prot · H30928 · 2015-11-17 00:00:00 — Vi ser samma sak även i och . Vi måste därför öka samarbetet och se till att det blir bättre där, men det får inte ske på vilka villkor som helst. Jag är också glad att höra att man fortfarande står fast vid att inte ska finnas med på listan över säkra länder. Jag hoppas att man i samarbete med övriga tredjeländer fortsätter att se på det på detta sätt. Man måste stå fast vid EU:s värderingar. Det har talats mycket om att stärka det yttre gränsskyddet, även på mötet så som jag förstod det. Jag undrar hur detta är tänkt att göras. Statsministern sa att det inte fanns så mycket detaljer på mötet, men jag skulle ändå vilja höra den argumentationslinje som höll och även hur det talades kring att upprätthålla asylrätten och mänskliga rättigheter när det yttre gränsskyddet stärks. Det finns en hel del berättelser om hur man, inte minst på gränsen mellan och , har agerat på ett otroligt inhumant sätt mot de personer som försöker ta sig över. Jag skulle vilja höra lite mer om det. Vi har tidigare talat mycket om lagliga vägar. Om man stärker gränsskyddet och på olika sätt försöker hålla människor borta från att resa den vägen bör man hitta alternativa vägar. Jag vill höra lite även om det. Sedan skulle jag bara lite snabbt vilja höra något om huruvida det fanns några länder på mötet som vill ta emot fler personer i omfördelningssystemet. Vi vet att många länder som har tagit emot väldigt få har fått ett ökat antal och att de har sagt stopp. 17 Statsminister (S): När det gäller delar vi uppfattningen att det gäller att stå upp för våra värderingar och att landet inte ska stå med på listan över säkra länder. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi ska dock vara medvetna om att det inte är en enhällig uppfattning i Europeiska unionen. Där finns olika uppfattningar, och det innebär att detta kommer att komma upp till diskussion. Det måste vi vara medvetna om. Jag vill vara väldigt tydlig här i kammaren med att så är fallet. Vi vet inte hur majoritetsförhållandet ser ut. När det gäller det yttre gränsskyddet är vår argumentation att om vi ska ha ett bra Schengensamarbete, vilket vi vill, och ha den rörlighet som vi har eftersträvat och uppnått måste de yttre gränserna fungera på ett riktigt sätt. Det gör de inte. Det finns olika nivåer av möjligheter att upprätthålla den gränsen. För svensk del tycker vi att detta är ett nationellt ansvar. Vi vill inte att EU kommer och bestämmer åt oss hur våra gränser ska skötas, men vi är däremot gärna med och samarbetar för att kunna säkerställa att vi kan upprätthålla de yttre gränserna i de olika delarna. Vi har därför ställt upp och kommer att ställa upp med exempelvis gränspoliser och annan expertis till Frontex och Easo för att det ska fungera på ett bra sätt. När det gäller hur detta ska ske med beaktande av mänskliga rättigheter finns det med i tidigare slutsatser, och det har vi haft med oss. Det hela måste ske med beaktande av mänskliga rättigheter, humanitet och så vidare. Det är svårt att tänka sig något annat; vi kan inte göra det. Vi måste upprätthålla det, och detta ligger i våra tidigare slutsatser. När det gäller lagliga vägar tar jag upp det . Det ryktas att det är flera partier i som är intresserade av detta. Jag har inte hört så många av mina kollegor ge uttryck för det, utan just nu är det fullt fokus på situationen. Vi har dock tagit upp detta som ett sätt att komma bort från de farliga resorna över havet och de långa marscherna genom . 18 (C): Jag tackar för svaret. Jag skulle vilja höra lite om min sista fråga. Många länder som varit skeptiska mot att öka antalet asylsökande som de tar emot har sett en ganska stor ökning , precis som de flesta länder inom EU har gjort. Finns det, utifrån mötet, fortfarande något eller några länder kvar som säger att de är villiga att öka sitt antal asylsökande? Som vi ser det hänger lagliga vägar starkt ihop med det som sker, att man vill stärka det yttre gränsskyddet och så vidare. Om man stänger en väg måste man öppna andra säkra, trygga och lagliga vägar. Människor som är på flykt måste kunna få asyl och en någonstans även i fortsättningen. Jag anser att det blir lite konstigt om man separerar dessa två saker och säger: Det där tar vi sedan. De hänger väldigt starkt ihop. 19 Statsminister (S): Jag ber om ursäkt, , jag skulle ha svarat på frågan om fler länder. Jag glömde bort den. Ett land som har gett offentligt uttryck är . De har sagt att de gärna vill hjälpa . Jag inser fuller väl att det inte är det omfördelningsantal som vi hade förhoppningar om, men det är ändå en början. Flera länder har sagt informellt att de gärna vill hjälpa till. Det är därför jag menar att diskussionen måste ske nu tillsammans med kommissionen så att det blir så pragmatiskt som möjligt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi ska inte ha stora ställningskrig där man står i var sin skyttegrav, utan vi ska försöka komma igång med detta. Då går det kanske att hitta ett annat sätt än vi har gjort. Flera länder har gett uttryck för detta, och ett som har gjort det offentligt är . Jag delar helt uppfattningen om lagliga vägar. Vi har drivit att vi ska samarbeta, inte minst inom ramen för UNHCR. Vi vet att det är en respekterad och etablerad organisation där vi måste få till ett bättre samarbete så att fler människor kan få en säker väg på sin flykt i stället för en livsfarlig. 20 (V): Jag tackar statsministern för redogörelsen från . Inför mötet i höll statsministern en pressträff på plats och pratade om framtiden för EU:s flykting- och asylpolitik. Jag hajade till lite grann när jag läste referaten från pressträffen, för det var väldigt långtgående förslag om hur asylpolitiken ska se ut inom EU. Om vi inte hade sett de dramatiska händelserna dagarna efter hade det nog varit mycket diskussion om det som statsministern sa i . Om jag förstod referaten rätt vill statsministern att den nuvarande tas bort och ersätts med ett helt nytt system som bygger på att man söker asyl vid EU:s gräns. Man söker i EU, och sedan fördelar EU asylsökande mellan de olika länderna. Det är ett fullständigt skifte i asylpolitiken så som den har sett ut vi känner till. Det ingår också att asylsökande inte ska kunna söka sig till ett visst land, utan det är i grunden EU som avgör. Så läste i alla fall jag referaten. Det ena som förvånar mig är hur långtgående dessa förslag är. Det skulle kunna innebära slutet på en nationell asylprövning om man fullföljer tankegången i det statsministern sa i . Det andra som förvånar mig är varför detta inte togs upp i innan statsministern reste till toppmötet. Inför den här sortens stora utspel om ändrad politisk inriktning tycker jag att det är rimligt att höra med och göra sig klar över att det finns en parlamentarisk majoritet för inriktningen. Jag tycker nog att det borde ha skett i det här fallet. Några saker i det statsministern säger har jag stor sympati för. fungerar inte i praktiken. Så är det – vi kan alla se det. Det andra är att vi måste ha ett gemensamt ansvar. Det är alldeles uppenbart. Det är viktigt att driver på. Men menar statsministern att en sådan här EU-gemensam asylpolitik skulle innebära att vi inte längre har en nationell asylprövning? Är det ett komplement, eller är det en ersättning? Ser inte statsministern risken – eftersom vi har olika sätt att pröva asyl på – att det i praktiken innebär en urgröpt asylrätt för del? 21 Statsminister (S): När det gäller asylpolitiken har jag aldrig lagt fram några konkreta förslag. Jag kan bara konstatera att om vi ska ha den ordning som vi har blir det svårt att klara asylfrågan. Då tycker jag att det är korrekt att säga: Vi behöver en diskussion om hur framtida ordning ska se ut. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag sa på sammanträde att jag ser att det är svårt att få välja exakt vilket land man ska till. har vi en ordning där tar emot 10 000 människor . Per år är det 520 000 människor. Andra länder är inte i närheten av detta – långt därifrån. Om vi då säger att det är ett gemensamt problem och en gemensam utmaning som vi har framför oss tycker jag att det är rätt att säga att vi nog behöver fundera på hur det ska fungera . Jag har däremot inte sagt att det ska vara exakt på ett visst sätt – det har jag aldrig uttalat mig om. Däremot tycker jag att det är bra att vi påbörjar en sådan diskussion, för det vi har är inte hållbart. Ta bara frågan om hotspots och hur de ska fungera. Det är precis den frågan som jag har ställt till . Om vi verkligen får detta i ordning så att det fungerar, vad ska hända med de människor som finns där? Ska de bli kvar i fångläger? Om de inte ska det, vart ska de ta vägen? Ska de också skickas till , och , eller ska vi ha en omfördelningsmekanism som faktiskt fungerar där alla länder tar sitt ansvar? Jag menar att vi ska ha det . Annars kommer det inte att fungera. Detta är ett problem, en utmaning för Europeiska unionen, och det är också en möjlighet för Europeiska unionen, en gigantisk möjlighet, om vi gör detta rätt. Men om vi gör det fel blir det problem, och då måste vi orka se att vi behöver tänka nytt. Jag drar gärna igång den diskussionen, men jag har icke kommit med några exakta lösningar, och det kommer jag inte heller att göra förrän vi har diskuterat. 22 (V): Tack, statsministern! Vi är helt eniga om att dagens system inte fungerar. Det är alldeles uppenbart. När man som mest skulle behöva agera gemensamt gör man det som minst, kan man säga. Det är naturligtvis också helt riktigt att diskutera hur framtiden ska se ut. Men när en statsminister kommer till ett toppmöte och uttalar sig i en viss riktning uppfattas det som nationens ståndpunkt. Om man säger att det ska vara ett EU-gemensamt system – som jag tror många uppfattar som att man egentligen inte har något nationellt asylsystem längre – och att man som asylsökande inte ska kunna påverka vart man kommer, då uppfattas det nog som position. Därför vidhåller jag att det hade varit klokt att diskutera detta innan man uttalar sig åt det hållet. Jag undrar, , hur du tänker att det ska fungera framöver? Ska detta ersätta det nationella asylsystemet helt? Ska man enbart kunna söka asyl på EU-nivå? Det gick att uppfatta statsministern på det viset. 23 Statsminister (S): Nej, återigen: Jag har inte pratat om det, om den nationella beslutanderätten, om att bevilja asyl eller inte. Jag har inte pratat om det. Däremot har jag pratat om behovet av att få till stånd ett gemensamt regelverk där man lägger ihop mottagandet och återresandet. Hur ska hotspotsen fungera? Hur ska omfördelningen fungera? Då räcker inte dagens regelverk till. Det är det jag har tagit upp en diskussion om. Jag anser att vi är skyldiga att göra det. Vi kan inte säga att det inte fungerar bra, att det är en europeisk utmaning som vi har tillsammans, men att vi inte ska diskutera nya regler för hur det ska fungera. Det blir för mig fullständigt ologiskt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag drar slutsatsen att vi behöver en diskussion om hur det ska fungera . Jag har däremot inte angett några exakta lösningar för hur det ska se ut. Det måste självfallet analyseras och diskuteras. Man behöver ta initiativ till en sådan diskussion. Allt annat tycker jag faktiskt är fel. 24 (FP): Tack, statsministern, för återrapporteringen! Jag tror att det snart bara är liberaler som kan påminna sig euforin över Europeiska unionen som man kände efter det och att vi 2012 faktiskt fick , det kanske finaste priset i världen, för att EU har bidragit till fred, försoning, demokrati och mänskliga rättigheter. Det är väl något man behöva påminna sig om . Precis som jag har sagt tidigare i de här diskussionerna står vi just nu inför en monumental omvälvning. Om vi i EU inte tillsammans klarar den kris som vi står inför är frågan vad vi har kvar av det bygge som vi alla har arbetat på. Jag delar kollegan frågeställning att det ibland är svårt att veta vad som är statsministerns egna tankar och vad som är politik, bland annat när det gäller Dublinförordningen. Statsministern säger att han aldrig har lagt fram några konkreta förslag. Då utgår jag från att det är statsministerns egna tankar som han framförde i rapporteringen tidigare till medierna om Dublinförordningen – det ska visserligen bara påbörjas en nyordning, men vad den ska innehålla vet vi ingenting om. Det hade varit intressant att få veta från statsministern om man ändå har några tankar om vad den nyordningen bör innehålla. Likadant är det med det yttre gränsskyddet kontra de inre gränserna. Statsministern säger att de nationella gränserna är nationella angelägenheter, medan det yttre gränsskyddet är ett gemensamt EU-åtagande. Hur balanserar man den frågeställningen, att nationella gränser är nationella angelägenheter medan det yttre gränsskyddet är ett EU-åtagande? Någonstans krockar det. Jag har också en kort fråga om . Vad jag förstår har som motkrav för att hjälpa till med flyktinghanteringen krävt visumliberalisering och . Fanns det några andra krav som kom med som man kan tala om? 25 Statsminister (S): När det gäller framtida regelverk: Vi har en gemensam utmaning i EU. Det här är en gemensam uppgift. Alla konstaterar att det inte fungerar som det gör . Då är det för mig rätt logiskt att säga: Vi måste se över hur vi ska få det att fungera. Eller också byter vi princip och säger: Det här är inte ett EU-gemensamt problem. Men jag menar att det är det. Vi kan aldrig säga: Detta är de enskilda ländernas uppgift – ni får ta det bäst ni vill. Det är en EU-gemensam utmaning, och då måste vi ordna den tillsammans. Fungerar inte dagens ordning måste vi ha en ny på plats. Den diskussionen kan man enligt min uppfattning ta upp utan att i början leverera de exakta lösningarna. Det är ju en diskussion som måste ske här i tillsammans med andra länder. Vi är 28 medlemsländer som ska tycka till i frågan. Då tror jag inte att den smartaste vägen att börja är att säga: Exakt så här vill vi ha det. Man får börja i en helt annan ände. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tycker att det inte bara är riktigt att ta upp den diskussionen utan att vi har en skyldighet att göra det. Vi kan inte dölja oss genom att säga: Vi har problem och en utmaning här, och det fungerar inte – men låt oss åka på som vi har gjort . Jag tror inte att någon är nöjd med den situationen. Jag kan säga att jag inte är ensam i i den diskussionen, utan det är självklart fler som tycker att vi måste ha något annat. Beträffande är det som diskuteras – inte två gånger 3 miljarder. Det som kommissionen ska komma tillbaka med är hur det ska finansieras. Man anser att 500 miljoner finns inom den nuvarande budgeten. Det innebär att det är 2 ½ miljard som måste till. På något sätt är utgångspunkten att det ska gå att hitta i det samlade EU-systemet. Därutöver är det politiska vinster som självfallet vill ha med: återupptagna medlemskapsförhandlingar och visumliberalisering. 26 (FP): Jag tror att statsministern är helt övertygad om att delar åsikten att asylprocessen är en EU‑gemensam uppgift i allra högsta grad. Det är något som vår tidigare kommissionär arbetade med stenhårt, att få resten av de 28 länderna att förstå vikten av detta. Jag tror inte att jag var ensam att sitta framför tv:n och ärligt talat gråta över världens tillstånd, när man tittade på nyheterna från . Jag vet att detta inte var på dagordningen tidigare. Jag tror att det just nu inte är läge att gå i onödig polemik i denna sal. Men när man talar om massinvandringskatastrofen ska man kanske fundera över vad som är katastrof och vad som inte är katastrof – och också påminna sig att det inte är flyktingarna som vi ska bekämpa utan att det är terroristerna vi ska bekämpa i allra högsta grad. har bett andra EU-länder om hjälp att hantera denna katastrof. Jag undrar om statsministern har hunnit fundera över vad kan bidra med just i detta ärende. 27 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattning när det gäller synen på massinvandring och vad som är problem och inte problem, speciellt när det kopplas till det fruktansvärda terrorattentatet i . Vi vet ännu inte vad i detalj vill ha hjälp med. De har sagt att de vill ha hjälp, och vi har sagt att vi självfallet står bredvid dem i detta i solidaritet. Vi vill hjälpa – ja. Men de har ännu inte gett uttryck för vilken hjälp som de vill ha. Därför är det för tidigt att analysera vad det kan handla om. Låt oss ta upp det när har kunnat precisera vilken hjälp som de behöver. 28 (KD): Jag tackar statsministern för genomgången. Det är mycket som har ställts på sin spets efter att den tragiska händelsen skedde i . Det är ett terrordåd som är oacceptabelt, och alla EU-länder måste nu se till att säkra EU:s medborgare på olika sätt. Att det fanns en person som hade infiltrerat migrantflödena gör naturligtvis att vi måste ta den diskussionen på allvar, även om den stora majoriteten som kommer naturligtvis över huvud taget inte har någonting med terrorism att göra. Återrapportering från Europeiska rådets möte Statsministern säger att Dublinförordningen inte fungerar längre. Det är helt rätt, och det behövs någon ny ordning. Det kan jag instämma i. Men blir jag lite brydd när statsministern i sa att de nationella gränserna ska hävdas och att gränsskyddet är ett nationellt ansvar. När regeringschefer på ett toppmöte då talar om att vi måste stärka EU:s yttre gränskontroll, blir jag lite osäker på var statsministern egentligen står i denna fråga. Jag skulle därför vilja ha ytterligare förtydliganden. Kommer att bidra till att vi får en yttre gränsbevakning som fungerar? Vi måste säkra vilka som kommer in i EU, och alla måste registreras. Man bör också gå igenom bagage. Det är inte rimligt att vi har en så enorm kontroll på flygplan, medan det inte finns någon kontroll om man kommer sjö- eller landvägen. Detta måste på något sätt vara kompatibelt. Då undrar jag: Om Dublinförordningen inte fungerar – vi har alltså laglöst land – och de yttre gränserna inte fungerar och man nu säger att vi ska stärka de yttre gränserna, vad gäller då? Blir Dublinförordningen gällande? Om man registrerar sig i första land, är det då där man ska söka asyl? Eller vad är regeringschefernas syn när de hävdar att de yttre gränserna måste stärkas och att man måste registreras vid gränsen? Kommer Dublinförordningen då fortfarande att gälla? 29 Statsminister (S): Jag vill återigen slå fast att Dublinförordningen gäller tills något annat är på plats. Någon annan ordning kan vi inte ha. Vi kan konstatera att den inte fungerar bra . Det tror jag att de allra flesta är överens om. Problemet är att det i ett antal länder inte sker någon registrering. Då har man självfallet rätt att söka asyl i det land som man kommer till. Denna rätt är mycket viktig. Det är en humanitär fråga. Dublinförordningen gäller alltså tills något annat är på plats. När det gäller EU:s gränskontroller är vi helt överens om – det har vi slagit fast i tidigare slutsatser – att EU:s yttre gräns måste fungera, annars fungerar inte det inre samarbetet. Det gäller inte minst . Den yttre gränsen måste alltså fungera. Detta innebär inte heller per automatik att människor inte kan söka asyl, utan man måste bara se till att det är ordning och reda vid våra yttre gränser. I detta samarbete är absolut villigt att bidra, vilket vi har gett uttryck för, eftersom det har en stor betydelse även för att de yttre gränserna fungerar på alla håll i Europeiska unionen. Vi bidrar därför gärna till detta med experter, gränspoliser och annan personal på olika sätt för att detta ska fungera. Vi har också bidragit humanitärt till detta med våra två båtar som har varit verksamma i och kunnat rädda 5 000–6 000 människoliv. är alltså med i samarbetet, och det ska vi vara, eftersom vi har all anledning att värna EU:s yttre gränser. Däremot har jag sagt att när det gäller beslut om hur vi ska hantera våra gränser ser vi det som en nationell angelägenhet och att EU inte kan komma in och besluta om hur vi ska sköta vår gränshantering. Det är mandat, och det är vi som ska fatta beslut om det. Det har jag gett uttryck för i . 30 (KD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tackar för svaret. Innebär det att om gränsskyddet så att säga börjar fungera, och man registrerar sig i första land, att ansökan också ska ske i första land? Man har inte velat registrera sig för att man inte vill ha ansökningar i dessa första länder. Då är frågan: Kommer statsminister, när han åker på nästa toppmöte, att hävda att Dublinförordningen måste gälla? Om vi inte har den ordningen – man kan i och för sig registrera sig, men sedan får man gå precis vart man vill – fungerar inte Dublinförordningen. På vilket sätt avser statsministern att på allvar implementera Dublinförordningen i och få andra stats- och regeringschefer att ta sitt ansvar i detta sammanhang. Jag har ytterligare en fråga, som förstås handlar om lagliga vägar. Jag har tidigare hävdat att jag tycker att det är oerhört viktigt att vi ger denna möjlighet, eftersom EU:s gränskontroller kommer att förstärkas vare sig vi vill det eller inte, och vi måste ge människor möjlighet att söka asyl. När det gäller EU och säger statsministern att man inte anser att det är ett säkert land. Ändå vill statsministern medverka till en visumliberalisering för . Min fråga är: Hur går det ihop? 31 Statsminister (S): När det gäller gränsskyddet och om statsministern ska implementera Dublinförordningen i de andra länderna har jag inte detta mandat. Jag har begränsad makt. Mycket kan man göra som statsminister, men inte implementera europeiska regler i andra länder. Däremot kan vara helt övertygad om att jag redan har sagt att det är Dublinförordningen som gäller tills något annat är på plats. Då måste vi stå upp för den. Det innebär att man då får följa de regler som finns om var man registreras och så vidare. Beträffande lagliga vägar delar jag helt den uppfattning som framfördes. Jag har gett uttryck för det och driver det. Men jag är mycket ensam i om detta. Men vi har drivit det på flera möten i , och vi kommer att fortsätta göra det. När det gäller frågan om och om man kan sätta upp på listan över säkra länder, kan jag säga att man i princip inte har någon möjlighet att få asyl där. Vi har en annan ordning i . Det finns så många kurder i detta område som faktiskt måste ges skydd. De ska söka asyl och få stöd enligt de regler som finns. Därför kan vi inte säga att bara kan vara på listan över säkra länder. Det finns en struktur för hela processen när det gäller visumliberaliseringen och vad som måste göras och vad som måste fungera för att man ska ta nästa steg och ytterligare steg. Vi har samma process på gång med . Det finns även andra länder som vill ha denna typ av process. Då finns det en struktur för hur man tar sig fram tills man eventuellt kommer då det är visumfritt. Men då ska ett antal regler ha uppfyllts. Återrapportering från Europeiska rådets möte Där känner jag en trygghet i att detta följer de strukturer och de processer som alla andra länder får följa. Har man uppnått en viss status ska man ha denna möjlighet. 32 (M): Vi är alla skakade över de händelser som vi har sett i och över de stora flyktingströmmarna från . har stått upp väldigt mycket för flyktingar, har tagit emot många och är en humanitär stormakt. Vi är inte bara stora och starka. Vi måste också vara kloka i detta sammanhang. När man talar med andra länder verkar det som om det finns en önskan om att vara precis som och , men de har inte riktigt förmågan. De har inte traditionen, och de har inte tagit emot flyktingar efter . I dessa länder har man egentligen mer en tradition av att vara flykting än att ta emot flyktingar och hjälpa till. Min fråga till statsministern är om det i diskussionen togs upp någonting om vad och faktiskt kan lära andra länder som säkert på regeringsnivå har en intention att hjälpa till men som har en befolkning som inte har en mognad i fråga om att ta emot flyktingar på detta sätt. Var detta uppe på agendan?