prot · H20998 · 2015-05-08 00:00:00 — De flesta skulle väl säga att det hade behövts mer expansiv politik under några av dessa år, till exempel då krisen kom tillbaka i en andra fas. Att vi skulle ha haft en mindre expansiv politik skulle alltså ha skadat jobb och tillväxt väsentligt. Det är svårt att ta de argumenten riktigt på allvar. Det är i enlighet med överskottsmålet att ha underskott i lågkonjunkturer. Ju mer utdragna och ju djupare de är, desto mer underskott bör man ha för att stimulera ekonomin. På totalen handlar överskottsmålet om integralen – över en konjunkturcykel ska man nå överskottsmålet. Den ekonomiska politiken består av finanspolitiken och penningpolitiken. Som finansministern vet driver nu en politik med negativ ränta. Det måste man givetvis ta hänsyn till när man utformar finanspolitiken för att det inte ska få allvarliga konsekvenser för bnp. Att överskottsmålet ska uppnås, men att nivån ska uppnås , är fullt naturligt mot bakgrund av att penningpolitiken nu näppeligen kan bli mer expansiv. Då måste den totala ekonomiska politiken möta detta på ett rimligt och avvägt sätt som upprätthåller överskottsmålet. 53 Finansminister (S): hävdar att det inte finns några skattesänkningar i den moderata vårmotionen. Jag läser en rad i den moderata vårmotionen på s. 36 om skattesänkning för 64-åringar med . Det är ofinansierat, eftersom det fattas 2 miljarder i den moderata budgetmotionen. Ni har använt 2 miljarder i monopolpengar för att få ihop det. Ni vill göra reformer för 3 miljarder, men ni lyckas inte få ihop finansiering. Ni lyckas inte få ihop finansiering på 3 miljarder, och då använder ni monopolpengar. 2 av i monopolpengar är väldigt mycket. Det kan inte ses som ett seriöst alternativ i svensk politik. och den tidigare regeringens budgetmotioner var tydliga med att man bröt mot överskottsmålet. Man hade ett underskott 2014 som var 50 miljarder större än under själva finanskrisen. Jag skulle gärna vilja höra och förklara varför det är en bra konjunkturpolitik att ha ett 50 miljarder större – så stort – budgetunderskott 2014 än under själva krisen. Jag har aldrig kritiserat den förra regeringen för de insatser den gjorde under själva krisåren. Jag tycker att de var bra. Det är fullt rimligt att ni i en krissituation använder de överskott som ni ärvde av den socialdemokratiska regeringen. Däremot har jag varit kritisk till de stora skattesänkningar som ni har fortsatt med i takt med att konjunkturen blev bättre. Viljan och kanske autopiloten, , att alltid sänka skatten har uppenbarligen gått före det ekonomiska förnuftet. Skillnaden mellan de förslag som den socialdemokratiska oppositionen lade fram under krisåren och det som genomfördes av den moderatledda regeringen var att vi satsade på åtgärder på utgiftssidan snarare än på inkomstsidan. Det är åtgärder som i takt med att inflationen växer och med tanke på att inflationen finns också blir en minskande andel av bnp till skillnad från skattesänkningar, som inte har den effekten. Det gör att statsfinanserna hade sett bättre ut bara i automatiken i budgetsystemet än vad de gör . Då har vi ändå inte räknat in de skattesänkningar som den tidigare regeringen genomförde, som i mycket var ofinansierade och som har växt mer än vad man trodde vid införandet. ROT-avdraget är ett exempel, som inte blev 3 ½ miljard utan 17 miljarder . hänvisar till och den låga räntan när det gäller att man bryter sitt vallöfte och att man ska visa hur man når överskottsmålet . Det är mycket intressant att höra. Frågan kvarstår dock: Vilka 80 000 undersköterskor tycker ni inte ska jobba längre? Är det hela försvaret, eller hela polis‑, åklagar- och domstolsväsendet ni vill avskaffa? Eller vad är det annars ni vill göra för att kunna nå överskottsmålet? 54 (M): Finansministern är en duktig retoriker. Hon är en duktig debattör, speciellt i avseendet att likt en ål med olika retoriska grepp slingra sig ur verkligenheten så som den faktiskt är beskaffad. Om man tittar på slutraden i budget, där man har lagt ihop plus och minus, och jämför det med regeringens budget ser man tydligt att vi kommer att nå balans i offentliga finanser snabbare än regeringen. Är det på det sättet eller inte, finansministern? Det är en tydlig och enkel fråga – ja eller nej? Är det så, fru talman – det här är också en tydlig ja-eller-nej-fråga – att budgetunderskottet hade varit större om man hade följt socialdemokratisk politik 2007–2014? har alltså konstaterat detta. Det är ingenting som jag står här och hittar på. Ja eller nej? Avslutningsvis skulle jag vilja säga att det är ett märkligt resonemang som finansministern för att skattesänkningar på något sätt bygger in större underskott för framtiden. Tvärtom är det så att om man sänker skatten på ett klokt sätt kommer det att stimulera ekonomin. Det var det som Alliansen gjorde. Vi sänkte skatten så att det skulle löna sig att arbeta. var det inte tydligt att det gjorde det. Det ledde till att fler kom i arbete, vilket i sin tur ledde till att vi, trots de skattesänkningar som genomfördes, kunde satsa 50 miljarder mer på välfärdens kärna. Och totalt sett – även om man tar hänsyn till att befolkningen har vuxit och till inflationen – fick vi in mer pengar till statens kassakista. 55 Finansminister (S): Det är svårt, , att göra den typen av kontrafaktiska betraktelser . Vi har lagt våra motioner utifrån hur verkligheten har blivit med den moderatledda regeringens politik och inte utifrån hur verkligheten hade kunnat se ut om den socialdemokratiska politiken hade genomförts. Det går alltså inte att addera dem på motsvarande sätt. Om vi hade haft regeringsmakt hade vi kunnat lägga det som då hade varit propositioner utifrån en annan verklighet. Den typen av åttaåriga kontrafaktiska betraktelser är alltså inte relevanta. Däremot är det tydligt att statsfinanserna hade sett bättre ut om en socialdemokratisk regering hade fått råda. Om vi ska titta på hur det har sett ut i verkligheten kan vi se att det har varit ordning och reda i finanserna när vi har haft socialdemokratiska regeringar. Då har man jobbat med överskott och balans. Men det har varit underskott när vi har haft moderatledda regeringar. Det var underskott 1976–1982, det blev underskott 1991–1994 och det blev underskott 2006–2014. Som säger måste man se verkligheten som den är beskaffad. Och det gäller inte bara den frågan. Det gäller också den moderata budgetmotionen, eftersom 2 av består av monopolpengar. Så är verkligheten beskaffad. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:485 om höjning av bensinskatten 56 Finansminister (S): har frågat energiministern dels vad han tänker göra för att se till att rörligheten i glesbygden och på arbetsmarknaden inte begränsas, dels hur jord- och skogsbruket kompenseras för höjningen av energiskatten på diesel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Staten har ett stort budgetunderskott. Genom att höja energiskatten på drivmedel kan vi finansiera viktiga reformer och stärka skattesystemets klimatstyrande effekt. Vi höjer energiskatten för att kunna satsa på järnvägen och kollektivtrafiken. För att främja rörligheten på arbetsmarknaden investerar regeringen kraftigt i ökat järnvägsunderhåll. Dessutom kommer andra investeringar att genomföras, bland annat inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen. Programmen omfattar satsningar på innovation, företagande, kompetensutveckling, riskkapital, bredband, hållbara transporter och service. Insatserna kommer att ha stor betydelse för att stärka landsbygdens förutsättningar för hållbar tillväxt. Regeringen investerar också i en utbyggnad av högskolor i hela landet. Höga drivmedelsskatter ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar och alternativa transportmedel samt skapar incitament för en mer energieffektiv utveckling av transporter och drivmedel. Jag vill också betona att bensinpriset är lägre än det var för bara . Jag är medveten om att jord- och skogsbruket befinner sig i en utsatt konkurrenssituation. Därför föreslås att dessa näringar kompenseras för den höjning som görs av energiskatten på dieselbränsle 2016. Detta görs genom en ökning av den nuvarande nedsättningen av koldioxidskatten. 57 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag tycker dock att det här är att ge sig på fel grupp och fel skatter ute på landsbygden. Man kan inte fylla ett budgetunderskott genom att ge dem som jobbar och sliter ute på vår svenska landsbygd och i vår transportnäring, skogsindustri och annat ännu större pålagor. De tappar då ännu mer konkurrenskraft gentemot andra delar av världen. På det viset minskar både jobb och tillväxt. Det här kommer säkert att slå ut en hel del av våra företag. Det kommer att slå ut våra möjligheter att bo kvar på landsbygden och att utveckla de företag som ska ge framtidens jobb här i . Vi är beroende av bilen, och vi är beroende av de nödvändiga transporter som sker. De håller igång våra företag och arbetsplatser runt om i landet. Den här skatten på slår allra hårdast mot den grupp som ligger, nämligen de som bor och verkar på den svenska landsbygden. I svaret tar ministern upp att tanken på att höja skatten hänger ihop med att man ska bygga ut järnvägen och kollektivtrafiken. Men vi som kommer från landsbygden har inte de alternativen, utan den här skatten tas alltså till största delen ut på landsbygden och fördelas sedan till att bygga ut järnväg och kollektivtrafik, framför allt i våra större städer. Det kommer att ytterligare utarma möjligheten att bo kvar och verka på den svenska landsbygden. Vi är beroende av bilen. En familj kanske har två bilar. Och vi kör ungefär 1 000–1 för att ta oss fram och tillbaka till jobbet. Vi måste dessutom göra en hel del resor. Det handlar om att vi måste åka och handla, och det handlar om sjukvård, fritidsverksamhet, besök hos släktingar och vänner och skjuts av barn till olika aktiviteter. Och det finns inga alternativ ute på landsbygden. Där är det bilen som gäller; annars får du stanna hemma. Med tanke på att vi har världens högsta koldioxidskatt är detta slag ännu hårdare. Vi tar in skatter för på bilismen. Man bör därför fundera på om den gruppen verkligen ska beskattas ytterligare, när vi redan har de högsta skatterna i världen. Det kostar att tanka fullt. Av det är skatt. Man lägger 500 av de på skatt. Det är en oerhört stor summa. Om man jämför den med att köpa ett eller något annat kan man direkt se att bilen är en nödvändighet för människorna som bor på landsbygden, för att de ska kunna vara kvar där, kunna sköta sina företag och kunna åka fram och tillbaka till jobbet. Skatten slår hårt mot en grupp som redan ligger. Jag tycker att man borde ompröva detta. Det är inte på det sättet vi ska fylla våra lador. Det är inte landsbygdens folk som ska fylla ladorna. De jobbar med att fylla våra lador genom arbete och företag på landsbygden. 58 Finansminister (S): Nej, det är inte landsbygdens folk som ska fylla de tomma ladorna som den förra regeringen lämnade efter sig. Hela landet betalar skatt på bensin och diesel. Och det betalas även i storstadsregionerna. Inte minst i storstädernas förorter körs det mycket bil, och där betalas det därmed också mycket skatt på bensin och diesel. När det har lämnats stora underskott i de offentliga finanserna handlar det om att hitta finansieringskällor för att kunna genomföra viktiga reformer. Eftersom vi har hög arbetslöshet, hög ungdomsarbetslöshet, fallande skolresultat och stora underskott i de offentliga finanserna handlar det om att på ett ansvarsfullt sätt kunna beta av de stora underskotten men också finansiera viktiga reformer till bland annat skolan. Därför föreslår regeringen att vi ska höja bensinskatten på bensin och diesel. Det är viktigt att påpeka att oljepriset har fallit . Bensinpriset är alltså lägre än det har varit tidigare. Och därför har vi bedömt att en höjning är ett lämpligt sätt att öka skatteintäkterna. Det är också ett sätt att se till att omställningen till mer miljövänliga bilar inte försämras på grund av det låga oljeprisläget. När jag var på , IMF:s, årsmöte i pekade särskilt på att det låga oljepris som vi har bör användas av regeringarna runt om i världen till att just öka priset på att tanka men också till att fasa ut olika former av subventioner till fossila bränslen. Det tyckte jag var en bra rekommendation. Och jag tror att fler länder och fler regeringar kommer att följa rekommendation. 59 (M): Tack, ministern, för svaret! Man talar här om att i viss mån undanta lantbruket från dieselskattehöjningen på , men man talar ingenting om åkerinäringen i . har vi ett läge där åkerinäringen lever i en oerhört tuff konkurrens. Näringen slåss mot dels en laglig konkurrens, dels en olaglig konkurrens där chaufförer anlitas till undermåliga löner, olaglig diesel används och man struntar i regelverk. På det sättet skapar man sig fördelar. Även om vi tittar på den lagliga konkurrensen finns dessa chaufförer som använder egen diesel med 2–lägre skatt eller olaglig diesel. De åker in i , kör transporter och slår ut den svenska åkerinäringen. En lastbil kör i genomsnitt . per mil blir . Det motsvarar för åkeriägaren för den lastbilen. Sedan har åkeriägaren tre bilar. Då blir skatten för åkeriföretaget . Denna skatt kan självklart lyftas över i olika transportkostnader. Problemet blir då att transportföretagen letar andra transporter. Då landar det ofta på både lagliga och olagliga transporter från utlandet. De kommer in och konkurrerar ut svensk åkerinäring. Vi borde snarare gå åt andra hållet. För att stärka svensk åkerinäring borde vi titta på hur vi kan gynna den genom att sänka skatterna så att de miljövänliga bilarna kan användas, chaufförerna kan köra under lagliga former och verksamheten i övrigt kan utövas på ett lagenligt sätt. Det är så vi skapar jobb i . Ministerns och regeringens politik i den här frågan kommer att skapa jobb i , och . De kommer att köra transporterna i betydligt billigare på helt annan diesel och till lägre skatter. Detta är inte rätt väg att gå. Det skapar arbetslöshet och företagsnedläggelser i , vilket är mycket allvarligt. Det borde ha tagits med i beräkningen. Kommer åkerinäringen också att få någon form av undantag i förslaget till skattehöjning som ministern och regeringen har lagt fram? Även och avstyrker regeringens förslag att indexreglera drivmedelsskatter med bnp. Det innebär att drivmedelsskatterna kommer att räknas upp mycket hårdare än vad som någonsin har skett tidigare. Detta kommer att innebära att det är svårare för företagen att planera hur mycket kostnaderna kommer att stiga och var verksamheten ska förläggas. Problemet är att företag i utlandet kommer hit med utländska chaufförer och kör transporterna. De tar jobben ifrån oss, och vi får inte in skattepengarna. Detta är ingen vinst för . Det kommer att bli en förlust för att flytta ut hela eller delar av åkerinäringen till andra länder på grund av skatter. Det är något som vi kan hålla på rätt nivå så att vi blir konkurrenskraftiga. 60 Finansminister (S): vill sänka skatten på bensin. Jag kan dock påminna om att när satt i regeringsställning höjde man just skatten på bensin snarare än sänkte skatten på bensin. Indexering skapar en större förutsägbarhet än det system som finns . Dagens indexering innebär de facto att styreffekten av bensin- och dieselskatten minskar i takt med att ekonomin växer. Resultatet av det systemet har blivit ett antal diskretionära höjningar av bensin- och dieselskatterna, både den vi föreslår nu och den höjning som den tidigare moderatledda regeringen och det moderatledda genomförde. Med en indexering som utgår från tillväxten i ekonomin kommer behovet av de diskretionära höjningar som har skett att minska, och därmed bör förutsägbarheten vad gäller bensin- och dieselskatterna öka. Vad gäller möjligheten att bedriva åkerinäring vill jag återigen påpeka för att oljepriset har fallit med så att det är ett helt annat prisläge vad gäller bensin och diesel nu än . tar upp viktiga synpunkter om konkurrensmöjligheterna för svensk åkerinäring. Här har regeringen vidtagit och avser att vidta ett antal åtgärder. Det handlar bland annat om utökade möjligheter för klampning för utländska fordon och en del andra åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka polisens möjligheter att stävja osund och illojal konkurrens inom åkerinäringen. När vi kan införa en vägslitageavgift, eller en vägslitageskatt, kommer vi via det tekniska systemet också att ha mycket bättre övervakning över vilka transporter på lastbil som kommer att ske i . Där kommer att finnas goda möjligheter att stävja illojal konkurrens och olika former av fusk inom åkeribranschen. På så sätt kan konkurrensvillkoren utjämnas mellan svenska åkerinäringen och utländska konkurrenter. Via den skatten kommer också utländska lastbilar att få möjlighet att bidra till att upprätthålla infrastrukturen i . 61 (M): Vi kan börja med vägslitageavgiften, eller vägslitageskatten. Om man lägger på i form av skatt på att få köra olika sträckor i landet förbättrar det inte konkurrenskraften för våra svenska åkerier ett endaste dugg. Då stiger kostnaden precis lika mycket för de utländska som de svenska transporterna. Då är fortfarande konkurrensvillkoren för diesel inte medräknade. Vägslitageavgift är en ren skatt på transporter i . Den kommer inte att bidra till att utjämna konkurrenssituationen. Det finns för tillfället ett bekymmer med ministerns och regeringens politik. För varje åkeriägare i försämras det redan tuffa läget med per lastbil i nya skatter. Det är fråga om per bil. Låt oss titta på vad åkeriföretagen deklarerar som inkomster på sina företag. De håller sig precis ovanför vattenytan för att överleva den tuffa konkurrensen. Det är inte självklart att ytterligare skatter kan läggas som avgifter på fraktsedlarna, utan det handlar om att företag i det läget kommer att jaga billigare transporter eller ta risker med olagliga transporter. Jag vet att alliansregeringen jobbade fram de förslag som den nuvarande regeringen verkställer i fråga om klampning och sanktionsavgifter. Ni kommer att gå vidare med alkobommar och så vidare. Det är mycket bra. Men det går inte att fortsätta att lägga nya skatter på verksamhet som är hårt utsatt på grund av just för höga skatter i landet. Det här innebär döden för svensk åkerinäring och är ett stort hot mot dem som bor på landsbygden som vill fortsätta att bo där och verka och driva företag. 62 Finansminister (S): Om tycker att det blir höga skatter undrar jag naturligtvis varför hans parti höjde just skatten på bensin och diesel när man satt i regeringsställning. Jag menar inte att vägslitageskatten i sig kommer att utjämna konkurrensvillkoren. Däremot kommer de transpondrar som används för att ta ut vägslitageskatt att öka möjligheten att övervaka lastbilstrafiken. Därmed kommer vi att få bättre koll på de utländska lastbilar som kör i och om de bryter mot regler för omlastning och annat. Därmed kommer konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen att förstärkas – om de håller sig till reglerna, naturligtvis! Det kommer att bli en ökad övervakning och ökad kontroll av branschen. Det är också därför som det finns delar av branschen som tycker att skatten kan vara en bra lösning för att det ökar möjligheterna till att ha koll på lastbilarna, hur de kör och lastar, att de håller sig till reglerna i . Där finns en fördel med vägslitageskatten, även om det är sällan som företag jublar över ett ökat skatteuttag. Däremot händer det inte helt sällan att företag jublar när skattepengarna används. De kommer att kunna användas till bättre underhåll av vägarna men också till bättre underhåll och investeringar i järnväg i hela landet, och det är någonting som är viktigt för företag och näringsliv i hela landet. är ett avlångt land. Vi har gott om tung industri och gott om tunga transporter. Det är oerhört centralt för den svenska ekonomins framväxt och för att säkerställa god tillväxt på jobb i hela landet att det också finns en väl fungerande infrastruktur vad gäller både järnvägar och vägar. Givet de stora underskotten behövs det ökade intäkter för att kunna fixa det, och vägslitageavgiften är någonting som kommer att hjälpa till att stärka det svenska infrastrukturnätet. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:496 om sysselsättningseffekter av jobbskatteavdraget 63 Finansminister (S): har frågat mig om jag kan tänka mig att följa rekommendation att uppdra till att öka informationen om jobbskatteavdraget. innehållande rekommendationen presenterades , det vill säga under den borgerliga regeringen. Den regeringen uttryckte, bland annat i budgetpropositionen , att den inte tyckte att det var nödvändigt att ge något särskilt uppdrag till då det redan ingår i myndighetens uppdrag att informera allmänheten om skattereglerna. I denna fråga delar jag den tidigare regeringens uppfattning. 64 (M): Man kan vända sig till , , eller någon auktoritet på att bedöma hur länder sköter sin ekonomi – alla riktar beröm till för hur den globala ekonomiska krisen har hanterats och hur våra statsfinanser, vår tillväxt och vår ekonomi har klarat sig. var på besök och talade med finansministern. Man berättade då att ekonomi var stark och välskött och att de åtgärder Alliansen hade vidtagit fungerade. Man kan också jämföra med övriga EU-länder. Då ser man att har de starkaste offentliga finanserna i Europeiska unionen. till den konsoliderade skulden sammantagen med det finansiella sparandet utmärker sig med EU:s starkaste offentliga finanser. Under alliansregeringen kunde utanförskapet pressas tillbaka med ungefär 200 000 personer. Sysselsättningen ökade med 350 000 personer. När alliansregeringen frånträdde makten hade jobben blivit ungefär 350 000 fler. En viktig del både för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt så att fler människor skulle komma i arbete och för att stötta ekonomin under den djupa globala ekonomiska krisen var jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget gav en vanlig LO-familj mer . Det beräknas långsiktigt leda till att jobben blir 120 000 fler. Antalet sysselsatta i ekonomin växer alltså med 120 000 personer tack vare jobbskatteavdraget. Räknat i helårsarbetskraft, det vill säga hur många timmar arbete som utförs i ekonomin, blir det ännu mer. Det blir mer än 130 000 helårsarbetskrafter tack vare jobbskatteavdraget. Socialdemokraterna har motsatt sig varje införande av jobbskatteavdraget. Det första, andra, tredje, fjärde och femte steget i jobbskatteavdraget motsatte sig Socialdemokraterna och finansministern trots de mycket goda sysselsättningseffekterna. har regeringen presenterat en budget med strukturellt underskott trots återhämtning i ekonomin och med ökad jämviktsarbetslöshet, det vill säga att man skriver upp den arbetslöshet som man tror råder i ekonomin på grund av de reformer som man genomför. Man har prognostiserat för minskat arbetskraftsdeltagande. Man har räknat med ökat utanförskap. Vi har dessutom ett växande antal sjukskrivningar. borde det alltså finnas starka skäl för regeringen och finansministern att vända på varje sten för att få ytterligare utväxling på de positiva reformer som redan har genomförts. påtalar ett sätt att få ytterligare ökad effekt av jobbskatteavdraget: att stärka informationen till hushållen om hur mycket mer lönsamt det är att arbeta med jobbskatteavdraget. Det här har stöd i forskning. Bland andra Chetty och Saez, som är auktoriteter på området, har i uppsatser påtalat att om man ökar informationen och bättre informerar om drivkrafterna för att arbeta blir sysselsättningseffekterna också större. Det är självklart så att för en regering som har motsatt sig varje införande av jobbskatteavdrag är det kanske enklare att ge ett uppdrag till en myndighet att också bättre informera om dem.