prot · H20946 · 2015-01-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att partigrupp anmält (M) som gruppledare för partigrupp. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2014/15:201 Interpellation 2014/15:201 Trafikdatalagring av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa och andra åtaganden. Interpellation 2014/15:204 Interpellation 2014/15:204 – ägardirektiv för att stötta gles- och landsbygd av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Senaste dag för avlämnande av propositioner I enlighet med 9 kap. 3 § riksdagsordningen hade talmannen föreslagit att propositioner som regeringen avsåg skulle behandlas under innevarande och för vilka särskild tidpunkt inte var föreskriven skulle avlämnas . Kammaren biföll detta förslag. § 6 Förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : Yrkandet om misstroendeförklaring mot statsminister (S) § 7 Svar på interpellation 2014/15:155 om rättssäkra prövningar för uppehållstillstånd 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om vi kan förvänta oss en översyn av användningen av managementsystem inom , om vi kan förvänta oss en utveckling där även andra rättsprövande myndigheter använder managementsystem, om jag har gjort ställningstagandet att det är ett problem när ansökningar beviljas trots att grund saknas samt vad jag avser att göra för att säkra att framtida beslut följer svensk lag. Rättssäkerhet är ett av flera grundläggande krav som ställs på statliga myndigheter, bland annat genom myndighetsförordningen. I instruktion har regeringen dessutom tydliggjort att myndigheten ska ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Kravet avser alla ärenden som handläggs av myndigheten, vare sig de leder till avslag eller till bifall. För att se till att tillgodoser de krav som ställs följer regeringen löpande upp myndighetens verksamhet, bland annat i årsredovisningar och särskilda återrapporteringar och genom en regelbunden dialog med myndigheten. Mot bakgrund av denna uppföljning vill jag betona att den bild som målar upp av myndigheten, där snabba beslut överordnas kraven på en rättssäker prövning, är missvisande. För det första har verket höga krav på prövningen. Varje asylsökande har rätt till en rättssäker prövning. Asylbeslut fattas som huvudregel genom så kallade tvåpersonsbeslut, där handläggare föredrar varje ärende för en särskild beslutsfattare. För det andra arbetar verket aktivt med att i processen klarlägga identiteten hos den sökande. Man har också utvecklat förmågan att bedöma äktheten i de handlingar som lämnas in, vilket är en klar vinst ur en rättssäkerhetssynpunkt. För det tredje bedrivs en systematisk utveckling av den interna uppföljningen av den rättsliga kvaliteten i verksamheten. Inom ramen för detta arbete har bland annat utvecklat mätningar som underlag för lärande genom att låta resultatet av analyserna återföras till medarbetarna. Min bedömning är att dessa insatser tydligt bidrar till en god rättslig kvalitet. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen på området noga. När det gäller frågan om vilka styrmodeller som myndigheter använder sig av får man inte glömma att det är myndighetsledningens ansvar att se till att det finns en betryggande intern styrning och kontroll vid myndigheten. Det står därför inte bara ledningen fritt, utan det är också dess skyldighet att inom givna ramar styra och leda verksamheten på bästa sätt. Det är fullt naturligt att myndigheter följer utvecklingen av olika styrmodeller och anpassar dessa till verksamheten. Jag vet att löpande utvecklar sina metoder, bland annat för att uppnå målet om hög rättslig kvalitet i prövningen. Jag har förtroende för verkets ledning och för att den bäst bedömer hur verksamheten internt ska styras och ledas framöver. Jag ser därför inget behov av att genomföra den översyn som anförs i interpellationen. 2 (SD): Jag tackar för svaret, fast det egentligen inte var särskilt mycket konkreta svar på mina frågor. Interpellationen grundar sig som bekant i en undersökning som den granskande journalisten har gjort. Han har genomfört intervjuer med ett antal medarbetare på , där de fick ge sin historia när det gäller hur det fungerar för dem. Det finns berättelser om att man hanterar flera fall , att man inte hinner utreda regelbundet och att man helt enkelt har en stor press på sig uppifrån att snarare prestera resultat än att se till att det finns en god kvalitet i de undersökningar som görs. Det är givetvis bra att formulera tydliga krav. Men om man inte ser till att de också säkerställs och att uppföljningen stämmer och om medarbetare på själva säger att de inte upplever att de kan leva upp till kraven gör det varken till eller från att det finns krav på något papper någonstans. Det går givetvis att hävda att detta är en undersökning av en journalist. Generaldirektören har själv sagt att detta skulle vara något slags tesdriven journalistik. Men jag håller i min hand här en intervjustudie som självt har genomfört. Det är en intervjustudie av hur man styr och hur verksamheten fungerar. Redan i sammanfattningen slår man fast att det övervägande intrycket av intervjuerna är att i stor utsträckning styr på resultat. Lite längre ned står det: Däremot visar inte intervjuerna med någon större tydlighet att vi styr på principer, det vill säga hur vi tänker. På nästa sida, s. 5 i sammanfattningen, finns ett stycke om hur styrningen formar en struktur som påverkar våra handlingssätt. Där står: Det material som framkommit i intervjustudien pekar på att har ett produktionstänkande, som tenderar att överskugga andra synsätt. Uppföljning och styrning av den enskilda individens produktion får till följd att den enskilda medarbetaren fokuserar på att klara sina produktionsmål, ibland på för helheten kontraproduktiva sätt. Detta kan inte avhjälpas genom informationsinsatser till medarbetarna utan är en konsekvens av styrningen och fokuseringen på individuella prestationer. En sådan styrning innebär att vi missar helhetssynen och effektiviteten i hela processen. Fokuseringen på produktionsmål i en delprocess kan få till följd att effektiviteten i andra delar av processen försämras. Dessutom kan förbättringsarbetet för effektivare arbetsmetoder bli eftersatt. Även kvalitet, service och bemötande blir lätt eftersatta med en sådan ensidig fokusering. I slutändan blir det den enskilda medarbetaren som tampas med konflikten mellan kraven att nå produktionsmålen, att ha god kvalitet och att ge en bra service. Med anledning av det ökade trycket på till följd av allt större migrationsströmmar till vårt land och allt fler asylansökningar är det rimligt att anta att trycket knappast kommer att minska. Det kommer att bli ännu svårare att hantera. Jag vill återigen ställa frågan om man anser att det finns ett behov av en översyn mot bakgrund av de återkommande rapporterna om att det inte fungerar för medarbetarna. De har stor press på sig, och de hinner inte med. Jag vet att man talar om snabbanställningar och snabbrekryteringar. Hur kommer det att påverka kvaliteten när man inte hinner rekrytera personal med god undersökning i förväg? vill jag påminna om att en av mina frågor var om justitie- och migrationsministern anser att det är ett problem om ansökningar beviljas utan att det egentligen finns grund för det. Det svaret tycker jag inte att jag fick alls. 3 Justitie- och migrationsminister (S): Det är klart att det skulle vara ett problem om ansökningar beviljas utan att det finns grund för det. Men det finns ingenting som tyder på att så sker. Jag har läst den så kallade undersökningen i tidningen som talar om. Hon påstår att man har intervjuat ett antal medarbetare. Vad är det för undersökning? Artikeln är enligt min uppfattning både oseriös och spekulativ. Den grundar sig helt och hållet på intervjuer med fyra källor, varav tre är anonyma. Den enda källan som är känd slutade på . Det är alltså den grund som har att stå på för sin interpellation. Som om det inte vore nog har inte heller artikelförfattaren brytt sig om att fråga om påståendena i artikeln är sanna. Det påstås till exempel att medarbetarna får göra två utredningar . Om man läser svar på artikeln framgår det att genomsnittet är två utredningar . Han säger också att den tid som läggs ned på varje utredning inte har minskat. Det man har minskat på för att få ned handläggningstiderna är ledtiderna, det vill säga hur länge saker och ting får ligga och vänta. Den tid man ägnar åt varje utredning har inte minskat. I artikeln står det också att sjukskrivningarna har ökat på . Även där kunde journalisten eller kanske själv ha bemödat sig om att kontrollera fakta. Sjukskrivningarna på , när det gäller de som hanterar asylansökningar, ligger på mellan . Det ligger under genomsnittet för jämförbara myndigheter. Varken eller artikelförfattaren bryr sig om att kontrollera någonting av detta. Det leder mig till slutsatsen att syftet med den artikel som bygger hela sin interpellation på inte är att söka sanningen, utan syftet är att försöka ställa verksamhet i dålig dager. Vilka politiska incitament eller intressen som finns bakom det överlåter jag åt andra att bedöma. Min bild är att gör ett väldigt bra jobb, under svåra förutsättningar. Alla granskningar som har gjorts, också av fristående organ som till exempel UNHCR, visar att har väldigt hög rättslig kvalitet när det gäller asylansökningar. Och det är jag stolt över. Man ska vara medveten om att verket står inför stora utmaningar. Det är också därför som många fler anställs . Det är inte på det sättet att verket slentrianmässigt tar in människor från gatan utan den kompetens som behövs. De ser till att de som kommer till verket verkligen kan sina saker. Men då får vi också vara beredda på att handläggningstiderna förlängs. Det kommer vi att se framöver. De ligger nu på i genomsnitt och kommer kanske att gå upp . Om vi bara hade velat blåsa på och öka, utan att bry oss om kvaliteten, hade handläggningstiderna kanske kunnat ligga kvar. Men det vill vi inte. Vi vill säkerställa att kvaliteten i utredningen fortsättningsvis kommer att ligga på mycket hög nivå, som den gör enligt alla de utredningar och oberoende granskningar av myndigheten som har gjorts så här långt. 4 (SD): är väl inte direkt oberoende. De är i allra högsta grad beroende. Som sagt citerade jag här egen internrapport i vilken de når samma slutsats som gör i sin artikel. Där har för övrigt 31 personer intervjuats. De påstår själva att det visserligen inte är ett representativt urval, men utifrån de intervjusvar som har kommit in ges ändå en koncentrerad bild av att samma tendenser, samma indikationer, finns på att det är produktion och produktionsmål som styr snarare än kvalitet. Ingenstans nämnde jag sjukskrivningar. Men eftersom ministern ändå tog upp det kan jag citera svar på blogginlägg som nämndes. Just när det gäller sjukskrivningar svarar han och påpekar att de hade ökat på en enda enhet, i just det fallet, och att det inte var generellt. Men det har som sagt inte med grundfrågan att göra, nämligen hur rättssäkra själva prövningarna är. bemöter också påståenden om snittet på hur många utredningar man har. Det finns de som har betydligt fler än två till fyra . De tjänstemän som har varit i kontakt med har vittnat om att det är betydligt fler. På exempelvis blogg har många ”miggor”, som de som arbetar på kallas där, regelbundet rapporterat om sin situation och hur de inte riktigt hinner med. När Arpis artikel kom ut kritiserade en ”migga” den lite grann, på just den blogg där ”miggorna” rapporterar. Hon skrev att de faktiskt har lämnat leansystemet bakom sig, managementsystemet som var importerat från Toyotas biltillverkningsfabriker – hur nu det ska fungera när man bedömer människor. Hon återkom dock i ett senare inlägg och skrev att de visserligen har lämnat leansystemet bakom sig men i stället för lean nu har ”DLO – !”. Jag uppfattar ministerns svar som att det är det som åsyftas, lärande och att redovisa tillbaka till medarbetarna. Jag tänker nu citera från det brev och det inlägg som medarbetaren på har skrivit: ”I stället för lean har vi nu DLO – ! Lean-coacherna har bytts ut till DLO-folk. Jag har inget emot att vi ska ’lära oss’, men jag är skeptisk till vad DLO kan ge oss. har jag varit med på rollspel som inte gett mig några nya insikter. Jag har varit tvungen att titta på klipp från amerikansk film för att sedan få frågor om den. Syftet var att jag skulle förstå hur minnet fungerar. Vi fick också ta del av en påhittad asylutredning i två olika versioner. I den ena bjöd utredaren inte på vatten, höll inte på med ’small talk’ i början utan gick rakt på sak. Resultatet blev att den sökande inte öppnade sig och därför inte framstod som trovärdig. Syftet var att vi skulle lära oss det är viktigt att vara empatisk, att få den sökande att trivas. Först då kan den sökande öppna sig berätta om sina asylskäl på ett trovärdigt sätt. Om det vore så väl, så enkelt, ja då skulle jag inte bara bjuda på vatten utan även på te och jag skulle också prata om väder och vind hur länge som helst. Men så ser ju inte verkligheten ut. Den asylsökande är sällan intresserad av ’small talk’ och bryr sig inte om ifall vi bjuder på vatten eller inte. Naturligtvis ska vi behandla alla människor med respekt men när en människa söker asyl så kan det inte vara min uppgift som utredare att lirka ur honom varför han eller hon gör det! Det måste den sökande själv veta och berätta det för mig, som representerar svenska staten.” Jag anser fortfarande att jag inte riktigt har fått fullt svar på frågan om man tar de här berättelserna från medarbetare på på allvar. Det är medarbetare som regelbundet rapporterar om missförhållandena och om styrning som inte alls fungerar. I en av egna rapporter skriver de att de fokuserar på produktion, på att ge beslut snarare än att se till att de besluten är ordentligt förankrade och ordentligt undersökta. 5 Justitie- och migrationsminister (S): Det finns 5 000 medarbetare på . Det är klart att inte alla av dem är nöjda med sin arbetssituation, särskilt inte när arbetsbelastningen har ökat som den har gjort. Då kan man såklart hitta människor som säger att de inte är nöjda med något, inte tycker om en viss utbildning eller tycker att något leder åt fel håll. De finns såklart. Påståendet om en allmän bild av att kvaliteten har försämrats på så sätt att man beviljar asylansökningar i fall där det inte finns grund för dem – det är det som är tes – har dock inte stöd för någonstans, inte heller i de lösryckta citat som hon använde i sitt första inlägg. Ingenstans i egen rapport , som hon citerar, står det något om att detta skulle påverka kvaliteten på ett sådant sätt att man beviljar asylansökningar när det inte finns grund för det. Hon för en diskussion där hon låtsas att det pekar på det. Men när man läser det finstilta finner man i själva verket ingen som helst grund för detta. har som sagt utmaningar. Men man kan inte föra en diskussion baserad på lösryckta citat eller på enstaka källor. Dessutom visar det sig att artikelförfattaren i det här fallet inte har brytt sig om att kontrollera fakta. Genomsnittet är inte två utredningar . Det är två utredningar . Sjukskrivningarna har inte ökat generellt sett. De ligger till och med under de andra jämförbara myndigheterna. En artikelförfattare och journalist – jag är själv journalist i botten – måste då bemöda sig om att gå till och fråga om det ligger något i det eller om det bara är prat. Det har han inte brytt sig om att göra. Det har inte heller interpellanten brytt sig om att göra. Hon går helt och hållet på dessa lösryckta citat från enstaka källor. och svensk migrationspolitik står inför stora utmaningar. Så är det. Vi måste upprätthålla kvaliteten i hanteringen av asylansökningarna. Jag är helt övertygad om att slår vakt om det. Och jag har fullt förtroende för ledning när det gäller det. har vi fler ansökningar om asyl än vi har haft på väldigt länge, vilket beror på situationen i omvärlden. 50 miljoner människor är på flykt. Det är fler än sedan . Många av dem kommer till . En av de stora uppgifterna framöver för regeringen är att se till att skapa ordning och reda i den totala verksamheten. Då talar jag inte om i första hand. Det handlar om hur vi ska se till att de människor som kommer till kan lära sig svenska och komma in i arbete snabbt. Man ska vara väl medveten om att vi kan se en utmaning just nu när det gäller antalet människor, men vi ska också veta att många av de som kommer hit har väldigt god utbildning. Det är läkare, det är lärare, det är sjuksköterskor och det är statsvetare. Det är människor som kommer att kunna vara med och bygga upp framöver, om vi bara ser till att få dem i arbete snabbt och hjälper dem in på svensk arbetsmarknad. Det är den stora utmaningen. ska nog klara av att fortsätta att upprätthålla en internationellt sett mycket hög nivå när det gäller kvaliteten i asylansökningarna. Där har jag fullt förtroende för verket. Jag ser också att de inte tar de snabba vägarna med att bara anställa folk som kanske inte har kompetens, utan de är beredda på att det får ta lite att hantera ansökningarna bara det blir riktigt och rätt gjort. Där litar jag som sagt fullt och fast på verkets ledning. 6 (SD): Integrationspolitiken och vad man gör för att integrera personer som kommer till vårt land i samhället är väl en fråga för en annan diskussion. Där finns mycket att säga, men det är inte det som vi diskuterar här, utan vi diskuterar hur väl det fungerar på . En av de saker som jag lyfte fram i min interpellation var också det faktum att man bara kan överklaga om man får avslag. Det finns inte någon kontrollfunktion för att säkerställa att det finns rätt grunder för beviljade ansökningar. Med ett högt tryck, med höga krav på att nå höga produktionsmål, med många fattade beslut, blir också ett snabbt ja-beslut mer fördelaktigt än ett nej-beslut som kanske kommer att överklagas. Det här gäller inte bara ett par enstaka fall, utan det gäller flera utredningar. Jag är medveten om att det är en blogg och att det är anonyma källor, men detta har rapporterats från många olika medarbetare på . De säger inte uttryckligen att man i för hög grad beviljar ansökningar, men de säger uttryckligen att det fokuseras mer på produktion än på att se till att principerna följs och att det är kvalitet i det som man får fram. Detta tycker jag är väldigt oroande. Man bör se över hur väl det följs upp och vad som kommer att göras åt det. Jag hade också en fråga om vi kan förvänta oss att den utveckling som vi har sett på med managementsystem, snabba beslut och fokus på produktion kommer att sprida sig till andra myndigheter. vet jag att den generaldirektör som införde leansystemet på senare gick vidare till , och blev han utsedd till rikspolischef. Jag hoppas innerligt att man inte kommer att tillåta att det införs snabba system för styrning som leder till snabba beslut och ett fokus snarare på hur snabbt man arbetar än på vilken kvalitet man håller. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Låt mig sammanfatta: Påståendet som finns i artikeln om att sjukskrivningarna har ökat och ligger på en så hög nivå är inte sant. Påståendet att man gör i genomsnitt två utredningar är inte sant. Det hade artikelförfattaren och interpellanten hur lätt som helst kunnat kontrollera. Påståendet att man nu lägger ned mindre och mindre tid på varje asylansökan är inte heller sant. Det som man har minskat är ledtiderna, inte den tid som man lägger ned på utredningarna. Påståendet att det går att leda i bevis att kvaliteten som sådan har försämrats är inte sant. Det finns varken stöd i den intervjuundersökning som hänvisar till eller i någon av de oberoende utredningar och genomgångar som görs av svenskt asylsystem, till exempel av UNHCR. Vad tillsammans med artikelförfattaren försöker att göra är att måla upp en bild som i grunden är missvisande och spekulativ och inte med sanningen överensstämmande. Sedan pryder man den bilden med några citat. Återigen: Det finns 5 000 medarbetare på . Det är klart att man bland så många anställda kan hitta människor som säger: Det fungerar inte på vår arbetsplats, så vi vill ha någonting annat. Det ska man naturligtvis lyssna på, men att uppfatta det som en generell bild av verksamheten är faktiskt inte korrekt, enligt min uppfattning. Vi från regeringen kommer naturligtvis att fortsätta att i dialog med följa utvecklingen på det här området väldigt noga. Jag träffar ledning ganska ofta. Vi träffades i så sent som , och vi har lagt in ett nytt möte . Det gör att jag vet att detta blir en av stora utmaningar framöver, och regeringen har all anledning att se till att det här fungerar på ett bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:177 om industrins konkurrenskraft 8 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra den svenska konkurrenskraften och våra svenska jobb. Hon har också frågat om jag och regeringen, innan det politiska beslut som hotar med att driva upp elpriser, riskera elbrist och öka faran för att göra oss beroende av andra länders mindre klimatsmarta elproduktion, analyserat effekten på konkurrenskraft och svenska jobb. Svenska jobb och svensk industris konkurrenskraft är och kommer att förbli centrala mål för regeringen. Energipolitiken har en avgörande betydelse i detta. Förutsägbarhet och långsiktiga spelregler är nödvändiga för att komma till rätta med de problem och farhågor för negativa effekter som lyfter fram. Jag har sedan regeringen tillträdde ägnat mycket tid åt att träffa företrädare för näringslivet, elproducenterna, forskare, fackförbund och andra nyckelaktörer för att få höra hur de ser på de utmaningar som den framtida energipolitiken ska svara emot. Osäkerheten kvarstår om hur man ska hantera energisystemet och säkra tillgången på energi när de äldsta kärnkraftsreaktorerna måste fasas ut av lönsamhetsskäl. För att möta de utmaningar som den svenska elförsörjningen står inför har regeringen aviserat tillsättandet av en . Regeringen kommer därför att bjuda in till blocköverskridande samtal i en särskild med målet att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse med brett stöd i . En viktig utgångspunkt är att samtalen också involverar industrin och andra intressenter och tar sin utgångspunkt i en ambitiös genomlysning av bland annat de långsiktiga frågeställningar om tillgången på el, effektbalans och elpris som pekar på. 9 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag vill också klargöra att jag lämnade in interpellationen innan den rödgröna budgeten föll, så många av frågorna har – som tur är – fallit bort i och med att det nu är allianspartiernas budget som gäller. Jag hade kanske väntat mig ett mer klargörande svar på hur den rödgröna regeringen som helhet ser på energipolitikens roll i det svenska samhället. Jag är glad över att statsrådet upprepar vikten av vår svenska konkurrenskraft. Den är avgörande för jobb och välfärd och möjligheten att göra de investeringar som ett modernt samhälle kräver. Den utveckling som alliansregeringen åstadkom med 350 000 nya jobb och finanser som hör till världens mest solida i som präglades av finanskris och efterföljande lågkonjunktur måste få fortsätta. Energipolitiken har en avgörande betydelse för vår konkurrenskraft, säger statsrådet , och jag håller med till . Därför blir jag lite orolig när statsrådet i sitt svar inte nämner något om regeringskompisen syn på energipolitiken.