prot · H20979 · 2015-03-26 00:00:00 — Det har tagits upp här att skälet skulle vara brist på resurser. Precis som tycker jag att det är lite märkligt att man tillsätter en ny utredning för att utreda vargen ytterligare en gång. Det andra tillkännagivandet handlar om en ny viltmyndighet. Båda besluten bygger på att vi ska få till en långsiktigt hållbar jakt- och viltförvaltning och att den ska fungera tillsammans med övriga näringar på landsbygden. Det handlar i grunden om förstärkt markanvändning att man ser de värden som finns på landsbygden. När det gäller vore det rent slöseri att inte fullfölja den. Jag utgår från att mycket i de frågor som vi nu behandlar är sådant som man har påbörjat. Det är därför glädjande att utskottet tar sig an de mer specificerade punkterna och fullföljer dem. Vilka punkter det gäller har tagits upp här tidigare, så jag behöver väl inte redovisa dem igen. Det är typiskt sett sådana punkter där det finns onödiga konfliktytor eller åtminstone konfliktytor som det vore väldigt bra om man kunde få bort. nämnde att det kunde vara personmotsättningar och sådant. I vilket fall som helst finns det konflikter i sammanhanget. En punkt som kanske är speciellt intressant ur havsmiljö- och fiskesynpunkt är detta med förvaltning av säl. Om vi skulle kunna få till stånd en förvaltningsplan tillsammans med vore det en väldigt stor framgång. I det sammanhanget är det viktigt att fortsätter driva sin politik i EU-sammanhang om att vi ska få fortsätta handla med sälprodukter. Som nämndes vid ett tidigare möte är det en svensk jakttradition att ta hand om allt – vi ska inte jaga djur och sedan inte ta hand om det som vi har jagat. Det handlar alltså i grunden om att ta bort konflikterna, förtydliga regelverket och förenkla handläggningen av vissa punkter. Låt mig ta upp detta med en ny myndighet. Detta är inte första gången vi ser ett behov av en helhetssyn på ett område. Det mest aktuella vi har i närtid är bildandet av Havs- och vattenmyndigheten, där vi såg att detta var ett område där det behövdes en samordning för att se helheten. Den har inte funnits mer än . Jag tror att alla är väldigt nöjda med det beslutet. Naturligtvis är det, för att tala med , inte allena saliggörande att göra nya myndigheter. Man måste ha en bra idé när man bildar en ny myndighet. Idén med att föreslå en ny viltmyndighet är att skapa just ett helhetsgrepp över viltförvaltning och jaktfrågor. Det handlar om samordning på nationell nivå. Det står inte i motsatsställning till den regionala förvaltningen, och det stämmer inte att det skulle kunna skada den regionala förvaltningen. Jag tror snarare tvärtom, att om man får en helhet på nationell nivå har den regionala nivån ännu lättare att utvecklas på ett bra sätt. Det kanske viktigaste är detta med samförvaltning, som vi talar om i andra sammanhang, alltså att man samförvaltar olika vilttyper. I naturen finns det ju ett samspel som vi inte kan stuprörsbehandla i politiska sammanhang. Felet blir ofta att man då inte ser konsekvenserna av det ena beslutet i nästa led. Den stora utmaningen för en ny viltmyndighet är just att balansera de olika intressen vi talar om. Jag vill återigen framhålla att detta är en viktig fråga för landsbygden. Det handlar naturligtvis om jakt, och jakt är i likhet med fiske och turism en väldigt stor möjlighet att skapa arbetstillfällen på landsbygden. Kan vi skapa och optimera förhållandena med detta är det en vinst för inte minst landsbygden. På alla dessa områden – jakt, fiske och turism – finns det väldigt stora ekonomiska värden att utvinna ur systemet om man har ett företagande på landsbygden. En viltmyndighet är också ett bra exempel på en myndighet som man kan placera någon annanstans i landet än just i . 20 (S) replik: Tack, , för anförandet! I utskottets ställningstagande angående ny myndighet står det att regeringen ska inrätta denna nya myndighet. Ganska många av oss har varit inne på att det kanske inte är en så snabb fisk att fiska upp att inrätta en ny myndighet. ligger frågorna i huvudsak på men även med stor delegation till länsstyrelserna. är också involverat, även något. Detta, tillsammans med länsstyrelsernas yttranden i andra delbetänkande, gör att man måste titta lite djupare. Vad är det som gör att länsstyrelserna faktiskt avråder från att inrätta en ny myndighet? Detta bör regeringen noga överväga. 21 (FP) replik: Tack för frågorna, ! Detta att man ska inrätta myndigheten är en process man måste starta upp. Hur snabbt regeringen kan göra detta får väl framtiden utvisa. Låt mig återkomma till detta med länsstyrelserna, som jag tog upp i mitt anförande och som även bland andra tagit upp här. Länsstyrelsernas roll är väldigt klar. Det är den regionala nivån. Den stora vinsten med de beslut som fattats är att vi har flyttat ut beslutandet så nära dem de berör som möjligt. Inte minst ur acceptanssynpunkt är detta viktigt. Det här handlar om samordning på nationell nivå. Jag kan också tycka att det kanske inte känns rimligt att detta kommer till stånd , men har de nu inblandade myndigheterna en stor skyldighet att samverka. Från sida tror vi att en samlad myndighet för jakt- och viltfrågor är en bra väg att få en helhetssyn på frågan. 22 (S) replik: Visst är det väl fantastiskt att kunna vara i opposition och snabbt kunna driva frågor. Frågor som man hade på sig att lösa ska en ny regering nu snabbt genomföra. Jag tackar för förtroendet! Vi har mycket att jobba med, framför allt för att återskapa förtroendet för jakt- och viltvården. Precis som jag sa i mitt anförande och i mitt replikskifte med har faktiskt förtroendet för bland annat minskat under de gångna åtta åren. Det måste vi också bygga upp. I förvaltningen glömde jag faktiskt den myndighet som tog upp, nämligen HaV, Havs- och vattenmyndigheten, som också kommer att bli involverad eftersom man handhar sådant som gäller säl. Det är också något som man måste ta med sig. 23 (FP) replik: Jag håller helt med att förtroendefrågan är central. Även om detta med samverkan och samordning är de tunga argumenten är det ändå ett ypperligt tillfälle att återskapa förtroendet. Det sämsta som kan inträffa är ju att man inte har förtroende för de myndigheter som beslutar i sakfrågor som berör en i vardagen. Vi kan bara beklaga att alliansregeringen inte fick fullfölja sin plan. Det var alliansregeringen som tillsatte utredningen och hade idéerna om en viltmyndighet. Vi hade tänkt genomföra detta. sätter vi vårt hopp till att den nuvarande regeringen fullföljer det arbetet. Allting görs inte när man har på sig. Hade vi fått ytterligare år hade det blivit genomfört. 24 (KD): debatterar vi här i kammaren betänkandet om jakt och viltvård. Det är positivt att ett enat utskott lägger fram ett förslag om att utreda ett antal jakt- och viltvårdsfrågor. Varför har vi i Alliansen tyckt att det är viktigt? Jo, det är för att den förra regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skulle se över den svenska jaktlagstiftningen. En särskild utredare skulle se över den svenska jaktlagstiftningen i syfte att få till stånd dels en modern lagstiftning med tydlig systematik och moderna bestämmelser för en långsiktigt hållbar jakt och viltvård samt djurskydd för de vilda djuren, dels ett förbättrat genomförande av EU-rättsliga åtaganden. Vi är också glada över att en majoritet i vårt utskott tycker att jakt och viltförvaltning bör samlas i en ny myndighet. Men i den frågan är vi kristdemokrater och övriga allianspartier inte överens med regeringen. Svensk jakt är en av våra största folkrörelser, med över 300 000 jägare som intresserar sig för vilt och natur. Jakten har länge styrts av , medan jägarnas förtroende för myndigheten har naggats i kanten. Alltmedan har velat flytta mer av jaktens styrning till har Alliansen tagit initiativ till att i stället flytta samordningen av svensk jakt till en ny viltmyndighet. Sedan jaktlagen stiftades 1938 har jaktförhållandena i förändrats, och viltstammarna är större . Med ändrade förhållanden ändras behoven och styrningen från ansvarig myndighet. Den nya myndigheten får därför i uppdrag att med bred tvärvetenskaplig kompetens ansvara för jakt och viltförvaltning. Jag vill lyfta upp ett annat stort bekymmer som dykt upp , nämligen vildsvinen. Utvecklingen av vildsvinsstammen har varit exploderande. uppgick stammen i endast till ett hundratal djur. Forskare beräknar att den svenska vildsvinsstammen har ett omfång om över 200 000 djur, vilket av vissa anses vara en bedömning i underkant. Det har visat sig vara en väldigt svår uppgift att hålla stammen i schack. Förökningstakten är så pass omfattande att det inte tycks spela någon roll att vi i numera faktiskt skjuter lika många vildsvin som älgar. Det är bönder som får betala det högsta priset för denna utveckling. Det är ständigt förstörda , skördar och ängar, där bökande grisar dragit fram. Böndernas förluster beräknas till flera hundra miljoner . Vackra och artrika ängar och hagar kan över fullständigt raseras. Man kan tro att någon har kört över eller åkern med en jordfräs. I trafiken gör sig vildsvinsstammens utveckling också påmind. Det är en ständig ökning av antalet olyckor där vildsvin är inblandade. Kollisioner med vildsvin orsakar, på grund av djurets låga tyngdpunkt, ofta svåra skador på bilen. Stammens utveckling är sådan att de nuvarande regelverken helt enkelt inte är hållbara. Incitamentet för enskilda jägare att ägna sig åt vildsvinsjakt måste öka, och berörd lagstiftning måste liberaliseras. Ett av de största problemen är det omständliga förfarandet rörande försäljning och tillvaratagande av vildsvinskött. Som det ser ut riskerar vildsvinsjakten att upplevas som alltför komplicerad, just som en följd av de många snåriga och byråkratiska regelverk som omgärdar kötthanteringen. Exempelvis krävs det att köttet hanteras i så kallade vilthanteringsanläggningar, det vill säga av godkända slakterier för vilt. Därutöver gäller för vildsvin mycket kostsamma undersökningar av förekomsten av trikiner, som ska genomföras av personer som genomgått speciella utbildningar och fått godkännande av . Trikintester är absolut nödvändiga, men det måste gå att hitta ett sätt att göra det både billigare och enklare. När det gäller annat viltkött kan jägare under vissa omständigheter leverera kött direkt till butiker, restauranger eller konsumenter utan mellanleden. Det gäller emellertid inte vildsvinskött. Jag hoppas på att få se en förändring av detta , så att vildsvinsstammen hålls nere. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU11 25 (M): Vi ska debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 11, Skogspolitik. Jag kan börja med att nämna att det finns 27 motionsyrkanden. Det finns 13 reservationer och ett särskilt yttrande. Betänkandet handlar bland annat om ett nationellt skogsprogram, frivilliga avsättningar, skydd av naturvärden, en nationell målsättning för ett hyggesfritt skogsbruk, användning av främmande trädslag, äganderätt, skogs- och miljöcertifiering och regelförenkling. Det kan vara bra för eventuella tittare att ha reda på det. Vi i Alliansen har två reservationer. Jag nöjer mig med att yrka bifall till nr 10, under punkt 12. Skogen är ofta föremål för debatt. Man kan fundera lite över hur det kan komma sig. Men vi kan tänka på hur de flesta vistas i skogen. Många går och plockar bär på någons skogsmark. Skogshallon finns ofta på ett hygge. Lingon finns också på hygget. Och i skogen hittar vi kanske blåbär. Det tas helt för givet , i och med att vi har allemansrätten. Jag tänker på svampen och på skogspromenaden en gnistrande vinterdag, med lite bakgrundsmusik från orren, eller på promenaden i vårskogen, där en hel kör av fåglar sjunger och kvittrar. Vi kanske stöter på en som skäller. Vi kan också vara där när älgtjuren lockar. Det finns otroligt mycket att göra i vår skog utan att man för den skull äger den. har lämnat kammaren, men jag känner igen hans beskrivning i den föregående debatten. Jag tillhör dem som brukar åka till , som ligger strax söder om , för att jaga älg. Jag kan garantera er att man inte åker de 85 milen för att jaga älg utan för att vara i naturen. Om det sedan kommer en älg i vägen och hunden får skälla på den är det liksom bonus. Jag kommer så väl ihåg en frostig morgon. Jag hörde min morbror på radion säga: Det är så vackert här att jag snart börjar grina. Det är den skog vi har i . Så har vi någon som äger den, i regel en privat skogsägare eller ett skogsbolag. Här tror jag att konflikter kan uppstå. Här finns alltså en privat markägare som har köpt mark – för dyra pengar, 300–per skogskubik, lite beroende på var i vårt avlånga land man befinner sig. Det är klart att det finns ett företagande och en idé runt det skogsbruket, och man behöver ha en avsättning. Men det är också viktigt att vi får använda skogen som en råvara till vår skogsindustri. Före valet var Socialdemokraterna, herr talman, väldigt tydliga med att skogsindustrin var viktig. har jag förstått att det man säger före ett val inte är så viktigt om man är socialdemokrat. Det har ju blivit några löftesbrott, och risken är väl överhängande att det kommer ett löftesbrott även här. är ett parti som tror att skogen har ett mycket värdefullt användningssätt även framgent och förmodligen ett ännu högre förädlingsvärde. Vi ser att man håller på att omstrukturera. Allt mindre papper går till tidningar. Jag tror att Mittmedias snittläsare är eller något sådant, så det är väl bara att räkna antalet år till dess att tidningen har svårt att göra sig gällande och journalistiken kommer att förmedlas på andra sätt. Morgondagens biodrivmedel kan mycket väl komma från skogen. Jag tror att det finns material, som inte är vanligt trävirke, som vi kan bygga och göra saker av. Något som är viktigt och som vi har sagt här i kammaren är detta: Vi har haft ett hundraårigt förbud mot att bygga högt i trä på grund av risk för bränder. I och med att vi gick med i EU försvann det förbudet. börjar vi se firmor, speciellt från , som bygger i trä. De kommer hit till och slår upp höga hus på . Man har skapat sysselsättning i inland och vid kusten. Det är naturligtvis väldigt bra. Vi får också en konkurrens. Det är helt fel väg att gå att subventionera en bransch som inte har klarat sin kostnadsutveckling, vilket är fallet med byggbranschen. Det är bara att titta i statistiken på inflationen och hur mycket byggkostnaderna har ökat, så ser man att någonting hände under 1990-talskrisen. Små och medelstora byggbolag slogs ut, och vi fick en bristande konkurrens. Jag tror att vi bara har sett början på träbyggandet, och det är naturligtvis också väldigt klimatsmart att kunna bygga på det sättet med förnybart. Detta får inte riskeras. Det är väldigt viktigt att vi har konkurrenskraft. Men när det gäller kilometerskatten kan vi moderater, och jag kan nog tala för hela Alliansen, inte komma på något politiskt förslag som har varit så otroligt fientligt inställt till och landsbygden. av alla lastbilstransporter är under . Dessa kommer inte att gå på järnväg. Skogen behöver vara konkurrenskraftig. Vi behöver ETT-lastbilar – En trave till – och vi behöver bilar som kan lasta . Jag har ställt en interpellation till landsbygdsminister , eftersom landsbygdsministern talade om att man hade haft besök från av 20 personer. De åkte hem och såg till att detta blev verklighet. Det som behövdes var finsk sisu. Jag vill påstå att det behövs lite finsk sisu även i så att det börjar hända ett och annat. Detta är viktiga frågor. Vi är inte nära marknaden. Var och en som har tittat på en jordglob inser raskt att marknaden kanske inte företrädesvis är i , och vi ligger inte mitt i den. Vi måste kunna transportera gods på ett billigt och bra sätt. Som sagt, forskningen är viktig. Jag tror att vi bara har sett början på den utveckling som vi har . Jag ska bara plädera för punkt 12, där Alliansen i en reservation föreslår att vi ska ha regelförenklingar. Det är väldigt viktigt att vi får till regelförenklingar och att det nationella skogsprogram som tas fram och som vi är politiskt överens om verkligen styrs av att det är ett produktionsskogsbruk med miljöhänsyn och att båda kraven är lika mycket värda. Vi måste se till att det nationella skogsprogrammet blir klart innan vi gör eventuella regelförändringar och liknande. Annars börjar vi i fel ände. För att inte överskrida tiden ännu mer nöjer jag mig med dessa ord. I detta anförande instämde (M). 26 (SD): Vi debatterar betänkandet MJU11 Skogspolitik. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationer 6, Äganderätt, och 11, Definition av skog och skyddad skog. Vi står givetvis bakom samtliga reservationer, men jag väljer för tids vinnande att endast yrka bifall till dessa reservationer. Det hade gått ut varningar, men få hade kunnat föreställa sig hur en storm på kunde förstöra så mycket. Det var stormen som slog till för lite . Under den natten, , dödades minst sju personer. Hus och byggnader förstördes, vägar blockerades och hundratals mil med el- och telefonledningar revs ned. Den natten föll kanske 250 miljoner träd i det stormdrabbade området, lika mycket som normalt avverkas i hela . nyckfullhet kan nog jämföras lite med de gamla . Ett skogsskifte kunde vara totalt nedblåst, medan träden hos grannen stod orörda kvar. Många vittnade efteråt om hur svår den natten var. Jag och min brorsa satt i en bil mellan och och försökte ta oss hem mitt , en fullständigt idiotisk och livsfarlig bilresa. När stormen bedarrat och man kunde inventera skadorna stod det klart att över 50 000 skogsägare i främst och hade drabbats, somliga mindre, medan andra hade fått hela sina fastigheter förstörda. Tiden efteråt blev i så måtto ännu värre, och det var egentligen då den stora utmaningen började. Under uppröjningsarbetet omkom ytterligare tolv personer. Det gjordes hundratals anmälningar om arbetsplatsolyckor kopplade till uppröjningen. Tusentals hushåll fick inte tillbaka el eller telefon förrän efter kanske en eller . Vägen tillbaka till ett normalt liv var lång och den mentala påfrestningen stor för många. Men ur krisen och efter alla de uppoffringar som gjordes växte också en ny kunskap fram om hur skogen kan brukas för att minska stormskador, till exempel genom nya sätt att gallra och slutavverka. Stormen ledde också till en förändrad sammansättning av skogarna i de aktuella områdena. Skogen är just så fantastisk: Ur förödelsen, ur kaoset kan nytt liv och ny grönska växa fram. Skogen är en av våra viktigaste resurser. Från norr till söder ligger stora kulturella och ekonomiska naturvärden i just våra skogar, vilket manar oss att föra en genomtänkt och väl avvägd skogspolitik. Vi i värnar skogsnäringen, som utgör en viktig hörnpelare i den svenska exportindustrin och genererar betydande intäkter och arbetstillfällen i hela landet. Vi ser inte nödvändigtvis en konflikt mellan natur och ekonomi. Enligt oss har vi ansvarsfulla skogsägare i , och ofta är det just den brukade och välskötta skogen som attraherar allt från svampplockare till jägare. värnar skogsnäringen genom att avvisa förslag på vägslitageavgifter och andra landsbygdsfientliga åtgärder från den nuvarande regeringen. Vi vill att människor även fortsättningsvis ska kunna leva, verka och bo i skogens närhet. Skötsel av skog är ett eftersatt område, och var det parti som budgeterade mest för detta ändamål. Däremot var vi mer återhållsamma än regeringen vad gällde att skapa nya naturreservat. Enligt oss beskär detta möjligheterna att bedriva ett aktivt jord- och skogsbruk. Skyddade områden kan också utgöra fredade zoner för skadeinsekter, ett potentiellt problem för kringliggande skogsfastigheter. Vi vill också framhålla att enligt internationell standard undantas redan drygt en fjärdedel av skog. Det faktum att har mycket välskötta skogar anser vi hänger samman med att vi i har engagerade, kunniga och arbetsamma skogsägare. Vi vill fortsatt stärka skogsägarens ställning gentemot andra näringsidkare, som ibland kan missbruka allemansrätten. Vår skogspolitik omfattar även åtgärder för att stimulera en ökad skogsröjning och minskad byråkrati i skogen, till exempel ökad möjlighet till dispens för dikning. Enligt oss är detta väl avvägda åtgärder som ökar skogens både värde och produktion. Den bästa skogspolitiken uppnås, enligt oss, genom frivillighet och kunskap snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Ett nationellt skogsprogram med en långsiktig och tydlig framtidsstrategi bör därför arbetas fram gemensamt med skogsnäringen. har mycket stora arealer som är eftersatta och som behöver röjas. finns skog med eftersatt röjning i – det så kallade röjningsberget. 360 000–röjs . När skogen röjs fördelas tillväxten på färre och grövre stammar, och då kan träden bättre stå emot påfrestningar i form av snö och vind. Röjningen ger en skog som när den gallras innehåller träd som är grövre. Den kan avverkas tidigare och därför ge bättre lönsamhet. Skogar som inte röjs ger många klena stammar där varje stam kostar lika mycket att avverka som grova stammar, vilket innebär att avverkningskostnaden blir högre, att avverkningen förskjuts framåt i tiden och att skogens omloppstid förlängs. anser att en väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle öka skogsägarnas incitament för att öka röjningsinsatserna. Innan man slutavverkar skog ska man enligt lag lämna in en avverkningsanmälan till . Detta ska göras minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. I dessa fall kan man ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare, men då krävs att man anger skäl för detta. Vi i vill att möjligheterna att få dispens vid avverkningsanmälan ska kunna underlättas av till exempel ekonomiska skäl. Skogsbranden i var en av de största skogsbränderna i i modern tid. Branden drabbade enskilda personer hårt och krävde stora resurser från samhället. Ca skog ödelades, vilket innebar en minskning av skogsägarnas nettovärde med ca . uppskattar försäkringsbolagen att kostnaden uppgår till , och siffran väntas stiga. väntar drabbade skogsägare på att eventuella stöd ska betalas ut. anser därför att nödvändiga åtgärder fortsatt bör vidtas för att stödja skogsägare och andra som drabbats av den stora skogsbranden i . Det är många som har åsikter om den svenska modellen för brukande av skog. Drygt hälften av skogsmark ägs av 330 000 enskilda skogsägare med en känsla och ett ansvar för sin egen skog. Globalt ser man ett tydligt samband mellan brist på enskilt ägande och skogar som skövlas. Att bruka skogen skapar sysselsättning och gör det möjligt för många att bo, verka och leva på landsbygden. Äganderätten är också ett viktigt fundament för vår historiska rättstradition, men den hotas av organisationer och privatpersoner som utan att behöva ta det ekonomiska ansvaret kan kräva inskränkningar i brukandet av skogen. vill därför att äganderätten stärks när det gäller intressekonflikter med intresseorganisationer och andra särintressen, till exempel vid avverkningar och annat skogsbruk. I regeringens budgetproposition , utgiftsområde 23, anges att av skogen är avsatt för naturvård. Skogsarealen skulle öka dramatiskt om man i stället använde internationell statistik som inkluderar skogsklädda impediment, mark som producerar mindre än en skogskubikmeter virke per hektar och år, så kallad lågproducerande mark. Med det synsättet skulle totala skogsareal vara , och den avsatta arealen för naturvård skulle i stället vara av den totala skogsarealen. Med anledning av detta anser vi i att det är problematiskt att regeringen använder en annan definition än den internationella och att den svenska definitionen av skog och skyddad skog därför bör utredas och kanske omformuleras. Alla vill inte bo och verka i storstaden. av yta består av landsbygd. Det är ett fantastiskt land fyllt av djupa skogar, forsande bäckar, grönskande hagar, böljande åkrar, höga berg och djupa dalar.