prot · H20985 · 2015-04-14 00:00:00 — Omlokaliseringspolitiken måste ske stegvis, med eftertanke och en takt som innebär att myndigheternas verksamhet fortsatt kan vara effektiv. Vi inser att en omlokalisering i för snabb takt innebär såväl ekonomiska som sociala och logistiska problem. Men med stöd av de erfarenheter som belyses i utredning går dessa problem att minimera eller kanske helt att undvika. Infrastruktursatsningar som utlovas men som skjuts är alltför vanliga avseende landsbygden. Kanske kan frågan för landsbygden aktualiseras i större utsträckning om denna regionalpolitiska reform genomdrivs – detta eftersom statliga tjänstemäns inflytande över den praktiska politiken är stort, och det kontaktnät som finns inom byråkratin påverkar samhällsutvecklingen och politiken. Utöver omlokaliseringar bör nyetableringar av statliga myndigheter och verk i första hand ske i landsbygdskommuner. Mycket starka skäl ska kunna anföras om en nyetablering ska ske i de större städerna. En sådan politik är även gynnsam för storstäderna och kommunerna i deras närhet, då en stor inflyttning till dessa regioner skapar bostadspolitiska problem men även till exempel förfulning av stadsbilden eller exploatering av grönområden till följd av förtätningen. Parallellt med bostadsbristen i storstäderna rivs det bostäder på landsbygden, till följd av sviktande befolkningsunderlag. Detta är slöseri med samhällets resurser och något som vi ser allvarligt på. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Signalvärdet av en omlokaliseringspolitik som säger att landsbygden är värd att satsa på ger positiva effekter också för andra delar av samhället, såsom etablering av nya företag och inflyttning i stället för utflyttning. Den nuvarande urbaniseringspolitiken leder snarare till att storstäderna växer i , där vi ligger på topp, enligt . Det pekar på att vi har en politik som nästan uteslutande gynnar de större städerna. Däremot blir inte landsbygden mindre befolkad, men befolkningen där växer inte, vilket den gör i storstadsregionerna. Ett stort problem är också att unga vuxna lämnar landsbygden, vilket i sin tur innebär demografiska obalanser, vilket gör att skatteunderlaget försämras. Sedan finns det ett sista argument som man kan relatera till oavsett om man gillar landsbygden eller ej, nämligen pengar. gjorde en utredning som visade att staten skulle kunna spara 200–400 miljoner om fler myndigheter flyttar utanför tullar. Samma princip gäller runt om i landet. Hyran för kontor i de större städerna blir mycket högre än i våra mindre kommuner, men inte med resultatet att verksamheten blir sämre. 13 (MP): Jag var i i och besökte , som visades på museet där för . Det är en fantastiskt fin utställning där sex fotografer och fem skribenter har beskrivit aktuella glesbygdsfrågor i de fyra nordligaste länen. Man kunde se porträtt från Resele, en by som reste sig på nio och har blivit inflyttningsbygd, jordbrukare som trotsar klimatet och levererar topprodukter till finkrogarna och återvändare som öppnar butik i . Över hela utställningen vilar dock frågan: Vad händer ? En grundtanke som utställningen vill visa är att man gör det trots hur det ser ut. På golvet framför en av fotoväggarna fanns ett citat som fastnade hos mig. Det lyder så här: Om det är orimligt att förvänta sig fullständig samhällsservice oavsett var du bor, var går då gränsen mellan fullständig och ofullständig service? Detta har jag burit med mig. Det finns ju vissa saker som alla medborgare ofta kommer i kontakt med, till exempel Arbetsförmedlingen, , , och så vidare. Flera av dessa finns samlokaliserade i servicekontor ute i landet, men även de har minskat under Alliansens tid. I min egen hemkommun lades servicekontoret ned 2013 för att det var för få besök. Jag tror dock att de få som ändå besökte kontoret uppskattade att slippa åka in till för att göra besök. Därför är det väldigt välkommet att regeringen ger Statskontoret i uppdrag att följa upp hur statliga myndigheters beslut påverkar service och tillgänglighet för medborgare och hur det påverkar företag ute i landet. Vi får inte reducera detta till en fråga om enbart bensinskatt, utan vi måste se en helhet. rasade mot planerade miljöskatter, men hon talade inte om vad miljöskatterna ska användas till. Landsbygden ska leva. Hela , tätort och landsbygd, kommer att gynnas av att vi når våra klimatmål. Självklart ska vi värna om den svenska landsbygden, men om vi ska kunna transportera oss , även på landsbygden, måste vi ha bränsle som fungerar. Vi måste bryta oljeberoendet och gå över till alternativa bränslen. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Stimulanser i ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om . Intäkterna från miljöskatter ska göra det möjligt att satsa på järnvägen, på jordbruket och på ytterligare klimatinsatser. Det lokala klimatinvesteringsstödet som vi talade om förut – stödet för metangasreducering – är en av de stimulanser som påskyndar övergången till förnybara drivmedel och också påverkar landsbygden positivt. Jag tror att de företag som finns och kommer att finnas där ute behöver en statlig närvaro. Därför är det välkommet att vi ser över detta: Hur ska det se ut ? 14 (C): Jag noterar att försvarar regeringens satsning på 224 procents ökning av bensinskatten . tog upp vikten av uppdrag till Statskontoret. Men det finns en förordning om decentralisering av myndigheter. Den tillkom , 2007. Jag skulle vilja ta upp lite om statliga jobb. Allt fler statliga jobb flyttar från landsbygd och glesbygd till städer och storstadsområden. Så är det. Det sänder fel signaler till landsbygden, och så har det varit . Men bara har som sagt både och Arbetsförmedlingen berättat att man planerar för centralisering genom att lägga ned ett antal kontor på landsbygden. Ett flertal socialdemokratiska kommunalråd, tillsammans med moderater och centerpartister, skrev ett upprop till den rödgröna regeringen om att motverka centraliseringen. Socialdemokrater ute i landet vädjar till socialdemokrater i . Men och Arbetsförmedlingen är bara toppen på ett . Under vänsterregeringens har följande beslut fattats:  Den statliga banken har berättat att man inte vill ha några företagskunder norr om och helst enbart i de större städerna.  När beviljade utbildningar med start gick till storstadslänen , och .  En av största näringar, besöksnäringen, som oftast är stark på landsbygden, fick två utbildningar i hela .  Nedläggningen av ADSL innan det finns alternativ har drivits fram av .  Lantmäteriet har aviserat nedläggning i , , , och .  centraliserar kontor för asylmottagning. Listan kan göras mycket längre. Statliga myndigheters närvaro i hela landet är viktig på många sätt. De utgör ofta en betydande del av de kvalificerade jobben, och de utgör en större andel av de lokala jobben än i storstadsområdena. Det är även många privata jobb och företag som påverkas när statliga jobb flyttas. är det en viktig signal om likvärdighet till de medborgare som bor och verkar på landsbygden. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet politiska idé skiljer sig markant från både och Socialdemokraternas. Centralisering står mot decentralisering. Lösningar som dikteras ovanifrån står mot ett underifrånperspektiv. Vi vill se till att statliga myndigheter och verksamheter samverkar med varandra och med kommuner i stället för att de lägger ned och centraliserar sin verksamhet. Det ska också vara betydligt enklare att inrätta servicepunkter för att upprätthålla kommersiell och offentlig service där det är glesare befolkning. Det var av den anledningen som i alliansregeringen femdubblade satsningarna på kommersiell service. blir det 100 miljoner. Det blir alltså 700 miljoner de kommande sju åren i landsbygdsprogrammet. Det är något som den nya regeringen nu försöker ta åt sig äran för. Om man vill ha en god service i hela landet krävs det politisk vilja, och det är en vilja som vänsterregeringen tyvärr tycks sakna. Vänsterregeringens vision för landsbygden verkar vara att förbjuda, reglera och detaljstyra samt överösa invånarna med extrakostnader i form av höjda skatter på allt som rör sig. Dessutom lägger man ned Landsbygdsdepartementet. I regeringsställning såg till att det fanns ordentligt med pengar till mackar, apotek och annan service. Vi femdubblade, som sagt, de medlen. Vi fördubblade satsningarna på bredband till 3,25 miljarder . De besluten är klubbade och färdiga och någonting som den nya regeringen gärna får ta vidare, för det är viktigt för landsbygden med service och bredband. tog upp utredning om service. Jag skulle vilja avsluta med att ställa en fråga till . Vi säger ja till utredningens förslag. Vad säger regeringen? 15 (V): Ett av de värsta exemplen på Alliansens övertro på marknaden är beslutet att privatisera apoteken. Risken är nu stor att apotek på landsbygden läggs ned på löpande band när marknaden inte anser dem tillräckligt lönsamma längre. Än så länge har det gått ganska bra. Antalet apotek på landsbygden ligger förhållandevis stilla, men frågan är hur länge det håller. Det är i stället apoteksombuden på landsbygden som har fått ta smällen. Antalet apoteksombud har minskat med 125 ombud, eller , som gått sedan privatiseringen genomfördes. Den största procentuella förändringen, en minskning , har ägt rum i tätorter som har 3 000 invånare eller fler. Men det är i områden utanför tätorten där man har 5–45 minuters pendlingsavstånd, det vill säga i tätortsnära landsbygd, som det största antalet apoteksombud har dragits in: 83 stycken. hade ett rikstäckande ansvar, men det försvann i och med avregleringen. har endast ett tillfälligt åtagande till , 2015, att upprätthålla verksamheten för 700 apoteksombud runt om i landet. Det handlar till exempel om att man kan få sin receptbelagda medicin i livsmedelsbutiken. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Apoteken och apoteksombuden på de små orterna spelar en mycket viktig roll för tillgängligheten till läkemedel i hela landet. Avregleringen har inneburit att servicen på landsbygden har försämrats. För att man på lång sikt ska kunna garantera en bra service på landsbygden bör få i uppdrag att permanenta systemet med apoteksombud. Det är något som också föreslås i den utredning som flera har nämnt: Service i glesbygd. I utredningen varnar man också för konsekvenserna av förslag om ökad konkurrens inom området med apoteksombud. Det skulle leda till en kraftig försämring. Därför behöver vi lämna marknadstänket bakom oss. Vi är också i behov av snabba it-kommunikationer på landsbygden. Marknaden har inte förmåga att på ett bra och effektivt sätt bygga ut bredband i hela landet. Därför behöver staten aktivt stödja utbyggnaden. Tillgången till telefoni är en förutsättning för landsbygdens fortlevnad, och en fungerande telefoni krävs för att man ska kunna vara företagare på landsbygden. anser att staten bör garantera fast telefoni och bra mobiltelefoni i hela landet. Därför bör en avgift införas för samtliga operatörer inom mobiltelefoni, som en procentsats på omsättningen, för att garantera en bra täckning i de delar av landet där det inte är kommersiellt lönsamt. Jag ska återgå till frågan om statliga jobb, som har varit uppe här. Det blev väldigt tydligt i mitt förra inlägg att 10 000 jobb har flyttat eller kommit till storstäderna. Den fråga som hänger i luften, som man funderar över, gäller den här förordningen. Vad har gjort för att använda förordningen till att det ska bli fler statliga jobb på landsbygden? Hur kan det komma sig att det har blivit 10 000 fler jobb i , och som antalet jobb har minskat med 4 000 på landsbygden? Vad ska då förordningen vara till för? Att tala sig varm för företagande på landsbygden är melodi. Att man har varit med och drivit igenom en straffskatt för landsbygdens banker och försäkringsbolag är någonting som är väldigt tyst om. Förslaget kallas för slopad gruppmoms, och försämringen skulle drabba alla de bolag som är kundägda, såsom sparbanker och försäkringsbolag. Till statskassan skulle det dra in endast 400 miljoner. Den här straffbeskattningen gör att det blir sämre för landsbygden. Det är svårare för företagen att få möjligheter till lån som vi ser storbankerna skära guld med täljkniv. De gör vinster på , och aktieägarna får en utdelning på ofattbara . När den borgerliga budgeten vann i kom det här förslaget tillbaka. ser vi till att ta bort det. 16 (FP): politik utgår från att människor och företag ska vilja bo och verka i hela landet. Vi måste garantera varje individ möjligheten att förverkliga sig själv, oavsett i vilken del av landet man bor och verkar i. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Som statsrådet nämnde är den statliga servicen i glesbygden minst lika viktig som den kommersiella servicen. , som nämndes tidigare, tillsatte alliansregeringen en utredning för att utmejsla möjligheter att främja kommersiell service på landsbygden. Utredaren, , presenterade betänkandet och sina förslag . Hon beskrev även det akuta läget. Statsrådet har sagt att ärendet är på remiss. Men i och med att det är ett akut läge skulle jag vilja fråga statsrådet: När har statsrådet tänkt återkomma i ärendet? Därtill vill jag ställa en mer konkret fråga vad gäller statsrådet och de saker som har uppkommit . Det gäller de saker som vi allihop har tagit upp här . Det gäller att Arbetsförmedlingen har aviserat en nedläggning av 100 servicekontor i landet, att geografiskt har begränsat sin verksamhet till storstadsregionerna och att vår mest digitaliserade myndighet, , där det inte finns ett behov av att sitta i centrum eller i storstaden, nedmonterar sin lokala närvaro i landet. Vad avser statsrådet att göra? Vilka åtgärder är aktuella? 17 (KD): De viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna, främst polisen, och Arbetsförmedlingen, ska i princip finnas i alla kommuner. Samverkan mellan kommuner behöver utvecklas, så att man tar till vara de möjligheter som finns att erbjuda medborgarna en så god service som möjligt och så att man hushållar med de ekonomiska resurserna. Ett verk som flaggade för neddragningar i flera kommuner är just . Jag vill ta upp ett exempel från en av de drabbade kommunerna, nämligen . Vi pratar om att ungefär 30 arbetstillfällen skulle försvinna. Huvuddelen av dessa arbetstillfällen berör kvinnor med akademisk examen. Detta motsvarar sannolikt mer än 450 arbetstillfällen i en större kommun. Vad tänker regeringen göra åt detta? Alternativa möjligheter att resa kollektivt på landsbygden behöver utvecklas. Nya samverkansmodeller måste prövas, där offentliga resor, som sjukresor och skolskjutsar, kan kombineras med privata resor. Ett stort mått av innovativt arbete måste vara tillåtet för att hitta framtidens lösningar. Uppvärdera biblioteken som en självklar aktör i kunskapssamhället! Tillgången på bokbussar och bokbilar bör öka och möjligheten till fjärrlån stärkas. Satsningar på nya medier inom biblioteksvärlden behöver fortsätta. Vi ser vikten av att biblioteken blir mer tillgängliga runt om i landet. Jag tror att samordningen måste bli bättre, något som behöver utredas. Titta på utredningen medborgarna – för bättre offentlig service , som tog fasta på detta. Det finns möjligheter till samverkan mellan offentliga, ideella och privata aktörer. Vi kristdemokrater vill att man i högre utsträckning arbetar med så kallade lokala servicecenter. Utan grundläggande service blir nämligen landsbygden mindre attraktiv. Så enkelt är det. Vår tilltro till den offentliga servicen är stark, och vi räknar med att det ska gälla lika för alla i hela landet. Dessvärre finns det orostecken som pekar på att så inte är fallet . Tillgången till offentlig service är tyvärr inte längre något som är självklart för alla. Detta måste förändras. Ett steg i arbetet är att underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring offentlig service. Servicecentra är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå i hela landet. 18 Statsrådet (S): Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Det har sagts i debatten här att den förra regeringen vidtog åtgärder för decentralisering av myndigheter och att man beslutade om en förordning som skulle hantera detta. Problemet är att vi har statistiken. Vi kan konstatera att det har skett en enorm centralisering av den statliga förvaltningen. I minskade de statliga jobben med 403, i med 267, i med 109, i med 205, i med 482, i med 506 och i med 682 – . Medborgarna ser detta. Detta märks i den statliga förvaltningen. Detta påverkar naturligtvis spridningen av den statliga närvaron. Låt oss i stället erkänna den förra regeringens misslyckande och i stället samlas kring det som uttrycktes i regeringens budgetproposition – den budgetproposition som röstades ned här i : att statliga myndigheter bör placeras utanför om det finns möjlighet. Om det är så att de statliga myndigheterna av olika anledningar inte kan placeras utanför bör man pröva om delar av verksamheter kan placeras utanför . Det handlar om att hålla ihop vårt land. Det handlar om att föra en ärlig diskussion om ett misslyckande som denna regering har ärvt och som denna regering beslutade att ta tag i redan i den första budgetpropositionen. Det handlar om att denna regering nu ger i uppdrag till Statskontoret att ta fram en princip som innebär att staten ska finnas närvarande i hela landet. Om detta bör vi kunna enas i denna församling. 19 (M): Låt mig börja med att understryka att vi står bakom varje öre i de 36 miljarderna i landsbygdsprogrammet så att det står klart. Att de statliga jobben har blivit några färre har diskuterats en hel del. Men jag kan tala om för er att det har blivit betydligt fler jobb i besöksnäringen i tack vare vidtagna åtgärder, till exempel sänkt moms på olika saker och även att man sett till att ha andra arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det har varit väldigt positivt. Vi ser också att matmomsen på restauranger har gett väldigt goda resultat. Det går bra. Fördelen med , och andra ställen är att de inte går att flytta till . Därför tycker jag att det är väldigt bra att dessa jobb kommer där. Sedan kan politiken, om man för en företagsfientlig politik som nuvarande regering gör, flytta dessa jobb därifrån. Låt mig avslutningsvis prata om bredband, kanske det viktigaste som behövs för landsbygden. Stödet går till föreningar på landsbygden där det bor färre än 200 personer. Det får inte vara myndigheter och andra, utan hela investeringen bygger på att man ska ta egna initiativ och se till att det blir bredband. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Jag är ganska säker på att det fungerar hyggligt på de flesta ställen, tack vare att det bor kreativa människor på landsbygden som är vana att göra saker tillsammans. Men jag undrar om stadsbon skulle bilda en förening för att få ett fungerande bredband. Här tror jag alltså att man måste göra ännu mer, för den utvecklingen måste påskyndas. 20 (SD): Så här sa landsbygdsministern i en intervju : ”Om man ser på statistiken har 7 500 statliga jobb skapats i , och i många andra län har de kraftigt minskat. Där gäller det nu att vi styr om politiken och att de statliga jobben kommer ut i hela .” kan det konstateras att civilminister i sina direktiv om inrättande av en ny myndighet för upphandlingsstöd föreskriver att ”ska vara lokaliserad i ”. Den centralisering av statliga jobb som pågått länge nog verkar alltså fortsätta, trots regeringens kanske vällovliga intentioner. Vi i anser att varje medborgare med permanent hushåll i ska ha en garanterad tillgång till bland annat el, tele, bredband, post och hälso- och sjukvård. Vi anser också att staten tillsammans med lokala myndigheter bör medverka till att någon form av garantinivå för den statliga servicen som behövs på landsbygden arbetas fram. Det kan till exempel gälla bank, apotek, arbetsförmedling, försäkring och så vidare. I ett sådant arbete kan med fördel både kommunala och privata verksamheter integreras. Framtida servicebehov bör också beaktas i det arbetet. bör medverka till att inom ramen för landsbygdsprogrammet genomföra de insatser som behövs för att främja dessa samordnade servicelösningar. För att öka butikernas överlevnadsmöjligheter måste man till exempel titta på och öka möjligheterna till exempelvis apotek och postservice i glesbygd. Dessa behöver då stödjas. Vår regionalpolitiska vision kan sammanfattas som stad och land, hand i hand. Vi vill se en levande och livskraftig landsbygd. Vi vill nyttja de mänskliga och naturgivna resurserna i hela landet och uppnå största möjliga nationella värdeförädling, som vi säkrar likvärdiga levnadsvillkor och därmed reella möjligheter för att kunna bosätta sig i hela . Det är landsbygdspolitik på riktigt! 21 (MP): Det är nog inte bara som ministern behöver påminna om har suttit i regeringsställning . Vi hör prata om att hela ska leva och att det ska finnas jobb i hela landet. Vi hör och prata om den minskade närvaron av polis. I mångt och mycket är vi ganska överens om vad vi behöver ha. Vi vill ha en statlig service. Vad vi kan se är dock resultatet av en misslyckad politik. Låt oss i stället komma samman så att vi kan enas om och göra det här till något bättre! Det kan dock vara svårt när en stor del av infrastrukturen redan är raserad. Jag pratade förut om att 300 byskolor och 100 biblioteksfilialer har försvunnit. Från regionala universitet ute i landet har det försvunnit utbildningstillfällen. Där kunde man annars kanske som nybakad student få både lägenhet och en bra kurs. I stället tvingas man söka sig till de större städerna, där bostadsmarknaden är hård och där man egentligen inte vill bo. Vi måste ta tillbaka den servicen också för att livet ska fungera. Det är svårt att flytta till nya jobb om man inte kan ta familjen med sig. Det gör man inte om det inte finns skolor. Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet Vi får inte glömma bort att all politik måste ses med landsbygdsglasögon. Vi har hört om ändrade regler för bankväsen och för försäkringsbolag. De kanske infördes i all välmening, men de slår ut jobben på de små orterna. Ta på landsbygdsglasögonen i alla beslut så att vi får ett samhälle där alla kan leva, verka och bo var de vill och där det finns en jämbördig service. Jag hoppas att vi kommer dit. 22 (C): Låt oss tala lite om de statliga jobben i slutet av debatten. Det stämmer att de har minskat i vissa län, men det finns också en hel del län där antalet statliga jobb har ökat. I dagens tidningar kan vi konstatera att TT har tagit fram SCB-siffror. SCB skriver att antalet statliga jobb ökade i , , , , , , , , och . Allra mest ökade de i . Då har vi med oss de siffrorna i debatten. Statens agerande är viktigt. Men i en sådan här debatt får vi inte glömma att det är i de små och medelstora företagen som jobben faktiskt växer fram, och de är största arbetsgivare. I 130 av 290 kommuner är det alla de människor som jobbar i de små och medelstora företagen som ger mest skatteintäkter till kommunerna. Skatteintäkterna bygger den gemensamma välfärden, och de är avgörande för vilken service man kan få som kommunmedborgare. måste växa i takt. Bruksorter, tätorter, förorter, glesbygd och landsbygd är alla delar av som måste hålla samman. Samhällets värden produceras över hela landet, och det är felaktigt att tro att landsbygden lever tack vare staden. Det är ett ömsesidigt beroende. Utan jobb och företag stannar landsbygden, men utan de resurser som finns på landsbygden i form av mat, mineraler och malm stannar . Det är därför vi behöver en jobbpolitik som gör att industri, bönder och välfärdsföretagare kan blomstra oavsett geografi. Det är därför det är viktigt att tala om småföretagens villkor, sänkta kostnader, höghastighetståg, nya bostäder – och att bredbandet, mobilen och servicen ska fungera i hela landet.