunna bistå det civila samhället vid nationella kriser och katastrofer. är för litet för att dubblera resurser. Jag kan konstatera att försvarets stöd till samhället och andra myndigheter vid behov sker – som det står i beslutet gällande den nya försvarspolitiska inriktningen – inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser. Vidare står det: Stödet till samhället vid allvarliga olyckor och fredstida krissituationer ska inte vara dimensionerande för Försvarsmakten. Branden i , där jag hade en personlig roll och som jag upplevde på nära håll i min kommun, hade kunnat släckas tidigare om Försvarsmakten hade fått i uppgift att hålla en viss beredskap för att stödja samhället med brandbekämpning. Men så var alltså inte fallet. Hur tolkas detta i praktiken? Det är precis som den värderade ledamoten tog upp. Det har gått så långt att man inte ens i semesterplaneringen för helikopterpiloter tar någon hänsyn till detta. Jag tycker att det säger det mesta i frågan. Vi anser alltså att det bör uppdras åt Försvarsmakten att planera och dimensionera för att bistå det civila samhället vid nationella kriser och katastrofer. Det är syn på detta. Denna fråga om Försvarsmaktens stöd till samhället har inte ändrats med den nya försvarspolitiska inriktningen, och jag läste tidigare ur beslutet. vill därför att Försvarsmakten nu ges ett mer omfattande uppdrag. Eftersom en reservation från Alliansen går i samma riktning vill jag ge också den mitt stöd. Jag syftar på den lite smalare inriktningen som handlar just om möjligheten att utöka användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen. Det är bra. Alliansen är på rätt väg, även om den inte kommer ända fram. Men det är alltid något, som fan sa när han fick se . 222 (KD): debatterar vi utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap. När vi nu debatterar detta viktiga ämne måste vi först konstatera att det är många mörka moln på den säkerhetspolitiska himlen. Vi har läget i , där inte på något sätt är färdig. Situationen på känner vi väl till. Vi har ett alltmer spänt läge i , som särskilt våra vänner i , och känner av. Vi hade ubåtsincidenten . Vi vet att antalet incidenter och utryckningar för flygvapnet har ökat . Vi kan bara fundera på hur det är under vattnet. Men vi vet i alla fall vad som hände då. Vi hade också den förfärliga terrorhandlingen i . Vi har också det som pågår i med ett folkmord på yazidier och kristna. Försvar och samhällets krisberedskap Som föregående talare var inne på har vi just i ett annat sammanhang diskuterat vad ska respondera. Vi har nämligen antagit en solidaritetsförklaring och har en förpliktelse att ställa upp enligt Lissabonfördraget. Man har varit mycket tydlig från och även från med samma linje. Tyvärr konstaterar jag att man från regeringen inte har hörsammat det som och Alliansen som helhet har fört fram , nämligen att vi skulle kunna hjälpa till med spaning. Jag vill passa på att skicka med en fråga till försvarsministern. Han har tidigare uttryckt att det skulle vara ett militärt substantiellt stöd. Frågan är om försvarsministern är nöjd med det stöd som nu ger som en reaktion på uppmaning. Jag skulle vilja göra några nedslag i betänkandet. har en reservation som handlar om att man ska ha en bättre transparens när det gäller försvarets förmåga. är det ÖB talade om att vi klarar oss om han får alla de pengar som han vill ha till 2020. Den fråga som vi för fram är: Hur skulle man kunna öka transparensen? Att ha ett bra försvar är något av det mest elementära som man som medborgare kan förvänta sig. Då vore det mycket bra om man kunde få en tydlig rapport. Vi har förespråkat att ska få ett uppdrag att redovisa hur det står till i fråga om personaluppfyllnad och i fråga om vad förbanden förmår. Det vore en viktig sak att tala om, och det skulle kunna stärka svenska folkets förtroende för att vårt försvar fungerar. Sedan har vi reservation nr 9. Det är en motion jag har skrivit och som har blivit Alliansens gemensamma reservation. Den handlar om en utredning av Försvarsmaktens stöd till samhället, och vi menar i reservationen att det har funnits en uttalad tveksamhet på såväl politisk nivå som bland andra myndigheter när det gäller att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. Jag vill särskilt påpeka att Försvarsmakten har ett femtiotal helikoptrar, och som tidigare talare har varit inne på finns det exempel från där vi inte alls utnyttjade dessa förmågor på det sätt vi skulle kunna göra. Reservationen tar också upp att det finns ett problem med att vi hos olika myndigheter snarare ser en tendens att vilja skaffa egna resurser för alla tänkbara eventualiteter. Vi yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning för att utreda hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället bättre behjälpligt vid krissituationer. Det är ett yrkande vi hoppas kan få stöd. Den sista punkten jag tänkte ta upp gäller reservation 12, som handlar om en utredning om inrättandet av en myndighet för psykologiskt försvar. Vi är i ett läge där vi ser att informationskriget och den delen blir allt viktigare. Vi såg det i när det gäller , och vi ser det på andra ställen. Vi ser också att vi själva blir utsatta för det. Därför är det viktigt att vi tar höjd för detta, eftersom vi kan förutse att det kommer att öka . Vi skriver i reservationen att den nya situationen innebär att behöver ta ett helhetsgrepp om detta och att bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som en egen myndighet. Försvar och samhällets krisberedskap Med dessa ord vill jag påpeka att jag naturligtvis står bakom alla de utmärkta reservationer är med i, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 9. 223 (S) replik: Det är spännande att lyssna till tal om det här med transparens. Jag blir lite förvånad. Det är ju så att ni har innehaft regeringsmakten , och under alla de jag har suttit i försvarsutskottet har vi talat om att vi ska öka transparensen när det gäller materiel. Självklart skulle det förmodligen vara bra om man kunde göra det, i en väldigt fredlig värld, och lever vi inte så. Vi hörde i det anförande höll att det faktiskt börjar skorpa till sig där ute. Det händer väldigt mycket. behöver vi alltså i försvarsutskottet ha mer kunskap om materielbeställningarna. Då kan man fundera över hur det skulle gå till, om vi behöver veta som vi måste ha en materielupphandling som ligger under sekretess. Vi vet också att om man vet hur mycket pengar som avsätts för visst materiel kommer det att innebära att de förslag på vad man kan anskaffa som läggs fram kommer att kosta lite mer än vad vi har pengar för i budgeten. Jag skulle vilja veta på vilket sätt transparensen ska öka i det lyfter upp. Jag ser fram emot att få ett förslag. har vi alltså haft av ert styre, , och ni har inte riktigt lyckats med det här. ska vi ta fram detta. Hjälp till, så får vi höra hur det ska gå till! Det skulle jag vara mycket tacksam för. 224 (KD) replik: Jag tackar för möjligheten att berätta om detta. Låt mig först säga att jag inte står här och påstår att allt var perfekt under Alliansens när det gäller försvarsfrågorna – långt därifrån. Vi har gjort en försvarsuppgörelse som är ett steg i rätt riktning och som bör följas av fler steg. En sak jag har intresserat mig för ända sedan jag fick förmånen att börja i försvarsutskottet är att öka transparensen – att vara öppen med vad vi förmår och inte förmår. Då kan vi också få förståelse från svenska folket när det gäller att öka anslagen. Det är ju det flera har varit inne på, att pengarna inte räcker till. Vi behöver mer pengar för att kunna betala räkningarna för ett försvar som fungerar. Det jag har gjort i motionen – och det finns nu för evigt i protokollen – är att redovisa förslag. Det står: ”Motionärerna menar därför att det bör genomföras en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga och att den bör redovisas offentligt i ett sammanhang. För varje krigsförband bör man redovisa faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna.” Det står också: ”I vissa, mycket få fall, t.ex. några specialförband avsedda för terroristbekämpning eller motsvarande uppgifter, kan det enligt motionärerna finnas skäl att överväga i vilken mån uppgifterna ska vara öppna. För att det inte ska råda någon tvekan om att redovisningarna är opartiska och objektiva bör analysen utföras av t.ex. .” Försvar och samhällets krisberedskap Detta skulle alltså kunna göras . Det är mitt förslag. Vad säger om detta, som jag tycker, alldeles utmärkta förslag? 225 (S) replik: Jag håller inte riktigt med om den nivå som nämns här i kammaren. Det här handlar nämligen inte om att inte kunna betala sina räkningar, utan det handlar om att i så fall har en högre ambitionsnivå. Nog betalar vi väl våra räkningar? Det gör nog både du och jag privat, , och det gör vi även när det gäller försvaret så här långt. Jag känner inte till någonting annat. Det är spännande att höra att vi är på väg i rätt riktning. Det tror jag också att vi är, och jag tycker att det samarbete vi har haft i vår försvarsgrupp har varit väldigt bra. Det har varit täta kontakter och mycket samtal, också om sådant vi inte kan föra ut och som – har vi fått veta – har blivit sekretessbelagt. Jag tror att det är bra. När det gäller har jag inte förmåga att styra den, och jag tror inte att försvarsutskottet heller har förmåga att styra vad den kommer att utvärdera. Det är i stället någonting den bestämmer själv; är en egen myndighet som bestämmer vad den vill göra. Det tror jag är bra. Jag tror att det är bra att vi har en fristående myndighet som gör de här sakerna. När det gäller transparens trodde jag dock inte att det bara handlar om att efteråt analysera vad vi har gjort. Jag trodde att det var någonting man gör också före och , så att man vet vad man har och hur det ska synas. förstår jag dock att detta är någonting man analyserar efteråt för att se vad man har gjort för fel. De rapporterna har vi ju faktiskt fått ändå av – den har ju på alldeles eget bevåg bestämt och gjort ett tiotal rapporter som har varit av väldigt hög kvalitet. Vad jag förstår kommer det också ytterligare någon eller några , och det tror jag är väldigt bra. Jag tror dock inte att vi kan styra . Att ha transparens betyder alltså att vi i efterhand ska veta vad vi gör. Är det så jag ska uppfatta det? 226 (KD) replik: Tack för att du ändå är med på att de rapporter gör är bra, . Vad jag menar är att vi skulle sätta detta i system så att medborgarna i rike kan få en sådan här sammanställning och veta hur det ser ut med personaluppfyllnad, brister och vad som går framåt. Det kan vara ett viktigt kvitto för medborgarna att – förhoppningsvis – se att det går framåt. Det jag var inne på var att vi när vi blickar framåt ser att det inte kommer att bli billigare att försvara . Vi ser större hot och mörkare moln – jag målade upp några framtidsscenarier. Vi vet också att vi gör satsningar på . Det var en viktig del för att skulle vara med i uppgörelsen, men vi vill ju göra mer. Vi vill även ha en tung kustrobot, men det fick vi inte majoritet för. Det hade vi velat, men ska vi genomföra det kommer det att kosta pengar. Försvar och samhällets krisberedskap Det är i det syftet jag menar att vi behöver större anslag framöver, för att klara de målsättningar vi har satt upp. Det finns en tendens att det blir dyrare än man tänkt sig, och det är viktigt att i den försvarsgrupp vi har nogsamt följa upp att det inte blir någon diskrepans mellan vad vi har beslutat och vilka pengar som finns. Det är också en väldigt viktig del för svenska folket, tror jag. Man ska ha förtroende för att vi fattar beslut och följer upp dem så att det blir som vi har sagt. Vi måste ha ett försvar som kan leverera trygghet till svenska folket. Det ska också tilläggas att vi vill att ska vara medlem av Nato. Det är någonting som verkligen behövs för att vi på riktigt ska kunna försvara gränser och kunna hjälpa till att skapa trygghet i vår del av världen. 227 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande FöU1 som handlar om försvar och samhällets krisberedskap. Mycket av anledningen till att vi står här är inte bara att vi ska diskutera budgeten, utan vi ska också bedöma det omvärldsläge vi står inför. Det har tidigare talare lyft upp. Det gäller , och vad som händer där, hur vi ser på Daish och hur vi ska hantera de sakerna. Jag är mycket tacksam för de fem partier som finns i Försvarsgruppen, de diskussioner vi har haft och de möten som har varit. De har varit väldigt bra. Att vi tillsammans har klarat av att lägga fram förslag om så mycket mer miljarder – 10,2 miljarder till försvaret – är unikt. Det har inte hänt tidigare i försvarsutskottet att vi någonsin har höjt nivån. Vi har tvärtom legat still eller till och med ibland sänkt. Vi är också överens om ett stort antal utredningar. De kanske viktigaste handlar om materiel och hur vi ska klara det . Det finns brister, och dem måste vi försöka lösa i största möjliga mån. Vi måste också hitta en ambitionsnivå som vi anser vara rimlig. Vi vet att vi saknar ett antal i personalen. Vi kommer också att få en utredning om våra samarbeten som jag ser fram emot att få läsa. Det är ofantligt mycket samarbeten som vi har med länder både nära och fjärran. I betänkandet finns det mål för det militära försvaret och det civila försvaret. Det har vi hört, eftersom andra har berättat om det. Jag skulle vilja fokusera på några andra saker. Det gäller den svenska säkerheten. Vi har här hört att tillsammans med andra kan vi få säkerhet även i . ser vi att artikel 42:7 i gör att vi tillsammans måste hitta lösningar. Det handlar om att både ge och ta emot stöd, och i det här fallet att ge stöd. Jag tror att vi har hittat ett bra sätt. Jag vet att de övriga partier som har varit med också har ställt sig bakom den delen, även om de har en högre ambitionsnivå. Jag tror att det är bra. Det som är det bästa i det är att vi kom snabbt till beslut. Det tog inte alls. Vi har bara och som har hunnit före. En annan sak som skulle kunna öka snabbheten i det vi gör är det värdlandsstöd som vi står inför att fatta beslut om, förmodligen framåt sommaren. Värdlandsstödet kommer att bringa ordning och reda för oss. Det handlar om att för varje land som kommer till oss ska vi kunna veta: Det här behöver det. Det kan handla om försäkringar, vad som händer när de finns när och vilket skydd de behöver, till exempel för sina flygplan. Det är ordning och reda. Försvar och samhällets krisberedskap Alternativet till att inte fatta beslut om värdlandsstödet är att varje gång vi har en övning här utreda vad varje land behöver. Då är det bättre att ha ett litet facit vid sidan om i form av detta. Det handlar om att vara värdland och ta emot. Men det handlar också om att vi bestämmer. Det är vi som bestämmer vilka som kommer, när de kommer och med vad. Det är övningar som vi kommer att behöva. Men jag vill stryka under att det är vi som avgör vad som kommer att hända. Jag tror att det är mycket bra. Vi har ett mått som vi kommer att använda för hur vi ser att försvaret förbättras. Det handlar förstås om krigsduglighet och operativ förmåga. Allting ska vara krigsplacerat. Då kommer vi också att kunna se att det går framåt. Det går snabbare, och det finns bättre sätt att göra det. Det kan vara bra för oss att se. Som jag sa tidigare handlar det om personal, materiel och också om övning. Jag tänker inte nämna så mycket om civilt försvar. Det kommer min partikamrat senare att nämna. I den uppgörelse som vi har gjort ska vi öka närvaron på . Det är av stort intresse, och jag vet att det kommer att bli bra där när det blir klart. Vi kommer att lägga pengar på vår basplatta och också på vår ubåtsjaktsförmåga, vilket är helt nödvändigt. Jag vill instämma i mycket av det tidigare talare har sagt om påverkansoperationer. Vi utsätts för påverkansoperationer. Det gör vi också som riksdagsledamöter. Vi behöver träna väldigt mycket för det. Jag får just nu mejl där man påstår saker som jag direkt ser inte är sanna. Hur vi ska kunna nå det inte bara för oss utan också för befolkning blir en stor svårighet att klara av. Jag som har mitt förflutna i skolan tänker väldigt mycket på hur vi ska lära elever i skolan att blir kritiskt tänkande. Det är helt nödvändigt. Detta talade vi om redan innan jag tog plats i . Hur ska vi få våra barn att vara kritiskt tänkande? Klarar vi inte den delen står vi inför väldigt svåra saker framöver. Det handlar också om demokrati. Det handlar om att kunna hitta rätta fakta. Det kommer att vara avgörande för att vi ska kunna vara ett demokratiskt land. Människor ska själva kunna välja och inte bli påverkade av osanna fakta. Det är nog vår stora utmaning . 228 HANS (M) replik: Tack för anförandet, . Det är precis som sagts. Vi har en fempartiuppgörelse. Vi har också Uppföljandegruppen, som av en händelse träffades väldigt . Det är viktigt att vi nu kommer att följa upp och hitta balansen mellan det vi önskar se och de tilldelade medlen. Om det skulle bli en diskrepans, en skillnad, får vi justera det åt endera hållet. I mitt fall handlar det i så fall kanske inte om att vi ska minska på ambitionerna, utan då får vi försöka att hitta någon annan lösning. Det är viktigt att vi har Uppföljandegruppen. Där ska vi följa upp det försvarsbeslut vi fattat. Försvar och samhällets krisberedskap nämnde också den svar på begäran i enlighet med Lissbonfördraget. underströk att det var ett snabbt agerande. Det kan man kanske inte riktigt hålla med om. Det är drygt en månad sedan begäran kom in. Dessutom är utformningen av paketet – dess litenhet, och i mitt tycke dess otillräcklighet – allt inom ramen för vad regeringen själv kan fatta beslut om. Detta kunde man ha gjort från regeringens sida om den tyckte att det var tillräckligt. Hade man velat vara snabb hade man kunnat vara ännu snabbare. Jag noterar att man i debatten har konstaterat att det kan komma fler paket. Det utlovas inte fler paket, men det kan komma fler paket. Jag vill då ställa en konkret fråga till . Med det budgetförslag som ligger kommer kontot för internationella insatser att vara nollat. Om nu kontot för internationella insatser är nollat, hur tänkte , Socialdemokraterna och regeringen finansiera ytterligare internationella insatser ? Är det från det nationella försvaret man tänker ta pengar? 229 (S) replik: Jag blir förvånad när säger att det inte är snabbt. Vi är nummer tre av de länder som har sagt vad de vill bidra med. Det måste man säga är väldigt snabbt. tycker att regeringen hade kunnat svara på någonting som kom . Det tror jag inte hade varit möjligt. Detta är ett noggrant övervägande. Jag vet att inte bara utan även de andra partierna har velat vara med och ha ett antal sittningar för att vi skulle kunna komma fram till vad som var möjligt, vad det land som begärde hjälp skulle få och varifrån vi skulle ta det. Demokrati går egentligen aldrig snabbt. Men i mitt tycke är det ett väldigt snabbt agerande. Det är och som har kommit med ett förslag. kom vårt med det beslut som vi har fattat. Jag tycker inte att det är otillräckligt. Det är en första start. Vi kommer att se mer. Men jag tror inte att det är otillräckligt i detta skede. När jag läser om det som händer världen över tror jag att det finns många saker som vi kan bidra med framöver. Men är det ett bra paket. Jag fick också höra på samma möte som att var mycket nöjt med beslutet och tackade för det vi bidrar med, så varför skulle vi inte tycka att detta är bra? Jag tror att vi kommer att fortsätta framöver, och i beslutet ingår en utvärdering . Men ska vi se om det finns något mer man borde göra. Att kontot skulle vara nollat för internationella insatser är att leka lite med sanningen. Vi är redan på flera ställen, så det är inte nollat. Jag tror att menar att det inte finns något för ytterligare insatser. Men det är en helt annan sak. Vi är på flera ställen, och jag är säker på att vi kommer att omvärdera och utvärdera detta. 230 HANS (M) replik: Vad gäller snabbheten vill jag understryka för att allt som ryms i paketet ligger inom ramen för vad regeringen själv kan fatta beslut om. Om regeringen hade velat agera snabbare hade man alltså kunnat göra det, för det ligger inget i paketet utöver det. Försvar och samhällets krisberedskap Jag uppskattar att det har förts samtal men beklagar att regeringen inte nådde fram till en bred samförståndslösning. sa åtminstone en gång att paketet får ses som en första start.