prot · H209101 · 2015-05-21 00:00:00 — För att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas och förbättras har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit en satsning på nationella skolutvecklingsprogram på . Satsningen beräknas därefter uppgå till . De nationella skolutvecklingsprogrammen innebär nationella skolutvecklingsinsatser som är systematiska och långsiktiga, vilket ger en mer enhetlig struktur i stödet till skolor och huvudmän. Som konstaterar i rapporten statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? tar skolor med låga kunskapsresultat mer sällan emot statliga bidrag än skolor med höga kunskapsresultat. För att höja utbildningskvaliteten och ge lärare i lågstadiet mer tid för varje elev får skolans huvudmän, kommuner och fristående skolor, nu möjlighet att ta del av ett statsbidrag om ca för att till exempel kunna anställa fler lärare, speciallärare eller annan personal så att lärare får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre. Regeringen och den borgerliga oppositionen är överens om ändamålet med satsningen. Regeringen har valt att utforma denna statsbidragsförordning på ett sätt som inte kräver medfinansiering eller stor administration, vilket flera tidigare statsbidrag ofta har krävt. Motkravet för att ta del av medlen är i stället att huvudmännen uppvisar en rekryteringsstrategi som visar hur de på lokal nivå planerar att gå till väga för att möta skolans stora rekryteringsbehov. har vidare påbörjat ett arbete att följa upp och analysera vilka skolor som tar del respektive inte tar del av de specialdestinerade statsbidragen. Detta arbete är en förutsättning för att intentionen att skolor och huvudmän oavsett storlek ska kunna ta del av satsningarna uppfylls. För att långsiktigt bland annat se över likvärdigheten i skolan har regeringen också tillsatt en skolkommission som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet. Kommissionen ska även föreslå uppföljningsbara nationella målsättningar som bland annat utgår från skolans styrdokument och som syftar till att förbättra och utveckla den svenska skolan. Kommissionen ska lämna förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden som utgår från de nationella målsättningarna för ett sammanhållet skolsystem. Genom utformningen av statsbidraget för fler anställda i skolan och regeringens övriga aviserade satsningar som framgått tidigare finns det nu goda förutsättningar att skolorna med de största behoven också är de som får ta del av insatserna. Talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. § 7 Svar på interpellationerna 2014/15:557 och 558 om tioårig grundskola 11 Utbildningsminister (MP): har frågat mig om jag kommer att ta till mig förslag om att införa en tioårig grundskola, och har frågat mig om jag anser att det krävs en tioårig grundskola för att förbättra de sjunkande studieresultaten samt hur jag kommer att säkerställa att utbildningsutskottets tillkännagivande efterlevs. Interpellationerna besvaras i ett sammanhang eftersom de berör samma område. Låt mig börja med att säga att jag håller med om att alla elever ska få möjlighet att få tidigt stöd, fångas upp om de behöver extra hjälp och därmed kunna nå de uppsatta kunskapskraven. Likaså håller jag med om att vi behöver en skola som bättre rustar eleverna för både kommande studier och arbetslivet längre fram. Det är därför som regeringen i budgetpropositionen aviserade prioriteringar på tidiga insatser för att alla barn och elever ska få det stöd de behöver för att nå kunskapskraven. Det är också därför som regeringen har återkommit till med förslag i vårpropositionen för en jämlik kunskapsskola med tid för varje elev där just tidiga insatser är en av fyra huvudsakliga inriktningar för regeringens skolreformer. Reformerna avser en rad åtgärder inom ramen för ett lågstadielöfte som syftar till att förbättra den tidiga uppföljningen av elevernas kunskaper och stöd till eleverna. Detta innefattar bland annat ett statsbidrag som syftar till att höja kvaliteten på undervisningen genom att skapa mer tid för läraren att undervisa eleverna i lågstadiet och förskoleklassen. Regeringen avser även att införa en så kallad läsa-skriva-räkna-garanti och har därför gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en sådan garanti och lämna förslag på hur den bör utformas. Garantin beräknas träda i kraft , och den ska innehålla förslag på insatser som, vid behov, kan sättas in redan i förskoleklassen. I vårpropositionen har regeringen även aviserat satsningar som syftar till att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog och att, med prioritering av förskoleklass och årskurserna 1–3, stimulera skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kompetens samt att öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger. Vidare avser vi att införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 . För att skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för utveckling och lärande anser regeringen att det, även om nästan alla barn deltar i förskoleklass, finns skäl att göra förändringar antingen så att förskoleklassen för sexåringar blir obligatorisk eller så att förskoleklassen för sexåringar införs som en del i . Vi har därför gett ett tilläggsdirektiv att lämna förslag, med tidsplan, om hur något av dessa alternativ kan införas. Regeringen och oppositionen är överens om att alla sexåringar ska gå i en obligatorisk skolform. Vi är överens om tidiga insatser från förskolan till årskurs 3. Vi har liknande satsningar på läsning, skrivning och räkning från förskoleklassen till årskurs 3. Vi är också överens om att alla lärare ska få den fortbildning som krävs för att klara av sina uppgifter. Det som uttrycks annorlunda i de borgerliga partiernas förslag är bland annat huruvida de framgent vill anse förskollärare behöriga att undervisa sexåringar. Avslutningsvis vill jag tillägga att jag är övertygad om att de åtgärder som regeringen föreslagit för samlat kan bidra till att vända trenden med sjunkande studieresultat i den svenska skolan. Jag ser även fram emot att fortsätta arbetet med ytterligare förslag för förbättrade skolresultat. 12 (M): Jag ska börja med att påpeka att det har skett någon form av missförstånd vad avser den föregående debatten. trodde att hon hade dragit tillbaka sin interpellation, men jag tackar för svaret även på den punkten. Den interpellation jag har lämnat in utgår delvis från den utvärdering som har gjort i fråga om kvaliteten i undervisningen i förskoleklassen. Utvärderingen visar tydligt att det råder stora problem i frågor om likvärdighet i förskoleklasser med otroligt skiftande kvalitet mellan olika skolor. Ett sådant exempel som visar på detta är att det skiljer otroligt mycket mellan olika klasser beroende på om förskollärarna har någon utbildning. I en del skolor har sju av tio lärare förskollärarutbildning, medan det i andra skolor är så lågt som två av tio. Vi från och Alliansen har presenterat förslag i vår budget, och många av dem är likadana som de förslag tog upp i sitt svar. Därutöver finns det förslag om mindre barngrupper, fler utbildningsplatser i förskollärarutbildningen, en förlängning av det förskolelyft som finns med kompetensutveckling för förskollärare och även ett sådant lyft för förskolechefer. Därutöver är jag helt övertygad om att det behövs ytterligare satsningar och förändringar framöver för att skapa en mer sammanhållen skola och utbildningskedja med en mer likvärdig överlämning mellan förskoleklassen och nästa klass. innebär årskurs 1 en helt annan skolform. Många elever byter inte bara klass och lärare utan i många fall även skola. Vidare anser vi att en tioårig grundskola skulle göra så att utbildningssystemet hänger mer ihop. Förskollärare har ovärderliga kunskaper om varje barn. Vi tycker att förskollärarna behövs i överlämningen när barnen byter klass. Kompetensutveckling i form av breddning och fördjupning inom Förskolelyftet som en mer permanent lösning, i kombination med att förskoleklassen blir en del av , tror vi kommer att vara avgörande för att förskollärarna ska kunna förmedla sina ovärderliga kunskaper om varje barns behov. Det kan då bli möjligt för barn i ettan och tvåan och högre upp i årskurserna att få ta del av förskollärarnas ovärderliga kompetens i olika undervisningsformer. Lärarna kan då undervisa både i förskoleklass och även högre upp i åldrarna och använda förskolepedagogik, som vi tycker är så bra, även för lite äldre barn. visar just att vi är bedrövliga på fortbildning och framför allt varit det historiskt. Min fråga till ministern är: Behöver vi inte möjliggöra detta? 13 (M): Svensk skola har tappat i resultat. Ända har skolor haft en negativ utveckling när det kommer till de faktiska kunskapsresultaten, även om betygen har ökat. När alliansregeringen tillträdde tog vi därför till historiskt stora reformer med bland annat en ny gymnasieskola, en ny lärarutbildning och utökad undervisningstid. Och mycket är gjort som jag tror att också utbildningsministern tycker är bra, men det är fortfarande många saker kvar som behöver korrigeras. Inte minst har vi utmaningar i de tidiga åren i den svenska skolan. Bristen på tidiga insatser för elever i kombination med avsevärt mycket mindre undervisningstid i jämfört med andra länder gör att många elever tyvärr halkar efter. Många insatser har här inletts av alliansregeringen. Vissa av dem har också den rödgröna regeringen tagit över. Vissa har man nyformulerat, och vissa kommer vi säkert att formulera tillsammans framöver. Läsa-skriva-räkna-garantin är ett bra exempel på hur man ser till att rätt stöd hamnar rätt. Men för att stödet ska fungera och komma på plats krävs det att det finns kompetenta, välutbildade lärare som har möjlighet att göra de bedömningarna. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att göra tioårig där förskoleklassen blev en del av . Det gjorde att det fanns ett behov av att fortbilda de lärare som då var verksamma i förskoleklasserna för att se till att de fick kompetens när det gäller läsa, skriva och räkna och när det gäller möjligheten att bedöma enskilda elever. Det är något som inte ingår i förskollärarutbildningen. Det är uppenbarligen vilja att detta ska vara vägen framåt, för så sent som i går fattade beslut om att tioårig grundskola ska genomföras. När det kommer till utredningen är det dock regeringen som har makten över hur utredningen ska genomföras. Regeringen har tagit bort frågan om fortbildning av förskollärare och en, så att säga, ombyggnation av förskollärarutbildningen från utredningen, vilket gör att utbildningsministern i realiteten väljer att ta samtliga förskollärare som gisslan. När är färdig och vi förhoppningsvis ska sätta oss ned och samtala om vad vi kan göra framåt står vi med det som beskriver som två olika alternativ: antingen att göra förskoleklassen obligatorisk eller att göra tioårig. Men om utredningen inte ser över hur vi ska stärka kompetensen hos förskollärarna, så att de kan följa med in i , betyder det att man ställer hela den yrkesgruppen utanför alternativet en tioårig grundskola. Om vi ska kunna ha ett samtal om detta och om det ska kunna röra sig framåt krävs det att utredningen tillförs direktivet igen att se över möjligheten att integrera förskolan i avsevärt mycket bättre. fattade beslut så sent som i går, och riksdagsmajoritetens intention är att man vill ha en tioårig grundskola. Min fråga till är: Kommer man att följa beslut och ändra direktiven så att det finns något att samdiskutera när är klar? Eller kommer detta att bli ytterligare en sådan fråga som regeringen väljer att skjuta framför sig i stället för att ta tag i här och ? 14 Utbildningsminister (MP): Jag vill börja med att inskärpa det säger om kunskapsutvecklingen och resultatutvecklingen i svensk skola. Det är inte bara så att resultaten har fallit , utan de har också fallit väldigt mycket snabbare . var det i PISA-mätningen bara tre eller möjligen fyra länder som hade signifikant bättre resultat än i läsförståelse. I senaste PISA-mätningen var det bara tre eller möjligen fyra länder som hade signifikant sämre resultat i läsförståelse i . var det fler elever än som lämnade nionde klass utan att kunna gå vidare till gymnasiets nationella program. Ja, resultaten har fallit länge, men det vi sett i fallande kunskapsresultat saknar tyvärr motstycke, och det lämnar väldigt många unga utan en biljett in som man förtjänar om man går i en skola i . Då är kvaliteten i förskoleklassen, likvärdigheten i förskoleklassen, det tidiga stödet i förskoleklass och grundskola, och för den delen förskola, oerhört viktigt för att lyckas. Det visar all tillgänglig forskning, och detta har påpekat . Jag instämmer i beskrivning av de stora problemen i förskoleklassen . Dels ser det olika ut på olika håll i landet, dels handlar det om överlämningen. Kunskapen om barnen när förskolan lämnar över till förskoleklassen och när förskoleklassen lämnar över till följer inte med. Det är just av det skälet som vi nu gör tre saker. För det första har i uppdrag att föreslå nya avsnitt i läroplanen för förskoleklassen och för den delen för fritidshemmen. Det var något som den tidigare regeringen inte tittade på när man införde de nya läroplanerna, och det är ett stort problem. Det behöver vara tydligt vad som är förskoleklassens uppgift så att vi får en likvärdighet över landet och en fungerande överlämning. För det andra inför vi en läsa-skriva-räkna-garanti som gäller från förskoleklassen till årskurs 3. behöver inte oroa sig för att vi inte kommer med åtgärder för fortbildningen av lärare som verkar i förskoleklasser. Men det är självklart i utredningen om läsa-skriva-räkna-garantin, där man tittar på det pedagogiska innehållet, som frågorna om fortbildningen bör tas, inte i den utredning som huvudsakligen tittar på det juridiska ramverket. Fortbildning handlar om pedagogik, inte juridik. För det tredje vill vi att alla sexåringar ska gå i en obligatorisk skola. Obligatoriet för förskoleklassen är inte bara viktigt för att de sista procenten av sexåringarna som inte går i förskoleklassen ska gå i förskoleklassen. Det är också viktigt därför att ett obligatorium skapar en attraktivitet och tyngd i utbildningen och en bättre sammanhållning i skolsystemet. Det är därför vi är överens om att alla sexåringar ska gå i en obligatorisk skola. har att titta på det alternativ som vi föredrar, att förskoleklassen görs obligatorisk men fortsatt är en egen skolform, och på alternativet att förskoleklassen förs in i och då blir en del av en tioårig grundskola. Detta tittar på, precis som i sitt tillkännagivande i går efterfrågar. En fråga kvarstår, och det är en fråga till mina interpellanter. Ni betonar, precis som forskningen, vikten av pedagogiken. skriver i en DN Debatt-artikel om hur viktig förskolepedagogiken är och vilken roll den kan spela. Men när det gäller det som fattade beslut om i går är det väldigt oklart om ni menar att akademiska experter på små barns lärande ska få fortsätta att undervisa sexåringar eller om de måste omskola sig till någon annan typ av lärare än förskollärare för att få jobba med sexåringarna. Hur är det egentligen ställt? Hur värderar ni förskolepedagogiken? 15 (M): Jag vill börja med att säga att jag har otroligt svårt att tro att någon här eller statsrådet själv tror att om förskollärare får möjlighet att undervisa även i det som är klass 1 och får fortbildning och mer kunskap raderar det tidigare kunskaper. Vårt minne fungerar inte likt en dator, att ifall jag behöver få plats med lite mer kunskaper behöver jag först radera tidigare kunskaper. Vi fylls inte av kunskap på det sättet. Därför vill vi självklart inte – och det tror jag att ministern vet och förstår – göra så att våra förskollärare mister den förskolepedagogiska kunskap som de har . Jag har dessutom svårt att tro att det över huvud taget går att göra det om man mot förmodan skulle vilja det. Politiken styr inte det. visar att vi gett lärare och förskollärare lite för dåliga möjligheter till kompetensutveckling. Det styrde den förra regeringen upp, och jag har förstått att ministern vill fortsätta med det, vilket är bra. Den stora skillnaden mellan oss handlar om hur mycket kompetensutveckling förskollärarna ska få. Vi vill att förskollärarna ska få möjlighet att undervisa i , och därför har vi ett förslag om tioårig grundskola. Det betyder på inget sätt att förskollärare ska hindras att undervisa i . Tvärtom ska de få möjlighet att göra det. Elever som är inte bara utan sju och ska få ta del av förskolepedagogiken och få hjälp av den för att fortsätta lära sig ännu mer och ännu bättre. Barn i låg ålder tycker att det är kul att lära sig. utvärderingar pekar här inte på de motivationsproblem och så vidare som finns i högre årskurser. Barn tycker att det är roligt att lära sig och vill lära sig. Därför är det viktigt att barn får denna möjlighet så att de blir ännu bättre rustade för framtiden. Jag blir fundersam. Varför vill inte statsrådet ha mål och kunskapskrav redan i förskolan? Det är ju till gagn för eleverna. kommer med sina resultat. Hur kan ministern tro att vi då vill samarbeta när som den nu ser ut inte utreder denna fråga brett utan utreder den utifrån att det måste vara antingen eller? Vill ministern att vi ska samarbeta när kommer med sina resultat? Jag vill det. Om även ministern vill det hoppas jag att ni gör ett tillägg till utredningen så att vi möjliggör för förskollärare att också arbeta med barn som är . 16 (M): Som man frågar får man svar, heter det. Det blir kanske som tydligast i statliga utredningar. Direktiven styr vilket underlag man får att fatta beslut på. Utbildningsministern återkommer ständigt till läsa-skriva-räkna-garantin som han menar ska vara en garant för tidigt stöd. Den ska gälla i första klass och förskoleklass, oavsett om förskoleklass blir en del av eller inte. Just därför ska frågan om kompetensutveckling för förskollärare inte ingå i utan placeras i en separat utredning. Därmed spelar han effektivt bort möjligheten för förskollärare om det är så att förskoleklass, i enlighet med vad har fattat beslut om, blir en del av . Det ligger då i en annan utredning, och underlaget kommer inte att finnas tillgängligt för beslut. Den oinitierade som tar del av debatten kanske undrar vad skillnaden är mellan att göra förskoleklass obligatorisk och att göra den till en del av . Det finns en rad olika skillnader. För det första visar utredning, jämförelse och utvärdering att det är extremt ojämn kvalitet i förskoleklasser . Om förskolan blir en del av kan man ställa krav på en mycket enhetligare utformning. Då kan man garantera kvaliteten för alla elever och undvika mycket av den segregering som sker . För det andra har dagens förskollärare inte utbildning och kompetens för att bedöma enskilda elever och att pedagogiskt undervisa i läsning, skrivning och räkning, vilket säger ska vara en bärande del i förskoleklass. För det tredje är det i lagstiftningen för förskoleklass mycket mer begränsat i vilket mån den enskilde eleven har rätt till att få extra stöd om denne så behöver. På en rad olika punkter skiljer sig alltså obligatorisk förskoleklass från förskoleklass som en del av , och ingenstans är det till gagn för eleverna. Därför landar Alliansen i att det enda naturliga är att förskoleklass blir en del av . Då kan vi se till att den ojämna kvaliteten raderas ut, att bedömningsstödet som behövs finns på plats och att rätten till särskilt stöd för de elever som behöver det finns på plats, vilket utbildningsministern brukar vurma för. Detta får självfallet konsekvenser för förskollärarutbildningen och för fortbildningen av förskollärare. I ursprungsdirektivet lade Alliansen fram en begäran om att också utreda hur vi ser till att säkerställa fortbildning och att förskollärarutbildningen möter detta så att dessa lärare kan följa med in i . Det är den naturliga vägen framåt. Om utbildningsministern vurmar för förskolepedagogiken, varför tycker han inte att den kan få hänga till för de små som behöver det? När man delar upp det på olika utredningar som ministern gör håller man faktiskt förskollärarna som gisslan. Utbildningsministern har varit utbildningsminister . har det mesta handlat om att tillsätta utredning efter utredning och skjuta beslut . Varför kan vi inte lägga till det tilläggsdirektiv som fanns på plats innan ni tog bort det om att se över kompetensutvecklingen för förskollärarna så att vi inte behöver skjuta detta ytterligare? 17 Utbildningsminister (MP): Jag håller med om att vi måste utreda vilken fortbildning som behövs för alla lärare som verkar i förskoleklass , oavsett om de är utbildade till förskollärare eller grundskolelärare. Hur ser vi till att de får de verktyg som behövs för att implementera ett mer strukturerat arbete med läsning, skrivning och räkning? Sådana tilläggsdirektiv kommer. Vi menar dock att de bör samlas i en utredning som snarare handlar om det pedagogiska innehållet än den juridiska utformningen. beskriver målande att barn tycker att det är kul att lära sig. Det instämmer jag verkligen i. Möter man en frågvis fyraåring som lär sig nya saker i förskolan är det svårt att göra annat. Forskningen visar också tydligt vilket värde den lekfulla pedagogik som finns i förskolan och som fortsätter genom en blandning av förskolepedagogik och grundskolepedagogik in i förskoleklass har för resultaten. redovisar att man kan se på 15-åringarnas PISA-prov vilka elever som har fått och inte fått en bra förskola. Så länge håller effekten av förskolepedagogiken i sig. Det är av denna anledning vi tror att det är bra att förskolepedagogiken och grundskolepedagogiken gifter ihop sig när övergången från förskola till grundskola görs. Det var grundtanken med förskoleklass. Kan vi få det att fungera likvärdigt är det en bra grundtanke. När jag på läser om utspel och vurm för förskolepedagogiken kan jag inte förstå annat än att vi i grunden håller med varandra om det. undrar varför det skulle vara fel att befintliga förskollärare i förskoleklass utbildar sig mer. Det är inte fel. Lärare i förskoleklass och på lågstadiet måste få verktyg för ett strukturerat arbete med läsning, skrivning och räkning så att ingen elev lämnar trean utan att kunna tillgodogöra sig också skolans senare ämnen. Det tidigare föreslagit handlar inte om att förskollärare i förskoleklass ska utbilda sig mer. Det handlar om att de ska ombilda sig för att det inte duger att vara förskollärare, att akademiskt utbildade experter på små barns lärande inte ska vara behöriga att jobba med sexåringar. Ni har sagt att förskollärare och förskollärarpedagogik ska ut från förskoleklass och sexåringars vardag och att förskollärare inte ska vara behöriga att arbeta om de inte ombildar sig till en annan typ av lärare. Här skiljer vi oss åt. Vi menar att såväl förskollärare som grundskollärare i förskoleklass och på lågstadiet behöver den fortbildning och de verktyg som krävs för att de ska kunna utföra ett strukturerat arbete vad gäller läsning, skrivning och räkning. brister det i likvärdighet i förskoleklass. Det brister tyvärr också i lågstadiet. Därför behöver alla lärare som verkar i förskoleklass och på lågstadiet möjlighet till denna typ av fortbildning – givetvis med hänsyn tagen till vilken typ av utbildning de har i grunden. Jag måste ställa tre frågor, efter att i går ha läst betänkande och det ni hänvisar till som ett beslut men som är ett tillkännagivande Först och främst: Ska jag uppfatta linje som att förskollärare inte ska vara behöriga att jobba med sexåringar med mindre än att de ombildar sig till att bli grundskollärare, att man som förskollärare inte blir behörig att jobba med sexåringar? Är det linje?