prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — När det gäller hushållens skuldsättning har inte mycket vatten flutit under broarna sedan motionerna skrevs, men flera saker har diskuterats. kom med ett förslag om amorteringskrav på lån. Det har ju funnits flera sådana förslag. och har haft förslag, och regeringen har också touchat ett sådant förslag. Man har också berört ett antal möjligheter att göra det på ett annat sätt. Minskade ränteavdrag har nämnts. Det har avvisats ibland, och ibland har man tyckt att det har varit bra. Man har till och med sagt någonting som har fått mina kompisar som på sitter på denna sida att rysa, nämligen fastighetskatt. Det är något som ekonomer brukar komma dragande med när det gäller skuldsättning. Frågan om delning av banker är en fråga som berörts från tid till annan. Det är också en fråga som ligger på EU-nivå. Det finns ingen anledning att påskynda hanteringen av den frågan som det ser ut just nu eftersom den är både svår och komplicerad. Sparbankernas lokalnärvaro är viktig i hela landet. Det är inte någonting som är särskilt reserverat för glesbygd och landsbygd. De finns över hela landet, men de är mer vanliga på mindre orter. Just nu håller man på att titta på frågan. Där finns det inte heller någon anledning att ge ett tillkännagivande med anledning av det. Eftersom arbetet är igång är det väldigt svårt att göra ytterligare saker. I ett par motioner tar man upp frågan om placeringsregler för AP-fonderna. Där finns en buffertkapitalutredning som har berört de frågorna. Den har lämnat sitt betänkande, och det är ute på remiss. Vi får avvakta tills en proposition kommer. Det har aviserats att det förmodligen kommer en sådan proposition. Det finns en fråga till som har nämnts här. Det är att man ska kunna låna till nollränta enligt de islamiska reglerna. Det finns redan sådana möjligheter i det svenska banksystemet. Det behovet är redan tillfredsställt. Bank-, försäkrings-, kreditupplysnings- och AP-fondsfrågor Slutligen ska jag säga någonting om kontanterna, som är den stora frågan i betänkandet. Det är precis som många andra har sagt. Vi hade en utfrågning om detta. Vi har blivit uppvaktade av ett stort antal människor med anledning av att kontanter blivit en allt större fråga. Frågan är: Vad är det man lämpligen ska göra? nämnde i sitt anförande att de inte vill ha nya lagar och regler som skulle reglera för bankerna. verkar ha en lite annorlunda uppfattning. Banker försvinner över hela landet. Antalet kontor blir allt mindre överallt. Skillnaden är att de som tar emot kontanter är betydligt fler på mindre orter är vad de är på större orter där huvuddelen av de kontor som inte tar emot kontanter ligger, enligt uppgifter som jag har fått av tre av de stora bankerna. Den fjärde banken har som bekant många lokalkontor som tar emot kontanter. Vid utfrågningen var alla överens om att kontanter kommer att finnas som betalmedel framåt. Hittar man någon annan metod är det väl bra om det finns. Det kontantlösa samhället var också någonting som man tyckte var bra. Men man insåg att det fanns grupper och människor som inte kunde finnas med i det kontantlösa samhället utan behövde annan hjälp. Per , som medverkade vid konferensen, sa också att man hade den så kallade kontanthanteringsutredningen. Det är mycket riktigt att den egentligen inte skulle beröra frågan om insättningar och uttag för privatpersoner. Men den berörde det ena. Sedan har man betalkontodirektivet. Det är det intressanta i detta. Vi har antagit direktiv i och behandlat det på olika sätt på EU-nivån. Man kan då fråga sig: Ska vi sätta igång ett eget arbete från första början och säga att vi nu ska göra någonting annat än vad man kommit fram till där? Blir det inte kaka på kaka och väldigt mycket dubbelarbete? Jag tror att det bästa är att låta betalkontodirektivet bli infört. Om man nu ska tillsätta en utredning eller om det räcker med en departementspromemoria vet jag inte. Jag vet bara att ett EU-direktiv inte bara kan skrivas in direkt i svensk lag. Först och främst måste vi följa det. Det är det ena. Det andra är att vi också måste se till att det överensstämmer med svensk lagstiftningstradition. Det ena är att man vill ha mycket starka regler och mer eller mindre tvinga bankerna att ta emot. Jag tror att det också kan finnas andra lösningar; vad vet jag. Jag ska inte säga någonting innan jag har sett alla de förslag som finns. Det andra är att man inte ska lagstifta. Jag tycker inte detta hänger ihop. Även om motivreservationen skulle vinna kommer det inte att hända någonting. Det kommer bara att vara en annan motivtext. Det kommer inte att vara något tillkännagivande. Slutligen vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då debatten med anledning av vårpropositionens och vårändringsbudgetens avlämnande skulle äga rum. § 12 Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändringsbudgetens avlämnande Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande 2014/15:100 ekonomiska vårproposition och 2014/15:99 Vårändringsbudget anmäldes. Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2014/15:100 och Vårändringsbudget 2014/15:99. 53 Finansminister (S): Med den budget som regeringen överlämnar till tar vi oss an framtidsutmaningar. Och vi börjar leverera utifrån de löften som vi ställde ut i valrörelsen. Det handlar om jobben, skolan, klimatet och välfärden. Och vi visar färdriktningen för de områdena. Det är också på de områdena som vi sedan ska utvärderas i valet . För den ekonomiska politiken är det tre områden som är särskilt centrala. För det första handlar det om att koppla ett fast grepp om de offentliga finanserna. För det andra handlar det om få ned arbetslösheten och få fler människor i arbete. Och för det tredje handlar det om att genomföra viktiga framtidsinvesteringar för att säkra den långsiktiga tillväxten och välfärden i . Och i valrörelsen ska det stå klart och tydligt för svenska folket att den ekonomiska politiken har levererat på alla de tre områdena. För det första vill jag tala om statsfinanserna. I samband med finanskrisen fick underskott i statsfinanserna. Det är inget konstigt med det. Det är rimligt att stimulera ekonomin under en kris. Men efter finanskrisen har underskotten fortsatt att växa, trots att konjunkturen har förbättrats. Och underskottet i de offentliga finanserna var . Det är 50 miljarder mer än under själva finanskrisen. Det är naturligtvis inte hållbart. Och därför är det slut på ofinansierade skattesänkningar. Vi ska steg för steg minska underskotten. Och vi ska koppla ett fast grepp om statsfinanserna. För det andra ska vi öka sysselsättningen. ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det ska ske genom att antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar ökar. Även om mål av det här slaget kan vara satta i siffror är det viktigaste, och det som vi vet, att det finns människor bakom de siffrorna. Det är de människorna som räknas. Vi vet vad en egen försörjning innebär – när det gäller självkänsla, sammanhang och gemenskap. Och vi vet vilken valfrihet som kommer av att få ett ökat ekonomiskt utrymme. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Under ett halvt decennium har arbetslösheten stigit. Och den har stabiliserat sig runt höga . Här i har budget efter budget lagts fram utan att förslagen har lyckats råda bot på detta. Det var inte skattesänkningar som var lösningen på alla problem, utan här krävs det en kursändring i politiken. Vi behöver driva en mer aktiv näringspolitik. kommer staten att satsa mer på life science-sektorn, på exportrådgivning för små och medelstora företag i hela landet och på besöksnäringen som är viktig för tillväxt och jobb i hela . Det handlar om resurser, men det handlar också om ökad samverkan mellan näringslivet, det offentliga och akademin. För näringslivet är rekryteringsgapet ett stort problem. Faktum är att som 400 000 människor är arbetslösa är antalet lediga jobb på historiskt höga nivåer, och företagen säger att de har svårt att hitta rätt kompetens när de ska rekrytera. Det här gapet kan bara slutas med en aktiv politik. Därför måste vi se till att Arbetsförmedlingen fungerar bättre. Och därför måste vi se till att människor ges och får möjlighet att skaffa sig den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Det här är ingen rocket science, utan det stavas komvux, yrkesvux, folkhögskola, yrkeshögskola, högskola och universitet. 6 500 nya platser bara betyder att 6 500 människor får möjlighet att förstärka sin kompetens och uppfylla sina drömmar. Och våra ungdomar i ska inte gå långtidsarbetslösa, månad ut och månad in. De ska jobba eller plugga, eller kombinera de två. Både utbildningskontrakt och traineejobb sänker trösklarna för ungdomar och gör det möjligt att förena arbete med en yrkesutbildning. Det ger också arbetslivserfarenhet, och det ger den utbildning som företagen efterfrågar. Kompetensen och erfarenheten hos de som flyttar till nu behöver också tas till vara både bättre och snabbare än . Därför behöver vi förbättra etableringen. Möjligheten till validering av kompetens ska stärkas, och undervisning i svenska ska kunna starta snabbare än . I valrörelsen avfärdades den här utbildnings- och kompetenssatsningen ibland som platspolitik. Och ja, den här regeringen vill ge plats åt fler att genomgå en utbildning som leder till jobb. Vi vill ge landets företag möjlighet att besätta de platser som står vakanta. Fler människor ska kunna ta plats i skolbänken, på jobbet och i det offentliga samtalet. Den här regeringen vill bereda plats för alla som bor i det här landet. För det tredje ska framtidsinvesteringarna öka – i skolan, i klimatomställningen, i infrastrukturen och i bostäder. När det handlar om utbildningssystemet har de sjunkande skolresultaten en lång historia. Varken rödgröna eller borgerliga regeringar har lyckats rå på den utvecklingen, utan vi har sett att skolresultaten sjunker som likvärdigheten försämras. De senaste årens skolpolitik har präglats av ändlösa debatter om när betyg ska ges, var i klassrummet läraren ska stå och när och var mobiltelefoner får användas. Det är inte nödvändigtvis oviktiga frågor. Men det är uppenbart att de inte räcker. För att kunna vända utvecklingen i skolan krävs det väsentliga resurstillskott och krafttag för att stärka läraryrkets status. Det behövs fler lärare, fler speciallärare, fler specialpedagoger och fler modersmålslärare så att varje elev – vartenda barn i vartenda klassrum i hela – kan få en god start i skolan och i livet. Det behövs en nationell samling för läraryrket så att fler lärare vill stanna kvar i yrket men också så att fler ungdomar ser att det är ett viktigt framtidsyrke. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Vi behöver ett riktat stöd till de skolor som står inför de tuffaste utmaningarna. Varje skola i ska vara en bra skola. Det ska vara en skola där din bakgrund inte får ökad utan minskad betydelse, och en skola där vem du är, vad du vill och vilka drömmar du har är det som ska betyda allt. Det handlar också om ökade investeringar i vårt klimat och vår miljö. Med den här budgeten föreslår vi ett väsentligt förstärkt skydd av den biologiska mångfalden. Fler naturskogar och fler reservat ska inrättas. Och vi vill stödja de lokala klimatinvesteringarna i kommunerna och i regionerna. Infrastrukturen för elbilar ska byggas ut, och arbetet för en giftfri vardag ska intensifieras. Det är viktiga investeringar för . Höjda ambitioner på miljöområdet har ett tydligt egenvärde i dessa investeringar. skapar det innovationskraft och nya jobbtillfällen. Det utmanar oss, och det stärker produktivitet. Det finns faktiskt få områden där uttrycket att ”ställa krav är att bry sig” stämmer så väl som på just miljöområdet. Människor måste kunna flytta och resa dit där jobben finns. Därför ska de efterlängtade satsningarna på järnvägsunderhållet äntligen börja genomföras. Steg för steg ska vi kunna bringa ordning och reda i det kaos som har präglat tågnätet . Vi vet också att det är få saker som sätter en sådan hämsko på utvecklingen som när det saknas möjlighet att pröva sina vingar genom att flytta dit där jobben eller utbildningen finns. Därför måste bostadsinvesteringarna öka så att fler människor, inte minst ungdomar, får möjlighet att flytta dit där de ser framtidsutsikter eller också får en möjlighet att flytta hemifrån. Här behöver politiken göra mer än . Om vi vill att privata företag, globala företag, svenska och internationella företag ska välja att investera i , i det lilla avlånga landet i norra , måste vi som bor i tillsammans visa att vi är beredda att satsa i , att vi är beredda att investera i skolan, i klimatet, i infrastruktur, i bostäder. Vi måste visa att vi tror på . Det gör vi i den här budgeten. Det är mot detta som vi ska mätas. Klarar vi av att pressa tillbaka arbetslösheten och få fler människor i arbete? Kommer vi att bryta den negativa utvecklingen i den svenska skolan? Orkar vi med att fatta de nödvändiga besluten för investeringar som kommer att påverka tillväxt och välfärd under generationer framöver? Lyckas vi som vi ska göra detta beta av de underskott i de offentliga finanserna som vi ärvde? Det blir ett hårt arbete. Det kommer att kräva tuffa prioriteringar, men det är arbetsuppgifter som vi i regeringen tar oss an med både glädje och tillförsikt. Det här ska vi göra som de viktigaste ekonomierna i vår omvärld fortfarande inte ger särskilt mycket draghjälp i ekonomin. Vi ser att krisen i euroområdet har dämpat utvecklingen . Visserligen ökar tillväxten i euroområdet något , men i måttlig takt och från låga nivåer. Vi ser hög arbetslöshet, hög skuldsättning, låg inflation och kvarvarande problem med konkurrenskraften som präglar stora delar av . Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Den mycket låga inflationen gäller även . Det har skapat en unik penningpolitisk situation med rekordlåga räntor och utmaningar för centralbankerna. Med så låga räntor finns det alltid risk för att det byggs upp finansiella obalanser. Vi har en politisk osäkerhet som är fortsatt stor. Krisen i har inte avmattats, och inte heller konflikten i . I har återhämtningen efter finanskrisen gått betydligt snabbare, och där väntas nu snarare penningpolitiska åtstramningar. Det är klart att den typen av åtstramningar kan ge upphov till stora kapitalflöden på den globala marknaden som i sin tur kan skapa turbulens. finns det flera ljuspunkter. Det låga oljepriset är en injektion i världsekonomin, även om drivkraften till omställning minskar om man inte vidtar andra åtgärder. Konkurrenskraften har förbättrats i flera av krisländer. Det har tillkommit en del politiska initiativ, bland annat Junckerpaketet från för att främja investeringar. Det som vi ser är en sammansatt bild och ett speciellt läge. Vi ser en svag, men förbättrad, utveckling i omvärlden. Vi har sett av svag produktivitetstillväxt i . Vi ser alltför lite investeringar i det privata näringslivet. Vi har en unik penningpolitisk situation med risk för att det byggs upp finansiella obalanser. Frågan är: Vad gör en regering i det här läget? Jo, vi måste göra allt vi kan för att fler privata företag ska använda det låga ränteläget för att investera i . Det gör vi genom att på olika sätt försöka vidga de flaskhalsar som finns när det gäller kompetens, utbildning hos arbetskraften, infrastruktur och bostäder. Det är också därför som vi föreslår ökade investeringar i utbildning, järnvägsunderhåll och bostäder. Den här budgeten är ett resultat av ett samarbete mellan regeringen och , där har valt att ta ansvar för i den här tuffa och utmanande situationen. Det är vi tacksamma för. När draghjälpen från omvärlden är svag är det desto viktigare att stärka den inhemska efterfrågan. Vi gör det på ett sätt som stärker jämlikheten och sammanhållningen i vårt land, och vi gör det på ett sätt som stärker jämställdheten mellan män och kvinnor. Det mest effektiva sättet att stimulera efterfrågan är att stödja dem som har de minsta marginalerna. Därför höjer vi underhållsstödet för ensamstående föräldrar. Vi förstärker a-kassan för dem som drabbas av arbetslöshet. Eftersom den försäkringen är inkomstbaserad gör detta det mer lönsamt att arbeta. Vi höjer bostadstillägget för pensionärer. Såväl de efterfrågestimulanser som de investeringar som vi gör för jobben, för skolan och för miljön kommer alla att göra att vi bygger starkare för framtiden. Detta är centrala områden för att säkra en långsiktig tillväxt, produktivitetsutveckling och god välfärd för hela , för alla i , för ett som håller ihop. 54 (M) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Jag tror att jag vågar säga att jag är överens med finansministern om en sak, nämligen att det här är en klassisk, närmast gammaldags, socialdemokratisk budget, bara lite mer vänsterpartistiskt influerad. Jag noterade finansministerns speciella tacksamhet till för den fina budgeten. höjer regeringen de skatter som man här och kan höja på kort sikt. Man spenderar dem på oförberedda kompromisser som inte presenterades före valet. Skatterna höjs i den här budgeten med . Det är mer än på väldigt . höjs ersättningar, tidsgränser tas bort och arbetslinjen utmanas. Det här är nog som tillbaka . Jag har två distinkta frågor: Varför berättade inte regeringen i förväg om vilken politik som ni hade tänkt genomföra efter valet? Exakt hur tänkte finansministern att höjda skatter på arbete, höjda skatter på tjänster och högre ersättningar skulle göra att fler människor kommer att få anställning i nya jobb i växande företag här i ? 55 Finansminister (S) replik: Vi behöver verkligen fler jobb i växande företag i . Eftersom vi har haft med alliansregering är 400 000 människor arbetslösa. med en borgerlig regering som sa sig stå för arbetslinjen har vi i stället högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet. Det är uppenbart att de moderata skattesänkningarna inte hade den effekt som jag är säker på att ni hoppades på när ni genomförde dem. Här behövs en annan politik och en kursändring i politiken för att fler människor ska kunna ta de jobb som växer fram. Vårt mål är tydligt: Vi vill ha den lägsta arbetslösheten i EU , och det är tre områden som är centrala för att nå dit. För det första behöver vi investera i infrastruktur och bostäder, vilket ju skapar jobb här och och också rustar för framtiden. För det andra behöver näringspolitiken utvecklas med nyindustrialisering och ett innovationspolitiskt råd. Det behövs en exportstrategi så att vi kan skapa fler tillväxtmarknader för svenska företag. För det tredje gäller det människors kompetens, att erbjuda fler människor de utbildningsmöjligheter som de efterfrågar och att se till att fler människor får den kompetens som företagen efterfrågar. Eftersom vi ärvde stora underskott i de offentliga finanserna är detta reformer som inte går att genomföra utan att vi hittar finansiering. Vi ärvde ett underskott på 74 miljarder. I det läget kan man sitta med armarna i kors och göra ingenting, inte ta sig an framtidsutmaningar. Men vi väljer i stället att genom att både spara och öka intäkterna hitta ett utrymme så att vi kan påbörja den viktiga resan mot framtid. 56 (M) replik: Jag är den förste att säga att man kan tycka olika i politiken. Det är helt legitimt. Man kan tycka olika, stå för olika saker, respektera varandras åsiktsskillnader. Men det blir mycket bättre om man säger före valet vad man tänker göra än efter valet. För väljarna blir det mycket bättre. De får en ärlig chans att ta ställning till antingen det ena paketet med de avvägningar och kompromisser som finns där – uppsidor och nedsidor – eller den andra politiken med dess för- och nackdelar. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Det är dåligt i politiken när det ena laget presenterar en idé om vad man tänker göra och står för den hela vägen fram och det andra laget säger att det löser vi efteråt och sedan presenterar en politik i all hast på slutet. Jag tycker fortfarande att är svaret skyldig varför hon inte ville berätta allt det före valet så att valdebatten hade kunnat handla om det som vi nu talar om. Återigen: Vilka jobb kommer att växa i vilka företag när ni höjer skatterna med ? 57 Finansminister (S) replik: I den här budgeten börjar vi nu leverera det som vi lovade i valrörelsen. Vi lovade stärkt järnvägsunderhåll, vi lovade traineejobb för ungdomar som går långtidsarbetslösa, vi lovade utbildningskontrakt, vi lovade ytterligare satsningar på skolan. Det är precis det som vi nu levererar. Jag skulle vara lite försiktig med att tala om löftesbrott om jag var . Var någonstans i Alliansens valmanifest stod det att långtidsarbetslösheten skulle öka, att ungdomsarbetslösheten skulle öka, att arbetslösheten skulle öka? Däremot vet jag att det när det gällde ett antal skattesänkningar tydligt stod i valmanifestet: Vi ska bara genomföra dem om vi har säkrat ett överskott i de offentliga finanserna. Trots detta satt i en regering som sänkte skatten med lånade pengar. Det var precis tvärtemot vad som stod i Alliansens valmanifest. Så stavas löftesbrott, . 58 (SD) replik: Om man som regering ska försöka slå rekord i någonting vore det att föredra om man slog rekord i positiv bemärkelse, exempelvis hög bnp-tillväxt eller låg arbetslöshet, eller varför inte stabila statsfinanser. Att slå rekord i antal löftesbrott gentemot väljarna är generellt inte att rekommendera. Före valet var Socialdemokraterna tydliga med att Förbifart skulle byggas. Efter valet beslutade man att avbryta bygget, vilket fått negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Före valet var Socialdemokraterna tydliga med att inte skulle stängas. Efter valet tillsattes en förhandlingsperson med det explicita uppdraget att stänga . Före valet skulle överskottsmålet vara kvar. Efter valet skulle det avskaffas. Före valet skulle ROT-avdraget vara kvar. Efter valet skulle det inte vara det. Före valet skulle bensinskatten inte höjas. Efter valet skulle den chockhöjas. Jag måste därför fråga finansministern: det någon som helst intellektuell hederlighet och ärlighet kvar hos det socialdemokratiska arbetarepartiet? 59 Finansminister (S) replik: Ett av viktigaste vallöften var att man skulle avskaffa den orättvisa pensionärsskatten. Den politik som den borgerliga regeringen förde innebär att pensionärer vid samma inkomst ska betala högre skatt än vanliga löntagare. Pensionärer som jobbat hela sitt liv och byggt upp det här landet ska sedan straffas med en högre skatt. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Den nuvarande regeringen lade fram förslag om sänkt pensionärsskatt som skulle ha kunnat träda i kraft . valde att idka politiskt spel för att stoppa den skattesänkningen. Det är ett stort svek mot landets pensionärer. Hur förklarar det faktum att man svek sitt vallöfte och stoppade skattesänkningen för de svenska pensionärerna? Varför var det viktigare att idka ett politiskt spel än att se till att pensionärer fick en välbehövlig skattesänkning? 60 (SD) replik: Vi budgeterade mycket riktigt för ett avskaffande av pensionärsskatten. Om det är viktigt att få igenom det är finansministern välkommen att rösta på budget. Jag har full förståelse för att replikskiftena i en sådan här budgetdebatt är kraftigt begränsade. Det är lite synd för jag skulle nog kunna stå här i och rada upp löftesbrott efter löftesbrott från den socialdemokratiska regeringens sida. Jag nämnde Förbifarten, , ROT-avdraget, bensinskatten, överskottsmålet och så vidare. Men vi kan i alla fall ta upp en sak till. Finansministerns chef, statsminister , bedyrade klart och tydligt inför väljarna att han inte skulle sitta och administrera någon annans budget.