prot · H30914 · 2015-10-15 00:00:00 — Avvecklingen har påbörjats, men däremot inte nya reaktorer. Vad innebär de fyra reaktorerna? Enligt alla oberoende experter och myndigheter kommer vi fortsatt att ha ett överskott av el i . Det kommer att innebära att vi kan försörja oss själva – våra industrier och hushåll – med el men också fortsätta att vara exportörer. finns naturligtvis en utmaning, när de återstående sex reaktorerna åldras. 42 (S): Jag tackar energiministern så mycket för svaret. En utveckling vi har kunnat se på den svenska energimarknaden är det ökade inslaget av förnybar energi. Ur hållbarhetssynpunkt är det naturligtvis positivt, men det är utmanande i fråga om säker eltillgång dygnet runt. Hur ser energiministern för det förnybara inom ramen för vårt energisystem? 43 Statsrådet (S): Det är just detta som gjort att regeringen har tillsatt en där alla åtta riksdagspartier ingår. Även om vi enligt alla prognoser klarar de fyra reaktorerna i den meningen att vi kommer att fortsätta att ha ett elöverskott står vi utan en lösning för de återstående sex reaktorerna, som enligt ägarna kommer att fasas ut framåt . har påbörjat sitt arbete, och vi är precis i den fasen att vi ökar på våra kunskaper. Vad är då lösningen framöver? har goda förutsättningar för en rad saker. Vi har bioenergi som den största förnybara energikällan i ; den går att utveckla. Den näst största källan är vattenkraft; den går att utveckla. Vi är ett land där det blåser mycket; det går också att utveckla. Vi är dessutom väldigt duktiga på energieffektivisering. Vi ska vara medvetna om att elanvändningen inte har ökat i trots att vi har blivit fler människor och vår industri producerar betydligt mer . Slopandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 44 (M): Jag har en fråga till finansministern. Antalet nya sjukfall, inte minst den psykiska ohälsan bland kvinnor, ökar. Det är oroande. Dessutom är sjukperioderna längre bland de nyinsjuknade. I det läget väljer regeringen att föreslå att slopa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, trots kraftig kritik från regeringens egna myndigheter, inte minst . Det hårda trycket på handläggare kommer således att bli ännu större, då fler människor blir kvar längre i försäkringen. Regeringen föreslår 1 miljard extra för att förstärka handläggning. Men de medlen behövs ju . I budgetförslaget och de konsekvenser för statens finanser som finns avseende detta framgår det att sjukfallen kommer att öka och att färre kommer att gå till arbetet. Min fråga är därför: Från vad ska medel tas till de ökade kostnader som kommer att uppstå när den bortre tidsgränsen slopas? 45 Finansminister (S): Jag tackar för frågan. Hon tar upp en fråga där det finns en djup ideologisk konflikt mellan och Socialdemokraterna. Vi socialdemokrater tycker att det är orimligt i ett modernt att det första som händer efter att den första chocken lagt sig när man fått ett allvarligt sjukdomsbesked är att man ska börja oroa sig för om man kommer att klara sin försörjning och ha kvar sin sjukförsäkring. Jag tycker inte att det är rimligt att vi har det så i . Det tycker däremot . Här finns en djup ideologisk skillnad. Vi tycker att det är bra att ta bort den bortre parentesen. Vi tror att det är bättre att människor som får allvarliga sjukdomar kan koncentrera sig på att bli friska i stället för att oroa sig för sin försörjning. Det är därför vi gör denna förändring, och vi har finansierat den i budgeten. I detta anförande instämde (S). 46 (M): Jag får tacka för svaret, men jag tycker inte att jag fick svar på min fråga. Regeringen egen utredare föreslog att man ska ha just tidsgränser i sjukförsäkringen. Reformen är sprungen ur det. Rehabilitering och arbetslivsintroduktion är viktiga förutsättningar för att få tillbaka människor i arbete. Arbetslivsintroduktionen slopas nu och ses som en besparing i budgeten, men den som är sjukskriven får en mycket svårare och längre väg tillbaka till arbetet. Jag hoppas att svaret blir nej på den fråga jag nu ska ställa: Är slopandet av den bortre tidsgränsen ett led i att nå regeringens mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, det vill säga att man ska fortsätta att gömma människor i långa sjukskrivningar, som ? 47 Finansminister (S): Svaret är nej. Det är därför vi har formulerat arbetslöshetsmålet på ett sådant sätt. Vi vill nå det genom att öka sysselsättningen och få upp antalet arbetade timmar. Det utesluter det som försöker indikera. Vi föreslår inte att tidsgränsen ska tas bort. Däremot tycker jag att det är viktigt att man är trygg om man får en allvarlig diagnos. Det är självklart att det ska kunna finnas tidsgränser i sjukförsäkringen och att man ska kunna få det stöd som behövs för att komma tillbaka i arbete. Jag är precis som väldigt oroad över den psykiska ohälsan bland unga. Till skillnad från vill jag dock satsa mot psykisk ohälsa hos ungdomar. Därför har vi en särskild satsning i den budgetproposition som ligger på bord. Jag tror att det vore väldigt bra för unga om den gick igenom. 48 (V): Min fråga är till finansministern. , , och är alla partier som kan tänka sig att göra någonting åt de växande riskerna för en bostadsbubbla och statens skenande kostnader och som därför är beredda att diskutera en nedtrappning av ränteavdragen. Men socialdemokrater påhejade av moderater håller emot. Expertisen är dock tydlig. varnade mångåriga generaldirektör för en bostadsbubbla. varnade och föreslog en halvering av ränteavdragen . I dagens tidning kallar Finanspolitiska rådets ordförande nedtrappningen av ränteavdragen en ”no-brainer”, alltså att det inte är något att fundera på. När tänker finansministern agera för en nedtrappning av ränteavdragen? 49 Finansminister (S): tar upp en mycket viktig och allvarlig fråga. Vi har sett att bostadspriserna i har stigit och att hushållens skuldsättning har ökat. Det är en allvarlig situation som vi behöver agera i. Det har den här regeringen gjort, bland annat genom att vi i den här budgetpropositionen har den största bostadspolitiska satsningen , som har lagts på bord. Det är en satsning för att vi ska bygga fler bostäder, fler billiga hyresrätter, så att ungdomar och studenter har möjlighet att flytta dit där jobb och bostäder finns. Det är ett viktigt steg för att få ned hushållens skuldsättning – att faktiskt få upp bostadsbyggandet. Ett annat sätt är att införa amorteringskrav. Här har regeringen haft konstruktiva samtal med och de borgerliga partierna och kommer att gå fram med ett sådant förslag. Men självklart måste vi fortsätta att följa utvecklingen och se om vi behöver komma med ytterligare åtgärder. 50 (V): Jag delar finansministerns syn på bostadspaketet. Det är en mycket viktig satsning som vi får i . Finansministern lyfter det kommande kravet på amorteringar. Men som riksbankschefen konstaterade i en debattartikel räcker inte förslaget på amorteringskrav för att få större effekt på hushållens skuldsättning. Ränteavdragen är också djupt problematiska ur ett fördelningsperspektiv, då av bidragen går till samhällets rikaste. Det beror bland annat på att det saknas ett tak för hur stort avdrag man får göra. Avsaknaden av tak leder också till en snedfördelning mellan stad och land. av dem som gör avdrag finns enligt i städerna. Ränteavdragen är dessutom ojämnt fördelade över landet, där landsbygden är förlorare och storstädernas villaområden är vinnare. En rapport från visar att medelavdraget i storstäderna är dubbelt så stort som i glesbygdskommunerna. Tänker finansministern göra något åt de orättvisor som finns i detta avdrag? 51 Finansminister (S): har verkligen rätt i att det är tydligt att det inte finns någon fördelningspolitisk träffsäkerhet i ränteavdragen, för att uttrycka sig milt. Det är de hushåll som har högre inkomster som också har köpt de större och dyrare husen och därmed har de högre ränteavdragen. Precis som säger finns det en snedfördelning mellan stad och landsbygd. Då ska vi i och för sig också säga att man i städerna får lägga mer av sin inkomst på att köpa husen, för de är ju dyrare att köpa i storstäderna, så det är därför som ränteavdragen är högre. Vi kommer att fortsätta att följa utvecklingen, och vi vill gärna fortsätta att diskutera frågan med andra partier i . Är det så att utvecklingen fortsätter kan vi naturligtvis inte utesluta att vi kommer att behöva vidta ytterligare åtgärder från regeringens sida. Blir läget akut går det inte att utesluta några åtgärder. Behovet av enkla jobb på arbetsmarknaden 52 (FP): Min fråga riktar sig till finansminister . Att ha ett jobb att gå till handlar om trygghet och möjlighet att få en plats i samhället. är det framför allt två grupper som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är ungdomar utan utbildning och nyanlända som har låg utbildning. Just nu ser vi en ökad flyktinganstormning till , inte minst med människor från krigets som flyr till . Regeringen väljer tyvärr lite ensidigt att visa bilden att det i den gruppen enbart skulle vara högutbildade människor, medan den allra största delen av de flyktingar som kommer i själva verket har låg utbildning, vilket naturligtvis kräver att regeringen agerar för att skapa vägar in på arbetsmarknaden för den gruppen. Oberoende experter säger att vägen in handlar om enklare jobb, modeller med lägre ingångslön till att börja med för att kunna komma in och få ett entréjobb in på arbetsmarknaden. Det är bättre att ha ett jobb att gå till än att gå arbetslös. Min fråga till finansministern är: Varför är det bättre att ha ett socialbidrag än att ha ett enkelt jobb att gå till? 53 Finansminister (S): tar upp en angelägen fråga. Jag tror att det är viktigt att vi ser de människor som flyttar till som individer, på samma sätt som vi ser alla andra som bor i som individer. Självklart ska människor få stöd på arbetsmarknaden utifrån vilket behov man har och det stöd man behöver, oavsett var i världen man är född. Det är precis det som är regeringens politik. tar upp behovet av utbildning genom att påpekar att det i huvudsak är personer med lägre utbildning som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit mycket tydligt efter krisen att arbetslösheten går tillbaka i grupper som har utbildning men har fortsatt att öka i grupper som inte har utbildning. Därför gör regeringen ett stort, nytt kunskapslyft i budgeten och ökar via arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken antalet jobb och utbildningsplatser med 80 000 , så det är en massiv satsning för att den vägen få in fler personer i jobb. Sedan kan ytterligare insatser behövas därutöver. 54 (FP): Det är ingen som ifrågasätter vikten av utbildning och utbildningsinsatser. Men det som behövs nu är reformer på arbetsmarknaden som gör det möjligt för människor att få ett enkelt jobb, ett entréjobb in på arbetsmarknaden. Där stänger regeringen med klinisk precision alla vägar in genom att höja RUT-avdraget och genom att inte göra de reformer som behövs för att skapa lärlingsanställningar på arbetsmarknaden för människor. Den fråga som många människor ställer är: Om man inte har en utbildning och inte är motiverad att gå en utbildning, vilket jobb ska man då ta på den svenska arbetsmarknaden? Det regeringen gör nu i sin budget är att man stänger vägen och gör vägen till första jobbet längre genom att försämra RUT-avdrag, höja skatten på arbete och helt enkelt göra allt man kan för att motverka den utveckling som vi ändå vill se, med att det finns fler vägar in, fler entréjobb, fler enkla jobb. Jag upprepar min fråga till finansministern: är det bättre för människor att gå på socialbidrag än att komma in på arbetsmarknaden med ett enkelt jobb? 55 Finansminister (S): Jag tror att behöver lära sig lite mer om den förändring som vi gör på RUT-avdraget innan han drar slutsatsen att det kommer att stänga dörren för många människor på arbetsmarknaden. Det vi gör är att sänka taket för hur mycket man får dra av. De som drar av över taket är av RUT-köparna. Av dem bedöms kunna föra över avdraget på den andra personen i hushållet, så de facto är det av RUT-köparna som påverkas. De har en genomsnittlig inkomst på , det vill säga har nästan miljoninkomster. Min bedömning är att många av dem kommer att kunna fortsätta att köpa RUT-tjänster även sedan den här subventionen från staten är borta. Att det skulle ha någon större betydelse för invandrares möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden är faktiskt rent nonsens. Däremot behöver vi driva en aktiv politik för att människor ska komma in. Jag delar inte politik med att vi ska ha väldigt låga löner i . Jag tycker att det är viktigt att man kan ha en lön som man kan leva på. Men självklart kommer vi att behöva jobba med fler dörrar in och fler vägar in. Det gör regeringen också, bland annat i det snabbspår som vi har förslag på i budgeten. Den svenska ekologiska produktionen 56 (MP): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Efterfrågan på ekologisk mat har ökat mycket i . gick konsumtionen upp , och bara har den gått upp . Man kan verkligen prata om en ekoboom i . Men tyvärr ser vi inte samma ökning på produktionssidan. Däremot börjar de danska ekobönderna alltmer rikta in sig på den svenska marknaden. Det är inget ont i det, men det är tydligt att det nu finns stora möjligheter att öka den svenska ekoproduktionen. Jag vill fråga ministern: Vad vill ministern göra för att den ökade efterfrågan på ekomat ska leda till jobb och tillväxt på den svenska landsbygden? 57 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det är helt riktigt att vi har en enorm efterfrågeökning på ekologiska livsmedel i vårt land. Det är inte något som händer bara i , utan det är också internationellt ett stort tryck på de här frågorna, inte minst om man förflyttar sig västerut till , där man talar om en hysteri kring detta. Den moderna människan kopplar alltmer mat med hälsa. Mat är hälsa. Det är viktigt att primärproduktionen och livsmedelsindustrin kan kroka arm med vad konsumenter efterfrågar. Vi har stor import av ekologiska produkter. Vi har tillfört 200 miljoner i landsbygdsprogrammet för att stimulera fram mer ekologisk produktion. Jag får återkomma i mitt nästa inlägg. 58 (MP): Jag tycker förstås att det är jättebra att regeringen förstärkte stödet för ekologisk odling i landsbygdsprogrammet med 200 miljoner jämfört med det program som den borgerliga regeringen tog fram. Det var mycket bra och nödvändigt. Men med tanke på den ekoboom som vi nu ser i börjar man bli orolig för att dessa pengar tar slut . Jag tror att detta stöd till ekoproducenter är mycket viktigt. Det är viktigt både för dem som funderar på att ställa om, eftersom det innebär en kostnad att ställa om, och för dem som är ekoproducenter så att de kan producera mer. Jag skulle därför vilja fråga ministern följande: Är det möjligt att under innevarande programperiod, alltså , anslå mer pengar inom landsbygdsprogrammet till den ekologiska produktionen i ? 59 Statsrådet (S): Det är absolut möjligt. När det gäller det program som är fastlagt och godkänt av kommissionen finns det möjlighet att göra två till tre större förändringar. Sedan går det också att göra mindre förändringar. Vi gör nu en mindre förändring som just tar ansats på det som frågar om. Det handlar om att när en jordbrukare ska ställa om till att bli godkänd för att bedriva ekologiskt jordbruk är det olika tidsgränser för att ställa om mark och vissa djur. Dessa kopplingar gör, om man fortsätter på detta sätt, att den ekologiska bonden kommer att förlora år två i omställningsperioden. Detta är en mindre justering som görs . Men jag är övertygad om att vi vid kommande större justeringar måste se över detta, eftersom det inte är bra att vi importerar den här typen av produkter när vi har alla förutsättningar i detta land att öka denna produktion med tanke på vårt klimat. Stöd till de svenska mjölkproducenterna 60 (KD): mjölkbönder har fortfarande ett mycket svårt och utsatt läge. slutar fem mjölkföretag med sin verksamhet. Konsekvenserna av detta kommer att bli enorma. Regeringen har lagt fram olika förslag, exempelvis om en minskning av skatten på diesel med per liter. Det ger mjölkbonden per liter mjölk i förbättrad lönsamhet. Vidare har regeringen talat om en kreditgaranti som bankerna säger nej till. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad mer tänker regeringen göra, eller är detta allt som mjölkbönderna kan tänkas få? 61 Statsrådet (S): Det är en besvärlig situation för bönder , och framför allt för mjölkbönder. Det är riktigt, som säger, att fem slutar . Enligt prognosen kommer 260 att sluta . Det är alldeles för många. Men jag vill ändå upplysa om att under alliansregeringens slutade i snitt 300 bönder . Det finns alltså anledning att bromsa upp detta. Alliansregeringen höjde faktiskt dieselskatten . Det var betydligt mer än den dieselskattehöjning som görs. sänkte alliansregeringen dieselskattereduktionen från 2:38 till . Den här regeringen ser allvarligt på detta och höjer dieselskattereduktionen till bönderna från . Vi kommer att komma med information om kreditgarantier och medfinansiering. Men vi har sagt att vi kommer att göra en medfinansiering när det gäller de 76 miljonerna. 62 (KD): Jag tackar ministern för svaret. var det i massor med mjölkbönder från hela landet. Vi och även ministern var med och lyssnade på deras krav och vädjan: Gör någonting nu som kan göra skillnad! Under många av mina besök runt om i , hos mjölkföretagare i och mjölkföretagare i , har budskapet varit detsamma: Ni politiker måste underlätta när det gäller de extra kostnader som ni politiker har bestämt. Dessa extra kostnader finns bara här i . Låt oss få konkurrera på samma villkor som bönder i övriga EU. Min fråga till ministern är: Kommer mjölkbönder att få konkurrera på samma villkor som de europeiska bönderna? 63 Statsrådet (S): De svenska böndernas produktion, både mjölkböndernas och köttböndernas, håller en mycket hög standard. Jag kan säga att vi i är världsmästare på miljötänk inom jordbruket. Vi är världsmästare inom djurvälfärd. Vi är också bäst i EU när det gäller antibiotikaanvändning. Vi använder mycket lite antibiotika. Vi har mycket högkvalitativa produkter. Det ska vi fortsätta ha. Vi ska inte konkurrera på någon lågprismarknad, utan vi ska konkurrera med högkvalitativa produkter. Mat är hälsa, och det upptäcker allt fler människor. Vad gör vi ytterligare? Vi satsar 300 miljoner på dieselskattereduktionen. Vi satsar på exporten för att få ut dessa produkter på nya marknader. Vi har tillsatt en livsmedelsattaché i . Vi har också satsat 300 miljoner i landsbygdsprogrammet på innovation och utveckling. Vi kommer med massor med åtgärder. 64 (M): Jag har en fråga till finansministern. Man kan undra om finansministern har uppmärksammat att det är en bostadsbrist i hela riket men i synnerhet i städer som . När det gäller studentlägenheter kan det ta för en student att få en lägenhet. när Akademiska Hus har ett nytt uppdrag att kunna investera, förvalta och producera nya studentlägenheter väljer de att göra det till viss del. Men kommer det att vara en extrastämma i Akademiska Hus. Då kommer staten att få en utdelning på 6,5 miljarder. Man skulle ha kunnat bygga ungefär 8 000 nya studentbostäder för dessa pengar. Dessa 6,5 miljarder kommer att gå in till statskassan. Då är min fråga till finansministern: Hur kommer det sig att man vid rådande brist på studentlägenheter inte har valt att bygga studentlägenheter för dessa pengar? Eftersom man inte har gjort det undrar jag vad pengarna kommer att användas till. Kommer de att användas till ökade bidrag? 65 Finansminister (S): med alliansregeringen råder det en mycket stor bostadsbrist i stora delar av landet. Det är uppenbart att bostadsbyggandet var mycket eftersatt , under ledning av parti. Det är olyckligt. Därför vänder regeringen nu bostadspolitiken och kommer med den största bostadspolitiska satsningen och med ett särskilt stöd just för att bygga små hyresrätter som ungdomar och studenter, men naturligtvis även andra, ska kunna bo i. Jag tycker att det är ett mycket bra förslag, och jag hoppas att vi kan få stöd av för detta förslag. Däremot är Akademiska Hus överkapitaliserat. Dessa pengar går in till staten och förbättrar det offentliga finansiella sparandet och används för att betala av på statsskulden , men de kommer inte att kunna användas framöver. 66 (M): Jag hade nästan på känn att finansministern skulle klaga på den tidigare regeringen. Det är inte ovanligt att det händer. Men är det faktiskt inte vi som sitter i regeringsställning, utan det är ni, , som gör det. Därför är det ni som ska svara. Finansministern säger att Akademiska Hus är överkapitaliserat. Men saken är den att de för att kunna dela ut dessa pengar har tagit ett lån för att staten ska kunna få 6,5 miljarder. Anser finansministern då att det är en ansvarsfull ekonomisk politik att de ska ta lån för att kunna ge dessa pengar till staten, pengar som kan gå till de dagliga utgifterna? Jag har inte fått svar på vad pengarna ska användas till. Vi anser att de skulle ha använts till ett ökat byggande av studentlägenheter. Finansministern talar om mindre lägenheter. Fördelen med en studentlägenhet är att en student verkligen kan bo i en sådan. När det gäller andra mindre lägenheter, som finansministern talade om, måste man oftast ha ett arbete för att få tillgång till ett kontrakt på en sådan lägenhet. 67 Finansminister (S): Vi har faktiskt samma principer som den tidigare regeringen när det gäller hur vi ser på statliga bolag. Man har krav på kapital och kapitaliseringsgrad i fråga om bolagen. Har de högre kapitaliseringsgrad gör de förr eller senare en utdelning till staten. Så arbetade den tidigare regeringen, och så arbetar den här regeringen också. Sedan har bostadsbristen inte uppkommit under det år som vi har suttit vid regeringsmakten, utan det är faktiskt en bostadsbrist som har byggts upp inte minst som parti satt i regeringen då bostadsbyggandet var alldeles för litet. Därför är det så bra att regeringen nu gör den största bostadspolitiska satsningen för att vi ska kunna bygga lägenheter och naturligtvis också studentlägenheter. 68 (SD): anordnades konferensen tillsammans, där statsministern stod som värd. Syftet med dagen var att utifrån olika perspektiv belysa nyanländas väg till etablering i . En av konferensens talare var , överintendent för Forum för levande historia. Lomfors anförde följande: ”Föreställningen om att det skulle finnas en enhetlig inhemsk kultur som går tillbaka till urminnes tider, den bygger inte på fakta.” Uttalandet mötte hård kritik, och trots en pudel i efterhand inställer sig frågan hur kulturministern ser på att man ger uttryck för denna uppfattning. Dels står den i strid med ministerns egna tidigare uttalanden, dels skapar den intolerans och försvårar förståelsen för vad människor behöver integreras i när de kommer till . 69 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar riksdagsledamoten för frågan. Det är oerhört viktigt att vi i har en bred och stor förståelse för vår kultur och vårt kulturarv, den stora förankringen i att människor har rört på sig och att vi inte sätter upp ramar. Det är ett arv som är i ständig utveckling. Jag förväntar mig självklart att vi här i riksdags kammare har den förståelsen när vi utvecklar den svenska kulturpolitiken, och jag förväntar mig också det av myndighetschefer och de människor som driver frågorna framåt. Jag är inte alls insatt i det här fallet och hörde inte heller uttalandet, men det är en förväntan jag har. 70 (SD): Jag tackar kulturministern för svaret, och jag noterar att vi båda har förståelse för att det finns en svensk kultur och att den naturligtvis utvecklas. återstår flera frågor. Det är naturligtvis allvarligt att en myndighet som har till uppgift att verka för tolerans och brobyggande ger uttryck för intolerans mot land och folk, döljer uppenbara trösklar och förringar de utrikes födda som har lyckats anamma den svenska kulturen.