prot · H30920 · 2015-11-03 00:00:00 — Den som producerar energi är givetvis också ett vanligt företag som drabbas av många av de dyra pålagor som kommer från den rödgröna regeringen. 27 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill hålla med : Om för en klok och bra energipolitik leder det till att vi får en mycket god effekt och tillväxt av jobb, ekonomi och export. Jag hoppas att vill medverka till en sådan klok, bra och långsiktigt hållbar energipolitik och till breda överenskommelser inom ramen för . Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:42 om svenska bönders likviditetsproblem 28 Statsrådet (S): frågar hur finansministern avser att avhjälpa den likviditetskris som våra svenska bönder står inför samt hur finansministern avser att på kort sikt hjälpa våra svenska jordbruksföretag. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som svarar på frågan. Regeringen är medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket akut och allvarlig. har beslutat om ett krispaket till djurproducenter i syfte att stötta sektorer i kris. Min avsikt är att i ska betala ut ett särskilt stöd till mjölkproducenter på , varav 76 miljoner från EU och 20 miljoner av nationella medel. För att ytterligare stärka mjölkföretagen i den akuta krisen planeras även för en ytterligare utbetalning av nationella medel om 56 miljoner . Det innebär drygt 150 miljoner till svenska mjölkproducenter. En rad åtgärder har redan vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Bland dessa återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn samt villkorad läkemedelsanvändning. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs . Därutöver görs en temporär nedsättning av skatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner med ytterligare per liter –2018. Den temporära nedsättningen motsvarar en minskad kostnad för lantbruket med . Regeringen har även, tillsammans med de banker som är största kreditgivare till mjölkföretag, undersökt möjligheten att lämna statliga kreditgarantier till mjölkföretag i kris. Det är en åtgärd som är tillåten enligt , som annars är mycket restriktivt vad gäller åtgärder riktade till enskilda företag, eftersom de kan snedvrida konkurrensen. Dessvärre har bankerna kommit fram till att kreditgarantier riskerar att minska flexibiliteten i hanteringen av företag med ekonomiska bekymmer och att de riskerar att stjälpa i stället för att hjälpa företagen. Arbetet har därför avbrutits i samförstånd med branschen och bankerna. Jag vill också nämna Handlingsplan mjölk, som regeringen tagit fram tillsammans med aktörer från hela värdekedjan. Det är ett viktigt verktyg med åtgärder för att stärka konkurrenskraften för mjölkföretagen. vill jag understryka att regeringen har en tydlig politisk ambition att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Det kommer väl till uttryck i arbetet med livsmedelsstrategin. Det är min fasta övertygelse att politiken kan göra skillnad i ett längre tidsperspektiv och då framför allt genom prioritering av åtgärder som syftar till ökad konkurrenskraft. Jag vill särskilt ta upp satsningar på forskning och utbildning liksom förenkling av befintliga regelverk i kombination med fortsatt översyn av gällande villkor och styrmedel, där svenska mervärden i form av säkra livsmedel, friska djur och låg miljöpåverkan värnas. 29 (M): Tack, statsrådet , för svaret! Det här är inte första gången svenska jordbrukare känner att hela deras verksamhet står och faller med svenska såväl som andra länders politiska beslut. Man anser också att vi politiker kanske inte förstår hela vidden av problematiken. Det ryska embargot mot europeiska livsmedel har drivit fram en exceptionell situation, där europeiska och svenska mjölkbönder är särskilt hårt drabbade. Att vi moderater i grund och botten är positiva till konkurrens är väl känt, men vi anser att det är orimligt att företag inom en särskild enskild bransch ska bära bördan för ansvarslösa agerande. Vi är därför beredda att i den här extrema situationen gå med på ett stöd till EU:s mjölkbönder under förutsättning att det ligger inom ramen för den beslutade EU-budgeten, att konkurrensen inte snedvrids samt att inga exportbidrag ingår som kan störa marknaden i tredje land. Jag har träffat flera mjölkbönder runt om i landet, och det är bra att landsbygdsministerns avsikt är att ska betala ut mjölkböndernas ekonomiska stöd vid nästa månadsskifte. Men låt oss vara tydliga: En avsikt räcker inte långt för den som har hamnat i en likviditetskris och vars företag riskerar nedläggning. Jag vill därför fråga om ministern kan garantera bönder att utbetalning av stöd till våra svenska mjölkbönder kommer att ske i . Det är en mycket viktig fråga, och det är viktigt att få ett klart och tydligt besked om detta här och . 30 Statsrådet (S): tar upp att det här inte är första gången. Nej, det är inte första gången. Senast vi hade en mjölkkris var 2009. Det var tvunget att hantera även den. Det här är säkerligen inte heller den sista gången. Vi vet att detta är en global marknad där priser fluktuerar och efterfrågan kanske inte alltid stämmer med den producerade mängden. Därför gäller det att hantera den kris som är här och men också att vidta åtgärder som kan hantera detta på . Det jag gjorde när den här krisen utbröt var att omgående kalla till ett högnivåmöte med samtliga berörda parter inom sektorn. Där fanns mjölkproducenter, där fanns mejerisektorn, där fanns bankerna, där fanns handeln, där fanns konsumentledet och där fanns även akademin. Det vi gjorde var att tillsammans med branschen ta fram ett program som omfattar 87 punkter med en del åtgärder på kort sikt och andra på . Det gäller också att kunna möta de fluktuationer som finns på världsmarknaden. Svenska bönder och tillhör EU, och EU är den näst största exportören, efter , av mjölk globalt. Det är klart att det finns en ambition att också exportera mjölk, men då är man på en världsmarknad där priserna fluktuerar. När det gäller frågan om utbetalningar har jag kontakt med , och där ger man tydliga och klara besked om att man avser att kunna betala ut de här pengarna –december. I vårbudgeten kommer vi sedan att i vanlig ordning behandla den pott på 56 miljoner som ska betalas ut . 31 (M): Tack för svaret! Jag kan garantera att mjölkbönderna kommer att följa den här frågan väldigt noga. Alla partier i är eniga om att mjölkkrisen är väldigt negativ och att vi vill ha kvar den svenska mjölkproduktionen. Det är klart att det inte finns någon universallösning på detta, men om man, som landsbygdsministern gör, säger sig värna om det svenska jordbruket och om svensk mjölkproduktion måste man ju driva politiska förslag som underlättar att vara företagare och bedriva verksamhet i . Här finns väldigt mycket att göra till exempel när det gäller regelförenklingar. Landsbygdsföretag som jag har träffat berättar om hur mycket tid de lägger på olika typer av tillståndsansökningar, speciellt om man ska utöka sin verksamhet och till exempel ha fler mjölkkor, och om det onödiga regelkrångel som finns. Jag undrar om regeringen verkligen ser den verklighet som människor på landsbygden lever i. De landsbygdsföretag och mjölkbönder som jag träffade i var mycket oroade. Deras oro handlade just om de försenade utbetalningarna och det bilberoende som man har om man bor på landsbygden då man drabbas av höjda bensin- och dieselskatter, men också om de kostnadsökningar som regeringens förslag om fördubblade arbetsgivaravgifter för unga innebär och som berör unga personer som vill jobba i och som är anställda i landsbygdssektorn. Det är en kostnad som kommer att slå oerhört hårt mot redan ansträngda företag. Jag delar deras oro över framtiden för svenskt jordbruk och för svensk mjölk, och min fråga till statsrådet är: Har statsrådet ett gladare besked än stora skattepålagor att komma med till våra svenska landsbygdsföretag , eller kommer fler bönder att se sig tvingade att i förlängningen lägga ned sin verksamhet? 32 Statsrådet (S): Jag har ett glatt besked: Konsumtionen av mjölk ökar på världsmarknaden, och det finns ett utrymme. Jag vill också säga att jag tror på svenskt produktionsjordbruk, och jag blir glad när jag hör en moderat som säger att hon tror på svensk mjölkproduktion. Det var inte så länge sedan det lät annorlunda. Därför blir jag glad för det beskedet. När det gäller försenade utbetalningar är det tyvärr så som det är. När man inte gör hemläxan kommer också jordbrukspolitiken väldigt sent på plats. När jag tillträdde som statsråd fanns det 330 utestående frågor till kommissionen innan vi fick programmet på plats. Det är klart att det ställer till väldigt stora problem och skapar försening av utbetalningar. Jag vill också säga, och jag hoppas att ser det som ett glatt besked, att jag har startat upp arbetet med nästa period, CAP21, för att förbereda så att vi inte ska hamna i samma situation som våra svenska vänner hamnade med sena utbetalningar. Man måste göra hemläxan . Det finns många åtgärder utöver det som vi har nämnt. per nötkreatur via gårdsstödet går direkt till mjölkbönderna. i utökat klövvårdsstöd går också direkt till mjölkbönderna. När det gäller dieselskattereduktionen är det totalt 300 miljoner som avsätts , alltså 900 miljoner . Tyvärr har det här med dieselskatten och dieselskattereduktionen under Alliansen inneburit att bönderna har fått betala mer. Alliansregeringen höjde dieselskatten som regeringen vid fyra tillfällen minskade dieselskattereduktionen. Vi gör det omvända, nämligen att dieselskattereduktionen höjs från till i samband med höjningen av dieselskatten så att jordbrukarna ska hållas skadeslösa. Regeringen gör också andra satsningar som är direkt riktade till mjölkproducenter, och givetvis kan även köttproducenter ta del av dem. Vi fördubblar ersättningen till metangasreducering. Det blir omgående 30 miljoner mer till metangasreducering . Men –2023 ökar vi stödet för metangasreducering från 240 miljoner till 480 miljoner. Det är alltså fråga om till . Vi gör också en särskild satsning på Norrlandsjordbruket. När blev medlem i EU 1995 förhandlades det fram hur mycket vi fick använda av nationella medel för att stötta särskilt Norrlandsjordbruket. Där användes maxtaket under fullt ut. Sedan har inte någon regering använt maxtaket fullt ut . Vi höjer stödet med 14 miljoner till 40 miljoner. Det är mycket viktigt för bönderna i den norra delen av landet. En annan sak som tar upp är förenklingsresan som har genomfört. Den är bra, och resan fortsätter. Jag lovar att det kommer att hända mycket i fråga om förenklingar och minskad byråkrati för våra bönder. 33 (M): Förhoppningsvis är nu botten nådd vad gäller mjölkpriserna och det kan bara gå uppåt. Men det har vi inte sett . Det gläder mig att vi delar uppfattningen att situationen är akut och att åtgärder måste komma på plats för att rädda svensk mjölkproduktion. Det är bra att åtgärder vidtas, men jag konstaterar att flera av de åtgärder som ministern pekar på också initierades av den tidigare alliansregeringen. Det är självklart bra om den satsningen fortsätter. Tyvärr hör jag inte ministern säga något om, ser inte i hans handlingar och kan inte återfinna i regeringens proposition frågan om den levande landsbygden och en ökad företagsamhet. Stora skattehöjningar riktas särskilt mot företag med unga anställda, och de riktas också mot människor som är helt beroende av bilen för att ta sig till jobbet eller hem. Det går stick i stäv med bilden av en levande landsbygd i hela . Våra svenska mjölkbönder och producenterna av svensk mjölk, filmjölk, yoghurt och ost behöver kunna konkurrera med internationella företag. För detta krävs långsiktiga spelregler och förutsägbarhet om vilka stöd och regler som ska gälla i branschen. Det är en bit kvar, och jag tror att det kommer att bli fler debatter i ämnet. 34 Statsrådet (S): berör landsbygden i mer generella ordalag – inte direkta jordbruksfrågor utan sådant som berör jordbruk som företag. Jag ska berätta om några sådana satsningar. Där finns bredbandssatsningen. Det är fråga om 3,25 miljarder för att bygga ut bredband på den svenska landsbygden. Man klarar inte en mjölkhämtning utan bredband. Bredband är viktigt. Ett jordbruk är ett modernt företag. Sedan är det frågan om servicen i glesbygd. Vi fördubblar investeringsstödet till lanthandlarna till 88 miljoner och inrättar ett servicestöd till lanthandlarna på 35 miljoner . Även jordbrukare behöver servicen. Det är mycket viktiga frågor för svensk landsbygd och för jordbruksföretagen. De frivilliga svenskmärkningarna av varor är mycket bra. Det sker en frivillig märkning av svenskt kött, och jag har sett att det har börjat ske en märkning även av mjölkpaket men ännu inte av ostarna. Jag hoppas att det kommer att bli mer svenskmärkning. De svenska konsumenterna vill välja svenska varor och produkter. Det säger av tillfrågade i gjorda undersökningar. Visst är botten nådd , , men det är viktigt att vi kommer ihåg att priserna även framöver kommer att fluktuera. Det gäller att klara även långsiktigt. Därför finns all anledning att satsa mycket på forskning, utbildning och rådgivning för att kunna hantera dessa frågor på lång sikt. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:65 om konsekvenser av ny stödområdesindelning för jordbruket i norra 35 Statsrådet (S): har frågat mig varför ingen konsekvensbeskrivning togs fram i samband med att modellen för den nya stödområdesindelningen utarbetades. Hon har även frågat mig vad jag ska göra för att motverka bristerna i modellen och i annat fall hantera de oacceptabla konsekvenserna som, enligt , blir följden av modellen. Slutligen har frågat mig om kommer att göra om stödområdesindelningen och då göra rätt. Inledningsvis vill jag poängtera att samma stödområdesindelning gäller både för det så kallade kompensationsstödet i landsbygdsprogrammet och för det nationella stödet till jordbruket i norra . Den indelning som gällt sedan EU-inträde godtas inte längre enligt de regler som finns inom EU. Att så är fallet beror bland annat på att det inte går att med vederhäftigt underlag förklara hur gränsdragningen mellan de olika stödområdena är gjord. Det är inte heller möjligt enligt EU-reglerna att använda delförsamling som avgränsningsgrund för indelningen i stödområden, vilket var fallet för den gällande indelningen. har framfört att en ny stödområdesindelning ska utgå från vetenskapligt och verifierbart underlag som beskriver skillnader i de biofysiska förutsättningarna i det område som ska delas in. Då ställningstagande kom i ett sent skede fick uppskov med att genomföra en ny stödområdesindelning . Skälet till att valet föll på den modell som använts är att klimatdata är det område där vi har detaljerad information och information för en lång rad av år. Modellen som har använts är utarbetad av , finns beskriven i vetenskaplig litteratur och har använts inom andra områden. Modellen tar inte bara hänsyn till temperaturen under växtsäsongen för perioden utan också till faktorer som topografi, vindriktning, vindhastighet med mera. Viktigt för har varit att samma modell ska kunna användas också för att göra en indelning i då kompensationsstödet även omfattar södra delarna av landet. Ett krav från EU har varit att deras expertorgan godkänner modellen, och så har skett. Utifrån de ramar som finns från EU har jag inte sett att det finns någon bättre modell att använda. Ett flertal indelningsalternativ har prövats, och ”varmare områden” uppträder i alla alternativ – dock inte på samma geografiska plats. Konsekvenserna för brukare av olika alternativ till indelning har studerats. Resultatet för det alternativ som valts är mest fördelaktigt. Det är dock viktigt att poängtera att den nya modellen totalt sett ger en mer rättssäker och rättvis fördelning. Att stödet kan se olika ut i grannområden är ju något som redan gäller. Även den gällande stödområdesindelningen har kritiserats just utifrån uppfattningen att odlingsförhållandena varit desamma på båda sidor om en gräns. Om vi identifierar en bättre modell som fullt ut uppfyller de krav som EU ställer har jag inget emot att använda denna i stället som grund för indelningen. Det kan då bli tidigast . Det viktigaste är nu att det nationella stödet till jordbruket i norra kan betalas ut . Det skulle inte vara möjligt om vi måste riva upp det kommissionsbeslut som gäller. 36 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Som statsrådet sa i den tidigare debatten med har de norrländska bönderna också möjlighet att ta del av ett nationellt stöd. Det fanns redan före EU-inträdet, och vi förhandlade om ett undantag för att kunna ha kvar det. Samma sak gäller för . Men ministern har rätt i att stödområdesindelningen är likadan för EU-bidragen via landsbygdsprogrammet som för det nationella stödet, det vill säga att det är fem områden. Problemet är bara att orsaken till att vi har det nationella stödet är att det finns exceptionella skillnader mellan det norrländska jordbruket och jordbruket i andra delar av . Vi har enorma avstånd här och dessutom en ganska kort odlingssäsong. Problemet med den parameter som man använder, som klubbades igenom i för en månad sedan och som regeringen skickade in som underlag är väderstatistiken. Man utgår från väderprognoser, och det blir väldigt missvisande. Efter blir det små ”öar” som får helt andra ersättningar än andra områden. Låt mig vara lite mer tydlig och ta området runt som exempel. Det är klart att runt en stad blir det några grader varmare eftersom staden värmer omgivningen. Det innebär att en bonde som verkar på teg där får en helt annan ersättning än en i grannkommunen trots att odlingssäsongen är lika lång – eller lika kort. Samma sak gäller till exempel i Skellefteåområdet, där beräknas få ett bättre klimat än . Det skiljer bara mellan de här orterna; ändå är odlingssäsongen olika lång. Det här blir väldigt missvisande, för det kan skilja flera hundra tusen i ersättning mellan bönder i grannbyar. Det är klart att det blir helt åt skogen fel, och det påverkar naturligtvis böndernas överlevnad. Precis som var inne på är det extremt tungt just . I och med handelsblockaden mot upplever europeiska bönder, inte minst svenska och norrländska bönder, en otrolig utmaning eftersom marknaden flödar över av mjölk och mejeriprodukter. Om man dessutom får flera hundra tusen – 150 000–200 000 – kronor mindre i ersättning är det klart att det kommer att göra avsevärd skillnad. Jag har dessutom hört att det finns bönder som har problem med bankerna eftersom bankerna har fått nys om att bönderna kommer att få lägre ersättning, vilket också påverkar bankernas vilja att låna ut pengar. Det här slår alltså på flera nivåer. Min fråga till är vad han kommer att göra. Det kan ju inte ha undgått ministern att det blev ett tokigt underlag att utgå enbart från klimatfrågan. Det finns många andra parametrar som man skulle kunna ta till, och det finns organisationer som står bönderna nära som kanske skulle kunna bidra till det. 37 (S): Förutsättningarna för lantbruksföretagare ändras inför varje programperiod och ibland även mitt i programperioderna, bland annat eftersom det kan uppstå konstigheter som man inte riktigt kan förutse. Svårigheten med det här är att det alltid blir vinnare och förlorare. Det blir det vid varje sådant tillfälle, för kakan blir ju inte större. Det som tar upp i sin interpellation är ett exempel på detta. Det beror på att reglerna ändras i EU eller på att vi i vill ändra reglerna för att få bättre träffsäkerhet. I detta fall är det EU som inte längre godtar den indelning som vi har haft. Vi måste med ett vederhäftigt underlag kunna förklara hur vi gör gränsdragningen, och då är delförsamlingar inte längre möjliga. Kommissionens besked kom väldigt sent, och fick uppskov till 2016 för att göra en ny indelning. Det har gjort är att hitta en ny indelning som kommissionen accepterar och som blir så fördelaktig som möjligt. En indelning som är rättvis och helt riktig är nog svår att uppnå. En ny indelning ger alltid upphov till nya gränser. Den nya indelningen är gjord med detaljerade data och är så vederhäftig som möjligt. Även den indelning som vi har har kritiserats utifrån gränserna i det systemet. Den indelning som pekar på i sin interpellation får konsekvenser för en del av lantbrukarna i norra . Det är olyckligt, speciellt för mjölkbönderna som redan har en svår situation men givetvis också för andra lantbrukare. Som jag förstår det kan man ändra detta först , och det är viktigt att regeringen nu arbetar hårt för att hitta en modell som uppfattas som rättvis och som kommissionen kan godkänna. Det regeringen och just nu gör för mjölkbönderna är att i höstens budget lägga till lika mycket pengar till krispaketet som man gör från EU:s sida, alltså ytterligare 76 miljoner totalt. Det är mycket bra och lindrar en del för de mjölkbönder i norra som drabbas av den nya indelningen. Regeringen tillför också 14 miljoner för att fullt ut kunna utnyttja hela budgeten på 318 miljoner i norra , vilket inte har varit fallet . Viktigt är också att lönsamheten ökar i dessa företag. Det har varit viktigt att hitta en modell som gör att pengarna kan betalas ut och som EU godkänner. Jordbruket i norra är viktigt och har en stor roll att spela i en levande landsbygd. Om vi inte håller landskapet öppet kommer landsbygden att utarmas, och vi vill att hela ska kunna leva och överleva. och landsbygdsmedel är en del i detta, men regeringens näringspolitik, landsbygdspolitik och regionala tillväxtpolitik är också en del. Detta för att bidra till en positiv utveckling av landsbygden och skapa nya jobb men också behålla jobb. Jag ser fram emot att vi kommer att hitta en modell som kan lösa problemet som har uppstått. 38 Statsrådet (S): Jag vill bara korrigera : Det är inte alls bara väder utan även topografi som man tar hänsyn till. Det finns alltså en del andra parametrar i det här. Sedan förklarade väldigt väl att det här inte är någonting som har bestämt. Det här är krav som ställs av . Det är ett krav att vi ska ha ett system som bygger på vederhäftiga grunder. Det gamla systemet fanns det ingen möjlighet att ge de beläggen för. Det har vi prövat. Det går icke. Det finns ingen möjlighet. Jag håller med om att det slår konstigt. Det slår väldigt konstigt. Det har att göra med att EU kräver att man ska använda den minsta administrativa del som finns, och det vi har i är församlingen. Vi har försökt föra ett resonemang om att kunna dela församlingar, just för att undvika de här konsekvenserna, men det är tyvärr inget som EU har accepterat. Vi som bor i norra delen av landet vet att en församling där uppe till och med kan vara större än en tysk delstat. Så visst finns det anledning att tänka om, men vi har inte lyckats få till det . Vi ska nu försöka lindra detta. Det är precis bland de bönder som förflyttas från det gamla område 1 till det nya område 3 som de stora tappen blir. Därför är jag glad att vi är den första regering på mycket länge som har höjt nivån till maxnivån med 14 miljoner. Utan det tror jag att det skulle vara svårt att hitta ett system där vi kan underlätta de situationer som kan uppstå för vissa. Men vi ska inte glömma bort att de flesta i detta system ändock är vinnare. 39 (C): I svaret hänvisar ministern till att EU kräver vetenskapliga och verifierbara underlag för stödområdesindelningen. Det är säkert sant, men jag tänker att det måste finnas mer än temperaturskillnader som vetenskapligt kan bevisas. Statens , till exempel, är experter på detta. De sitter inne med vetenskaplig grund som de äter till frukost, lunch och middag. Det är samma sak när det gäller , som har bra koll på de lokala förhållandena i området. Detsamma gäller LRF, som är jordbrukarnas egen intresseorganisation. De har också stor kunskap om jordbruket. Min fråga är: Kontaktades dessa organisationer för att diskutera frågan?