prot · H20988 · 2015-04-17 00:00:00 — Staten kan ju inte hoppa in och hitta på insatser som går på tvärs med den regionala nivåns idéer och tankar om hur man utvecklar frågan. Det vore ett väldigt annorlunda sätt att jobba från statens sida om man inte tog vara på den kunskap och kompetens som finns lokalt och regionalt. När det väl är sagt ska jag säga att min statssekreterare och arbetsmarknadsministerns statssekreterare har besökt . Vi har alltså gjort flera besök och talat med flera aktörer. Själv har jag talat med vd på telefon för att informera mig om vad som händer , hur de agerar och hur de anser att detta påverkar. Jag tycker att det är viktigt att jag är informerad om vad som händer i svenskt näringsliv, när det sker stora varsel. Men det är också intressant att diskutera hur man tar det hela framåt. Jag är trots allt ganska hoppfull. Det är klart att det är en stor utmaning för . Det är en jättestor utmaning. Det är inte första gången drabbas av stora varsel. Det har kommit stora varsel slag i slag. Det positiva är att vi har sett ganska många nya investeringar regionalt. Det har till och med funnits utländska investerare som gått in och gjort stora investeringar inom det klustret. Det finns en enorm kompetens i . Det klustret av kompetens kommer att behöva användas i många andra delar. Jag noterade också att regionen var noga med att fråga sig hur de kan bygga vidare på det kunskapskluster som finns i life science för att koppla det ännu tydligare mot den kompetens som fanns hos Mobiles medarbetare. Här finns således utvecklingspotential. Vi följer det som sker och är beredda att lyssna till regionen när de diskuterar hur de vill komma vidare. Att få höra från att vi inte har engagerat oss, med den historia de själva har i , känns inte riktigt seriöst. 72 (M): Jag vill börja med att säga att det naturligtvis var mycket bra att näringsministern besökte . Det var uppskattat, och det uppmärksammades också. Att regeringen väljer att agera är bra, men när man tittar på hur det rapporterades i medierna ser man att det var en tydlig skillnad i regeringens förhållningssätt. Det är en väldig skillnad på rubrikerna. I det ena fallet var det rubriker som ”tillsätter stödgrupp efter varslet”, ”Kommer att ställa krav på ”, och sedan, när han besökte och , var det rubriker som ”Ministern hade inga besked till ”, ”Inga statliga löften vid ministerbesök på Mobile”. Nog är det skillnad, och jag tror inte att det enbart handlar om att medierna har missuppfattat det. De signaler som ministern skickar får nog ses som en del av den bedömning som görs av omvärlden, inklusive medierna. Jag ska förvisso ge näringsministern rätt i att det är viktigt att engagera den lokala och regionala politiken i den här typen av frågor, för de känner bäst till förutsättningarna. Jag har egentligen ingen annan syn än näringsministern vad gäller det. Den principiella frågan handlar om att man bör agera likadant i hela landet och också signalera på ett likartat sätt utåt, att man tycker att det är viktigt oberoende av vad som sker. Att den regionala och lokala kopplingen görs tror jag är viktigt. Det är också viktigt att den görs på bred politisk front. När jag talar med våra regionala företrädare i visar det sig att oppositionen inte haft någon insyn i de diskussioner och den process som har satt igång. Den regionala utvecklingsnämnden och dess presidium har inte informerats om de diskussioner som förs. En signal som jag också tycker är viktig att skicka till näringsministern är att det är viktigt att måna om den politiska förankringen och bredden både lokalt och regionalt. När näringsministern tar upp den aktiva näringspolitiken låter det väldigt bra. Vem tycker inte att det är viktigt med aktiv näringspolitik? Det tror jag att alla ser som viktigt och positivt, men det allra viktigaste för att få näringslivet att fungera – det gäller , , hela landet – är att inte förstöra förutsättningarna för näringslivet generellt. Man kan inte välja att titta isolerat på det man kallar för aktiv näringspolitik. När man slår till med en skattechock på 34 miljarder, varav 27 miljarder slår direkt mot jobb och företagande, blir det ett problem för förutsättningarna för hela näringslivet. Det hjälper inte att man väljer att presentera en vidlyftigt beskriven stor satsning på näringspolitik, en satsning på , när man chockhöjer skatterna med 40–50 gånger mer, vilket slår direkt mot jobb och företagande. Det är ett problem som inte är begränsat regionalt till eller till eller någon annanstans, utan det problemet är generellt och stort. Det är välkommet att man gör näringspolitiska satsningar och att man har en aktiv näringspolitik, men den viktigaste näringspolitiken är att ge grundförutsättningar för näringslivet att fungera av egen kraft, att företagen kan få växa och finnas av egen kraft. Om man höjer skatterna på jobb och företagande, som ni gör, försämrar man förutsättningarna. När man dessutom kraftigt höjer arbetsgivaravgifterna för unga höjer man trösklarna in på en arbetsmarknad där vi märker att det blir tuffare och tuffare med internationell konkurrens. Man höjer trösklarna för dem som har svårt att ta sig in. Jag tycker inte att det är en positiv näringspolitik, näringsministern. 73 BORIANA (M): Jag försäkrar ministern att skåningarna och de skånska moderata politikerna var lika upprörda när nedläggning i inte behandlades på samma sätt som nedläggningen i . Jag tycker att den nuvarande regeringen borde ta lärdom av det. Men nog om – vi kan fortsätta med och . En gång i tiden hade ett mobilkluster med världsrykte. Tillverkningen av mobiltelefoner försvann från , men de avancerade utvecklingsjobben skulle vara kvar. Så blev det inte riktigt; varslet i talar för att det går utför. Något måste göras, inte bara på lokal och regional nivå. Vi kan inte utgå från att jobben kommer tillbaka till eller för den delen till bara för att regeringen har tillsatt en industrikansler, infört en innovationskatapult eller inrättat ett innovationsråd. har varit ett föregångsland, men världen utanför står inte still. Hur ska en svensk civilingenjör kunna behålla jobbet när hans lika välutbildade indiska kollega kostar hälften så mycket? Jo, genom en företagsvänlig politik, något som regeringen tyvärr helt saknar. Regeringen för en direkt företagsfientlig politik. Regeringen planerar skattehöjningar på jobb och företagande med 27 miljarder. Sedan ger man några hundra miljoner till näringslivet och tycker att man gör satsningar. Jag antar att ministern är medveten om vikten av stora bolags närvaro när det gäller att etablera små och medelstora kunskapsintensiva företag, både i och på andra ställen. Om Mobile försvinner i kommer det att innebära slutet för många andra arbetsskapare och arbetsgivare. Enligt Per , före detta rektor för , har Sonys närvaro i varit viktig för att locka studenter till . Han har säkert rätt. Det finns ett ömsesidigt beroende mellan universitet och högteknologiska företag. Krisen i kommer tveklöst att påverka även universitetsvärlden i . Jag vill fråga ministern: regeringen tagit dessa samband i beaktande? 74 Närings- och innovationsminister (S): Vi behöver kanske inte tala så mycket om och , för det är uppenbarligen väldigt besvärande för och de borgerliga hur man agerade då. Näringsministern kom inte – det var faktiskt på det sättet – men man tillsatte en samordnare för . Det uppfattades som oerhört provokativt i att regeringen inte ens kunde komma och lyssna på den oro som fanns, hur företagen agerade och vilka idéer som fanns på universitet och högskolor för att kunna utveckla vidare. Det är klart att det är skillnad på nu och då. Våra insatser och förhållningssätt till alla regioner är precis likadana. På kort sikt handlar det om insatser för de arbetslösa som drabbas av varsel. resurser och gör de insatser, vad gör och har de fackliga organisationerna och företagen avtal som gör att människor klarar sig ? Regeringen bidrar nu genom en höjd a-kassa som gör det tryggare för dessa människor, inte minst ingenjörer, som får ut en del av sin tidigare lön som går att leva på . Det är på kort sikt. På lång sikt handlar det om regionalt ansvar där man funderar på hur man kan stötta vid omställning och hur man tar till vara den kompetens som många av medarbetarna har och som är just den kompetens som resten av näringsliv står och skriker efter. Hela näringslivet står inför en omställning när det gäller mobil teknik och digitalisering. Men omställningen går inte av sig själv. Det krävs lokala och regionala initiativ, men det kan också krävas nationella insatser för att göra den möjlig. Vi är beredda att diskutera med regionerna för att se hur man ska komma vidare. När man talar om den övergripande näringspolitiken har de borgerliga och haft en enkel argumentation i princip under hela valrörelsen. Problemet är att resultatet och verkligheten talar ett lite jobbigare språk. Man hänger upp all kritik mot regeringens näringspolitik på att vi tar bort ett undantag i nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga människor. Men på vilket sätt påverkar det Mobile och de andra forskningstunga företagen? De skriker ju efter större investeringar i kunskap, universitet och högskolor. I vår budget har vi precis presenterat att vi bygger ut universitets- och högskoleutbildningar och höjer kvaliteten i utbildningen. Jag hoppas att ni har råd att göra de investeringarna i era budgetar när ni lägger alla pengar på skattesänkningar som inte har gett effekt. Vad säger näringslivet mer? Jo, att man behöver ökade investeringar i infrastruktur så att människor kan resa till och från jobbet och så att man kan få ut produkterna och tjänsterna på marknaden. Vi gör stora investeringar i infrastruktur, inte minst järnvägsunderhåll. Man talar om bostadsbyggandet som det kanske största hindret för tillväxt i . Lyssna på handelskamrarna runt om i ! De säger att det kan vara det största tillväxthinder vi har. På kort sikt satsar regeringen nu 3,2 miljarder för att få fram fler hyreslägenheter. På lång sikt, , blir det över 6 miljarder i investeringar för att få upp bostadsbyggandet och göra mer på bostadsmarknaden för att få igång investeringarna när det gäller nybyggnation. Grunden för konkurrenskraft handlar om kunskap och kompetens, och där kommer vi att göra mer under den här mandatperioden. Vi kommer också att fortsätta att jobba med export, för marknad är för liten för dessa företag. De måste finnas på globala tillväxtmarknader för att få avsättning för sina produkter. Vi behöver kanske inte ha en generell näringspolitisk debatt – det har vi så ofta. Jag är dock bekymrad över de stora varsel som kommit efter Mobile. Jag hoppas att man regionalt kan hitta en väg framåt där man bestämmer sig för vad man vill bli duktig på och ser om det finns någon länk till den statliga politiken. När det gäller universitet och högskolor och forskningspropositionen framöver är vi intresserade av att titta på vad vi kan göra ytterligare för att stärka den regionala tillväxtpolitiken i . 75 (M): Det är positivt, näringsministern, att regeringen tycker att det är angeläget att satsa på forskning och utbildning. Det gjorde Alliansen tydligt också. Under alliansregeringens år gjordes rekordstora satsningar på till exempel forskningsområdet. Rekordsatsningar gjordes även på infrastruktur. då både underhåll och nyinvesteringar på infrastrukturområdet varit eftersatta levererade alliansregeringen kraftiga höjningar i båda de två nationella infrastrukturplaner som man presenterade. Det var rekordstora satsningar på infrastruktur, inte minst när det gäller drift och underhåll för att förbättra situationen i det befintliga systemet. Det är positivt att den nya regeringen tycker att detta är viktigt och gärna fortsätter med den typen av satsningar. Bostadsproblematiken som näringsministern tar upp är en annan viktig fråga. Även där var alliansregeringen offensiv och tillsatte projektet , som går under namnet Sverigeförhandlingen. Där försöker man koppla satsningar på infrastruktur till investeringar i bostäder och se det som en helhet. Även här tycker jag att det är positivt att den nya regeringen tycker att detta är viktigt och att man fortsätter att satsa på de här områdena i linje med vad alliansregeringen gjorde. Det är inte detta som är problemet, näringsministern, utan det är de andra sakerna som ni inte talar så gärna om. Det är inte så att all kritik hängs upp på sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Kritiken handlar om att ni chockhöjer skatterna med 27 miljarder på arbete och företagande. Det blir 34 miljarder totalt. Arbetsgivaravgifterna för unga är bara en del i detta. Det här blir ett problem för näringspolitiken i stort. Det tror jag nog att näringsministern inser. Sedan vill jag tolka näringsministerns besked positivt, att han inte avser att agera annorlunda i än i . Det gläder mig. 76 BORIANA (M): Jag skulle vilja förtydliga att ministerns besök i uppskattades, men inte till den grad som ministern kanske tror. Trots allt kom ministern tomhänt. Alliansregeringen satsade faktiskt 9 miljarder på forskning och innovation, och de som förlorade jobben i nedläggning är sysselsatta. Man kan tvista om vad som är bättre, att komma tomhänt eller att inte komma men ändå göra satsningar och vidta åtgärder. Jag vill också säga att det är lite upprörande när ministern skryter om att en arbetslös civilingenjör kommer att få i a-kassa. Det är inte ersättning som dessa välutbildade människor vill ha. De vill ha ett jobb. Jag undrar också hur ministern inför en människa som går till jobbet och har ett lågbetalt jobb kan försvara att någon som inte jobbar ska ha 25 000 medan någon som jobbar kanske har bara 17 000 eller 18 000. Det som ministern säger låter bra i teorin, men i praktiken gör man tvärtom. I vårbudgeten, som regeringen presenterade , finns det inte ett enda förslag som förbättrar för företagen eller skapar förutsättningar för nya jobb. Däremot är det en lång uppräkning av förslag som försvårar för företagen och som kommer att leda till att åtskilliga jobb försvinner när det som behövs är fler jobb i och resten av . 77 Närings- och innovationsminister (S): Jag börjar med att säga att budgeten innehåller stora satsningar på skola, utbildning och högre utbildning liksom nya satsningar på universitet och högskolor som verkligen berör och regionen. Den innefattar satsningar på infrastruktur och ökat bostadsbyggande – sådant som vi vet skapar förutsättningar för tillväxt och nya jobb. Dessutom finns det en näringslivssatsning på export, där jag är stolt över att vi har lyckats vända regeringens planerade neddragningar på exporten till ökningar igen. Jag kan också konstatera att vi har 74 miljarder i budgetunderskott, som vi nu hanterar efter den borgerliga regeringen. Det gör att investeringarna kanske inte blir riktigt lika stora som vi hade önskat, men det innebär också att varje ny investering vi vill göra i det som bygger starkt och skapar nya jobb måste finansieras. Det tar vi ansvar för. Detta mad a-kassan är kanske en lite perifer sak för , för ni har aldrig förstått vad en arbetslöshetsförsäkring innebär. En tjänsteman i som blir av med jobbet får ut av sin tidigare lön. Vem lever på av sin tidigare lön? Om båda jobbade på Mobile och bara får ut av sin tidigare lön, kan de då bo kvar i huset hemma? Är det bra att underlätta omställningen från gammalt jobb till nytt? Det är framför allt dessa tjänstemannagrupper som gynnas av regeringens förslag för att skapa trygghet i omställningen. Varför ska tjänstemän betala in till en försäkring men inte få ut något av den? Det är väl rimligt att vi har en a-kassa som fungerar. Man har inte höjt taket i a-kassan . Det är dags att göra det , för det gynnar tryggheten också för dessa grupper. Jag tror att detta är en av anledningarna till att har svart bälte i strukturomvandling och att människor i inte försvarar gamla jobb. Men det bygger på att staten också finns där för den som drabbas av problem. Man skyddar människor, inte gamla företag, och bidrar därmed till strukturomvandling och nya jobb i . Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:394 om regeringens exportstrategi avseende 78 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig på vilket sätt jag anser att utvecklingen av våra relationer med flera i exportstrategin utpekat prioriterade länder påverkar regeringens möjligheter att genom handel och kontakter med länder som inte är demokratier kunna främja mänskliga rättigheter samt på vilket sätt arbetet med regeringens exportstrategi påverkas av den turbulens som uppstått kring relation med ett antal länder på den prioriterade utvecklingsmarknaden i . är som land starkt beroende av vår handel med omvärlden: Exporten motsvarar nästan hälften av bnp, men även import och utländska investeringar i är viktiga förutsättningar för sysselsättning och välfärd. Det är därför som regeringen har beslutat att ta fram en exportstrategi som ska innehålla insatser som stärker svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga marknader och som ökar antalet exporterande företag. Särskilt fokus kommer att ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Arbetet med exportstrategin pågår för fullt och regeringens prioriteringar ligger fast. Intresset från det svenska näringslivet att bidra i detta arbete har varit mycket stort. Regeringen är av uppfattningen att kontakter och handel mellan människor och länder är bra och gynnar värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter. De länder som vi har handel med kan vi också föra dialog med. En öppnare och ökande handel för med sig ökad tillgång till information och teknologi, vilket driver på samhällsutvecklingen på alla områden inklusive respekten för mänskliga rättigheter. 79 HANS (M): Den här interpellationen är ställd, som det står i rubriken, till närings- och innovationsminister , men den riktar sig till honom i hans kapacitet av handelsminister. Anledningen är att regeringen har utfärdat ett övergripande mål om att sysselsättningen ska öka, och detta med hjälp av en exportstrategi. Det här involverar framför allt regioner i , med hårdföra diktaturer som , , och det korruptionsdrabbade . Men det har varit lite aktiviteter på det handelspolitiska området som skapat en turbulens som var en följetong i den politiska debatten, medialt och i samhället i stort. Det handlade om att utrikesministern gjorde några uttalanden och skapade en konflikt med många länder i , framför allt med . Det hängde ihop med det så omtalade handelsavtalet mellan och . Det kan vara bra att rekapitulera detta, för ibland är minnet lite kort – en konsekvens av det höga medietempot. Konsekvensen blev att stoppade utrikesminister från att tala vid deras möte. En annan konsekvens blev att kallade hem sin ambassadör. stoppade också svenska affärsviseringar. I ingår , som är en nybliven vän till och den . Regeringen lyckades faktiskt i det här sammanhanget att förena , och . Det var en bedrift i sig, men det var kanske inte riktigt det som var syftet med det hela. Det blev ett krismöte med näringslivet. Efter mötet åker en av deltagarna direkt till för att hävda att regeringen har hanterat den här historien oskickligt. Det är med anledning av detta som jag tar upp den här frågan. Egentligen går regeringen, enligt de signaler vi har fått, vidare med alliansregeringens ambitioner att utveckla en exportstrategi och fortsätta även med de här regionerna. Det är anmärkningsvärt att ambassadörer kallas hem, affärsvisum stoppas och näringslivet visar klorna mot regeringen. Med anledning av detta har jag ställt frågorna: På vilket sätt anser närings- och innovationsministern att denna utveckling påverkar regeringens möjligheter att genom handel och kontakter med länder som inte är demokratier promota mänskliga rättigheter? På vilket sätt påverkas arbetet med regeringens exportstrategi av den turbulens som uppstått kring relation med ett antal länder på den prioriterade utvecklingsmarknaden i ? Det svar som handelsministern givit är väldigt bra. Det är korrekt och innehåller det som det ska innehålla, precis som det ska vara. Men det hade lika gärna kunnat skrivas den här historien började utspela sig . Därför undrar jag: Vilka erfarenheter drar handelsministern och regeringen av den turbulens som uppstod mellan och ett antal länder i ? På vilket sätt tar man med sig de erfarenheterna i utvecklingen av exportstrategin? 80 (M): är ett väldigt handelsberoende land. Runt hälften av vår ekonomi är kopplad till handel, import och export. Den vanliga ordningen för svenska företag är att den svenska marknaden sällan räcker till. Man brukar ganska kvickt behöva kliva ut på marknader i vårt närområde eller lite längre bort för att få avsättning för de produkter eller tjänster man levererar. Vi har historiskt haft ett ganska brett stöd för den svenska handelspolitiken vad gäller frihandel, mer av handel och öppenhet och så vidare. Jag skulle som en fortsättning på i allt väsentligt riktiga och viktiga frågor om vilka lärdomar regeringen drar av Saudidebaclet även vilja lyfta lite mer moraliska aspekter, om herr talmannen tillåter. Det här med handel är inte alltid helt enkelt. I det här fallet är utgångspunkten kontakterna med , som är en diktatur. Det finns många andra diktaturer vi handlar med. I någon mening blir det ett moraliskt dilemma. Ska vi handla med den typen av länder? Vilken relation ska vi ha till den typen av länder? När nu regeringen arbetar med en kommande exportstrategi kan vi notera att landlistan är ungefär densamma som den Alliansen hade före valet, inklusive ett antal ”svåra” länder. Från det här området, , är inte bara med, utan på listan över prioriterade länder finns även , som har ungefär samma problem och utmaningar vad gäller mänskliga rättigheter, vilka vi i mycket tar för självklara. Det här skulle för den delen också kunna sägas om andra länder som kanske inte är lika uppmärksammade i samhällsdebatten som . Ett exempel är , där hundratals svenska bolag finns. Det är ett land som systematiskt bryter mot mänskliga fri- och rättigheter. Vi har också den dimension som handlar om vapen- och krigsmaterielexport. Där har vi ett förbud i svensk lag. ISP ska titta från fall till fall på olika affärer. Men detta är också kopplat till svenska försvars- och säkerhetspolitiska behov av de samarbeten vi har och avsättningen för den typen av produkter. Inte minst gäller det betydelsen av den typen av företag för det svenska näringslivet och den innovativitet som finns. I handelspolitiken finns de här moraliska aspekterna. För mitt parti och kollegorna i Alliansen är det tydligt att mänskliga rättigheter är en bärande pelare. Detta ska framföras tydligt av regeringens företrädare vid statsbesök, säljaktiviteter och andra aktiviteter. Men man måste ändå klart inse att vi inte per definition kan låsa ute länder bara för att de inte råkar vara demokratier där man lever på exakt samma sätt som vi i . Detta accentueras efter Saudidebaclet, då regeringen så tydligt satte på pottkanten. När vi ser brett på handelspolitiken inser vi att länder vars ekonomi tydligt växer mer än vad den europeiska ekonomin gör ofta är länder där det inte råder respekt för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter på det sätt vi är vana vid i . Jag har ungefär samma fråga som . Vad drar regeringen för slutsatser av Saudidebaclet inför det kommande exportstrategiarbetet och andra investerings- och exportfrämjande åtgärder när det gäller prioriterade länder som , och ett antal andra? 81 (S): Det var inte så länge sedan vi hade en liknande diskussion här i kammaren. Den handlade om handelsfrågor och det som hände när vi sa upp avtalet med . Men då var inte statsrådet här. Det är kul att har ställt denna interpellation, så att vi får ha ministern på plats också. och från pratar om ”Saudidebaclet”.