prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — EU-högerns tilltro till åtstramning som vägen ur krisen har visat sig vara en fasansfull väg för många européer. De som har straffats hårdast är det grekiska folket. var en nation som hade framtidshopp då skulle lyfta landet, men det som blev kvar var snarare dyra monument över ett som passerade. När de grekiska politikerna skönredovisade statsfinanserna och de grekiska bankerna tog stora risker i sin utlåning fick det grekiska folket ta smällen i form av en raserad välfärd. Den politik som EU påtvingade har nästan halverat medelinkomsten och tvingat drygt en tredjedel av befolkningen i fattigdom. Landet befinner sig fortfarande i en humanitär krissituation. är ett land där barn inte har rätt att bli vaccinerade, ett land där det är svårt för sjuka människor att få vård och ett land där barn svimmar i skolan därför att de är hungriga och undernärda. Det är ett land där gravida kvinnor inte får den mödravård som de behöver och ett land som många unga flyr för att söka jobb i andra delar av . Internationella Röda Korset klargör att befinner sig i en humanitär krissituation. Och statistiken talar sitt tydliga språk: 3,5 miljoner människor lever i fattigdom – det är av den grekiska befolkningen. är arbetslösa, och 60 procents arbetslöshet råder bland ungdomar. Medelinkomsten har sjunkit med . Och 3 miljoner människor är nu utförsäkrade, eftersom de inte har haft arbete . Det är 3 miljoner människor som inte längre har rätt till bra sjukvård, då ett läkarbesök kostar eller vaccin till barnen kostar 600. Gravida kvinnor skuldsätts då mödravård för en förlossning kostar . Det är dock inte bara i som fattigdomen breder ut sig i . högerpolitiker har försökt svälta medborgarna ur krisen, vilket har visat sig vara fel medicin. Priset är fattigdom och social oro. presenterade statistik som visar att ojämlikheten i har ökat kraftigt. De skrev: Sociala utgifter och investeringar bör riktas till de mest behövande. Vidare skrev de: Generella nedskärningar i välfärdens transfereringssystem bör undvikas. har sett att den förda högerpolitiken har raserat välfärden. Den fungerar inte. När välfärden raseras drabbas särskilt kvinnor. Kvinnors rättigheter är på tillbakagång i EU. Den tydligaste tendensen är den åtstramningspolitik som håller på att förpassa jämställdheten tillbaka till 50-talsnivåer. I spåren av eurozonens krav på nedskärningar följer otrygga anställningar, påtvingad deltid och diskriminering på arbetsmarknaden. Många kvinnor är beroende av arbetstillfällen i den offentliga sektorn och drabbas dubbelt när den monteras ned. Kvinnor får ta mer ansvar för det obetalda arbetet. De som tvingas sluta jobba eller gå ned till deltid får ta hand om barn, gamla och sjuka när förskola och äldreomsorg har monterats ned. menar att ett mycket effektivt sätt att motarbeta detta är att EU helt enkelt byter åtstramningskostymen som man har haft på sig till en investeringskostym. tar vi ett litet steg i den riktningen. Satsningar på den offentliga sektorn är en förutsättning för att kvinnor ska kunna frigöras och delta på arbetsmarknaden, både i privat och offentlig sektor, för att få ekonomisk frihet och större möjligheter att påverka sina liv. Dessutom måste EU bli bättre på att motarbeta könsstereotyper och förespråka kvinnors mänskliga rättigheter. Frihet att bestämma över sin kropp och sexualitet och att växa upp utan stigmatiserande stereotyper skulle ge flickor helt andra förutsättningar och möjligheter att vidareutbilda sig och etablera sig på arbetsmarknaden. Rätten till bostad, utbildning, arbete och ett liv fritt från diskriminering måste drivas i såväl enskilda medlemsländer som i EU i sin helhet. Tyvärr ser verkligheten inte ut så . På grund av fattigdom tvingas människor lämna barn och familj för att sätta sig på kalla gator i och be förbipasserande om en krona eller euro till mat. Tiggarens utsträckta hand är en akut påminnelse om dagens ojämlika . Fattigdom och diskriminering kan endast bekämpas med rättvisa och jämlikhet, inte med förbud och hat. EU-migranterna blir inte rikare av att vi jagar bort dem till andra gator i . Som medmänniskor kan vi inte låta detta fortsätta. Det är dags att bekämpa fattigdom, inte de fattiga. EU:s budget och i detta fall ska i större utsträckning användas till fattigdomsbekämpning genom utbildning, sysselsättning och bostäder. Det är viktigt att de som berörs också får inflytande över hur projekten utformas. Vi människor har samma grundläggande behov. Vi behöver alla tak över huvudet och en varm säng att krypa ned i om natten. långsiktiga mål är ett rättvist och jämlikt . Men i väntan på det kan vi inte slå bort tiggarens utsträckta hand. Därför måste vi trygga situationen för hemlösa i EU, oavsett var man är född. Det handlar om solidaritet med människor i behov av akuta lösningar. Det är ett enigt utskott som står bakom utlåtandet om kommissionens förslag. För del beror det främst på att vi har krävt en investeringsfrämjande politik i stället för den nyliberala åtstramningspolitik som har förts i EU. svänger äntligen pendeln, och fler förstår att inte blir rikare av att man gör de som har det sämst ställt ännu fattigare. Trots detta är inte allt i investeringsplanen toppen. Många frågor har under resans gång ställts om hur klimatsmarta de nya investeringarna blir. Den har varit tydlig med att det ska vara hållbara projekt som prioriteras. Men och har inte alls varit lika tydlig då man anser att det är underförstått och att investeringar i motorvägar och flygplatser kan ingå i investeringsplanen. I planen ska också små och medelstora företag prioriteras. Men definitionen av vad som är ett litet företag är med svenska mått sett stora. Ett företag med hela 3 000 anställda räknas som ett litet företag. Som var inne på kan man också undra om EU:s bedömningar om en multiplikatoreffekt på 15 gånger verkligen kommer att hålla. Till slut har vi finansieringsfrågan som är oklar. Det är bra att vi från svenskt håll, både Socialdemokraterna och , tydligt pekar på att den finansiering som vi ska ha ska komma från medel som redan har tillsatts, att den ska ske genom omprioriteringar och att det spår som kommissionen har varit inne på när det gäller att ta medel i anspråk för oförutsedda utgifter inte kommer att vara bra. Om det blir slutresultatet eller inte får vi se, men jag hoppas att EU inte skickar räkningen till medlemsstaterna. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga utlåtandet till handlingarna. 49 (S) replik: Det är intressant på många sätt att man tar upp ett land, som om det vore det enda exemplet på ett land i som har genomgått ekonomisk kris. Det är inte bara det grekiska folket som har haft problem i samband med att man har fått göra något åt sin budget. Det svenska folket fick också genomgå en del umbäranden i samband med att vi hade ett stort underskott, och då fanns det inget EU som kunde hjälpa oss. Vi var tvungna att göra allt själva. Jag tror att man ska lägga fast några saker. säger att det finns olika definitioner av små och medelstora företag på europeisk nivå och svensk nivå. Det är helt riktigt. Företagen i är helt enkelt mycket större i genomsnitt. Det är hela skälet. Inga företag alls skulle omfattas om vi skulle använda vår definition av småföretag, som är på upp till tio anställda. Här har väldigt många företag trots allt bara en till två anställda. Det är en väldigt stor skillnad, och man måste ha respekt för det. Det är även viktigt att man står bakom budgetrestriktiviteten. Det har kommit fram tydligt i betänkandet och också i regeringens ståndpunkt. Då är min fråga till : Är det också bestämda uppfattning att det ska vara en ordentlig budgetrestriktivitet? förhandlade vi fram en budget, och när den var klar måste vi hantera den. 50 (V) replik: Jag vill börja med att säga att jag tog upp som ett exempel på ett land som jag tycker har blivit hårdast drabbat inom EU på grund av den åtstramningspolitik som har förts. är inte det enda landet, utan det är framför allt kvinnor och fattiga som har det sämst ställt som har drabbats hårdast. Sedan är grekiska folket ett väldigt hårt prövat folk som har fått ta den stora smällen. Om man jämför de välfärdsförsämringar som vi har fått i med dem som har skett i har ändå klarat sig bra. Det tackar jag fortfarande det svenska folket för som röstade emot EMU 2003. Så är det med EU-politik . Man anpassar sig efter vad som är rätt och riktigt i EU:s olika definitioner. Vi har sett hur EU har infört mycket märkliga definitioner. Senast fick vi reda på att inte är en ö, det har EU bestämt. Att det inte skulle vara en ö när det till och med heter känns ju väldigt märkligt för en svensk. Så är det också med små och stora företag. Det blir väldigt konstigt att prata om små företag när det rör sig om 3 000 anställda, men det är så det ser ut i EU. Du ställde en rak fråga till mig, , och det var om jag står bakom budgetrestriktiviteten. Jag ska göra det enkelt för dig genom att svara ja. Jag tycker att det är extremt viktigt att man har en budgetrestriktivitet, och jag är glad över att den svenska hållningen är så skarp för att stå emot medlemsstater som vill vara mer slösaktiga i planen. Det är också bra att många medlemsländer i de södra delarna av nu får visa att man är beredd att satsa på den här planen och leverera in pengar så att den kan komma på rull. Då visar de också att de tror på planen och inte bara vill omfördela pengar inom EU. 51 (S) replik: Jag kan bara konstatera att vi har sparat och gnetat i . Senaste gången som det var ett allmänt sparbeting på alla myndigheter var inför . Visserligen hade det gjorts en rad satsningar, men det fanns ett sparbeting – jag kommer inte ihåg hur många procent det var på. Under den tiden kostade andra länder på sig att ta ansvar för ett större och större underskott. Då måste man fråga sig: Varför skulle svenska folket, det estniska folket och det lettiska folket göra en massa åtstramningar om man nu inte ställer samma krav på grekerna? Jag håller med om att det är en humankatastrof i , och att det är viktigt att man gör någonting också där, och det här kan vara ett steg på vägen. Men man kan inte säga att det är förskräckligt synd om grekerna. De har fått varning på varning . Visserligen finns det också andra länder som har fått varningar, men där har man åtminstone haft en ambition att försöka rätta till situationen. Tyvärr har inte visat sådana ambitioner. Det är väl därför som det har gått så långt som det har gjort i . Jag är väldigt glad över att man inte omnämnde som en ö. Men ibland blir definitionerna lite konstiga. Det håller vi nog alla med om, och det är inte alltid de passar in i det som vi uppfattar som nationellt viktigt. ligger glesbygd ganska nära större städer, och ibland ligger glesbygden jättelångt ifrån de större städerna. Det är lite olika hur man uppfattar saker och ting. Det är likadant när det gäller regionerna i som vi ibland diskuterar och har synpunkter på. 52 (V) replik: inledde med att fråga om man ska tycka synd om eller om grekerna får skylla sig själva för att de har varit slösaktiga. Man ska nog skilja på det grekiska folket och den grekiska staten och dess politiker som har styrt landet. Grekerna har också väldigt tydligt gjort avtryck i det val som hölls i då man röstade fram en ny vänsterregering. Det är det första steget för att förändra den förda politiken. Jag tycker ändå att det grekiska folket har blivit väldigt hårt drabbat av den politik som EU-trojkan med EU, ECB och IMF har fört mot det landet. Den statliga skuldsättningen i har ökat från till . Det gör att skulden inte har blivit mindre trots att man genomgår något slags skuldsaneringsprogram. Det gör att grekernas välfärd har raserats steg för steg. Det tycker jag inte att man kan beskylla det grekiska folket för, utan ansvaret får läggas på det politiska systemet i . Det har de grekiska medborgarna gjort genom det sätt på vilket de har röstat. är det en ny regering i . Jag hoppas att den ges förutsättningar att bedriva en bra välfärdspolitik som många får ta del av, och det gör man bäst genom att EU intar en mer positiv inställning till den grekiska regeringen än vad man har . Grannländerna bör också sluta med att stoppa knivar i ryggen på varandra på det sätt som håller på med. Det är väldigt olyckligt för den europeiska utvecklingen. 53 (M) replik: När jag kom hit trodde jag att skulle debattera den europeiska investeringsplanen. känns det nästan som att jag begärde replik för att kommentera det kommunistiska manifestet. Jag har tre frågor till . För det första: Var ska pengarna komma ifrån? Vänstern har ständigt samma utläggning om mer pengar. Man behöver inte ta ekonomiskt ansvar för att få budgeten att gå ihop. Vi som har lämnat 70-talets vänsterpolitik bakom oss vet att den offentliga sektorn och privata sektorn måste gå hand i hand i en modern ekonomi. Om det finns en god tillväxt i den privata sektorn får vi resurser för att satsa på den offentliga sektorn. Ni är emot arbetskraftsinvandring och frihandel. Ni är för protektionism och allt det som Europeiska unionen har bidragit till för att stärka tillväxten i vårt land. För det andra: Vad bottnade finanskrisen i egentligen? Kommer du ihåg suprimelånen? Det var där som det sprack därför att politiker hade tvingat banker att låna ut pengar till människor som inte var kreditvärdiga. Det började ju med och . Här i pressade ränteläget på ett sätt som har ökat den svenska skuldsättningen. Det är politisk påverkan och inverkan som i grunden är roten till problemen. För det tredje: Du gör här en fruktansvärd beskrivning av hur det ser ut i , och situationen där är mycket beklämmande. Men det var också väldigt beklämmande att se hur det såg ut i . Men man tog sitt ansvar och genomförde de strukturreformer som behövdes för att komma till rätta med problemen, trots att man i har det sämre ställt än vad man har i . Ditt budskap är alltså att människorna i , som är fattigare än grekerna, nu ska vara med och betala för att grekerna inte vågar ta det ansvar som man borde ta. 54 (V) replik: Jag tycker att försöker att göra en grej av att det verkar som att vi står längre ifrån varandra än vad vi gör i dessa frågor. Du misstolkar den vänsterpartistiska politiken när du till och med kallar den för kommunistisk. Där är du fel ute. Din stora fråga är var pengarna kommer ifrån. Jag håller helt med dig om att det privata och det offentliga behöver gå hand i hand, och det står också i utskottets utlåtande. Vi säger väldigt tydligt att vi tror att den här investeringsplanen kan ge en viss effekt, men de stora reformerna kommer om det blir enklare att investera för investerare i hela . Vi vet också att med en sådan bra offentlig välfärd som vi har haft i har kvinnorna kommit ut på arbetsmarknaden. Det har man inte sett till på samma sätt ute i , vilket gör att kvinnors arbetskraftsdeltagande är mycket lägre. Därför får man en lägre produktivitet genom att man kan producera mindre. Det är väldigt viktigt att förstå att det offentliga fyller en väldigt viktig roll för vilken välfärd man kan bygga genom att man får fart på näringslivet. Om vi gör hållbara investeringar i en bra tåginfrastruktur i blir det också fart på den europeiska ekonomin. Då måste man anlita olika företag som gör jobbet åt det offentliga, men då får vi också snabbare kommunikationer. Och därigenom kan det bli fart på ekonomin. Infrastruktur är nyckeln till detta. säger en del roliga saker, som att vi är emot frihandel och arbetskraftsinvandring. Är det någonting vi är för så är det rättvis handel. Problemet är att vi är på väg in i något slags fulhandelssystem där de stora företagen ska kunna stämma stater. Jag tycker inte att den diskussionen riktigt hör hemma här, men jag vill ändå påpeka att vi är för frihandel och är inte protektionistiska. Det är inte så vi löser utmaningar. Jag tycker, till skillnad från , att politiken bryr sig för lite. Jag tycker att politiken ska bry sig om hur vi skapar en bra marknad i och . 55 (M) replik: Jag måste säga att det är intressant att lyssna på . Det är väl talande för det nya . Först får vi höra ett inledningsanförande där det kapitalistiska systemet beskrivs som ett misslyckande. Han talar om nästan samhällsomvälvande förändringar och ger beskrivningar av nyliberal inhuman politik, som det grekiska politiska systemet nu utsätts för. När han sedan får kritiska frågor blir det lite mer nyanserade, nästan socialdemokratiska, utläggningar. Det är intressant. Intressant är också nyspråket, hur säger att han minsann är för frihandel. Däremot vill han inte ha fulhandel. Det han egentligen försöker säga är att frihandel, såsom det generellt beskrivs, det vill säga att det inte finns handelsbegränsningar, är någonting som han antagligen inte ställer sig bakom. Det vore revolutionerande ifall helt plötsligt skulle vara för frihandel, för den inre marknaden och för arbetskraftsinvandring. De har röstat mot det i vartenda annat sammanhang, och jag är rätt säker på att det står i deras politiska handlingsprogram. Det är även intressant hur kastar ut beskrivningar om hur mycket det grekiska folket får utstå, utan att svara på frågorna om rättvisan i att de baltiska folken fått genomlida någonting värre. står han och argumenterar för att de ska vara med och betala det grekiska lidandet och säger att det är det kapitalistiska systemets misslyckande som ligger bakom finanskrisen. Däremot väljer han att inte kommentera frågorna om den politiska inblandning som ledde till subprimekollapsen och det som därefter följde. 56 (V) replik: Tyvärr, , är min repliktid i kammaren , och därför har jag bara till att göra de utläggningar jag gör. Jag tycker att vi i grunden gör någonting bra . Vi tar av oss åtstramningskostymen, som suttit tajt på de europeiska högermännen, och sätter i stället på oss investeringskavajen, som säger att vi nu ska satsa. Genom att satsa på bra investeringar kommer vi att kunna ta ur krisen. Jag tycker att det är mycket bra att man lyssnat på och på vänsterregeringar och andra vänsterpartier runt om i som tyckt att den vägen hade varit bättre att gå. slår pendeln tillbaka och man går den vägen. Jag tycker inte att vi ställer folk mot folk, . Det är en dålig väg framåt för . är vi med i EU. Vi är 28 medlemsstater. För bästa behöver vi samarbeta för att komma framåt och utveckla . Då ska vi inte ställa folk mot folk och säga att vissa ska betala för vissa andra och tvärtom. Det vi behöver göra är att satsa på och bygga för framtiden. Vi är inte emot allting bara för att det står EU eller på det. Vi är för saker och ting, men det ska vara rättvist och ske på sjysta villkor. Så är det inte med många av de förslag som kommer från . De bygger på storföretagens lobbyism och på hemliga förhandlingar på ett sätt som gör att NGO:er och medborgare i inte kan påverka. Jag tycker att i stället ska lyssna på alla dem som vill gå en annan väg, på alla de 150 000 människor som hört av sig till och till exempel inte tycker att stater ska kunna bli stämda av företag. Det är en bättre väg att gå. 57 (M): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. kan jag inte låta bli att reflektera över tal om bland annat , det land jag är född i. Jag kan en hel del om situationen för människorna i . har inte direkt prisat marknaden så som aktiva i sin inställning till EU och definitivt inte prisat privat företagsamhet. Vi kan konstatera att de på sitt sätt bekämpar EU och naturligtvis allt som handlar om företagande. De är inte anhängare av det fria företagandet och entreprenörskapet. Snarare är deras melodi att allt och alla ska förstatligas. Det är recept. När det gäller och övriga länder som lever i den situation de nu lever i vill jag citera en annan politikers välriktade konstaterande: ”Den som är satt i skuld är icke fri.” Allt-till-alla-politiken gäller för exempelvis , , , och . Det intressanta är att man måste skilja mellan att investera i , mellan den investeringsplan som lett till ökad sysselsättning och allt gott för de samhällen där investeringarna gjorts, och behovet av reformer. Det och flera andra skuldsatta länder är i behov av är reformer, något som , i det här fallet, tydligen inte vill göra. Senast läste jag i en tidning att den nya regeringen, som i princip består av vänstern, eller näst intill kommunister, och extremhögern – det är den kombinationen som styr – vill återanställa hela 40 000 nya medarbetare i den statliga sektorn. De som är väl insatta i detta vet att expansionen av den offentliga sektorn i lett till det som vi ser . Jag sympatiserar och lider med grekerna, portugiserna och irländarna, men behovet att återställa och finna rätt väg till den riktiga utvecklingen står fast. Jag kan även ta upp det som redan talats om i kammaren, nämligen varför andra länder hittat rätt väg. Till exempel har klarat det, liksom , men inte . Reformer är nödvändiga för att komma fram till goda lösningar. Jag vill avsluta, herr talman, med att säga: Folket är medansvarigt. Folket väljer de politiker de önskar ska styra landet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU4 58 (M): Kära ledamöter, kolleger, åhörare, tv-tittare! ska vi debattera ett motionsbetänkande om vattenvård, ett motionsbetänkande om oerhört angelägna frågor. Hur övergödningen kan minskas och havsmiljön förbättras är exempel på frågeställningar som vi nu har att debattera. Under Alliansens i regeringsställning tog arbetet med vattenfrågor i allmänhet och med havsmiljöfrågor i synnerhet rejäla kliv framåt. Låt mig ge några exempel på hur. Genom bildandet av Havs- och vattenmyndigheten skapade vi en samlad myndighet med uppdrag att arbeta för att lösa de vattenrelaterade miljöproblemen och skapa en hållbar förvaltning av hav, sjöar och vattendrag. Genom reformeringen av EU:s fiskeripolitik, som och inte minst alliansregeringen och den moderata Europaparlamentarikern drev fram, togs närmast sjumilakliv för arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart fiske. Genom alliansregeringens kemikalieproposition På väg mot en giftfri miljö togs nya etappmål om bland annat särskilt farliga ämnen, giftfria och resurseffektiva kretslopp och om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. Propositionen utgör en samlad strategi för arbetet för en giftfri miljö och innehåller en uppsjö av mål och åtgärder på väg dit. Genom bildandet av fick sin första . Genom strategin om biologisk mångfald som antog togs bland annat nya etappmål om skydd av områden, och en rad särskilt viktiga åtgärder pekades ut i det fortsatta arbetet med biologisk mångfald i havet. I grunden handlar det om att skapa en så god miljöstatus som möjligt för våra hav och vatten. För det krävs en fortsatt effektiv vattenvårdspolitik. har de svenska utsläppen av kväve och fosfor till våra omgivande hav minskat, detta tack vare bland annat investeringar i bättre avloppsrening och genom ett målmedvetet arbete från jordbrukare för att minska näringsläckaget. När miljö- och jordbruksutskottet gjorde en utvärdering av havsmiljöpolitiken 2008 konstaterade man att det fanns en stor frustration över avsaknaden av finansiering av konkreta lokala åtgärder. har mycket hänt. Jag vill särskilt lyfta fram Alliansens satsning på lokala vattenvårdsprojekt, så kallade LOVA-projekt. Sedan införandet av LOVA-stöden har uppskattningsvis ett tusental olika projekt medfinansierats. Det kan till exempel handla om att anlägga våtmarker och inrätta sugtömningsstationer för fritidsbåtar. Det kan handla om strukturkalkning eller om att förbättra tillsynen och genomföra åtgärder för att komma till rätta med problemen med bristfälliga enskilda avlopp. Gemensamt för LOVA-projekten är att de stöder just lokala projekt, och den utvärdering av LOVA-stöden som miljö- och jordbruksutskottet gjorde så sent som visade att LOVA fungerar väl och spelar en viktig roll för att hantera lokala övergödningsproblem och bidra till att uppfylla de nationella kraven och målsättningarna.