prot · H20991 · 2015-04-23 00:00:00 — Regeringen har precis aviserat en satsning på arbetsmiljö på 100 miljoner . Den tror jag kommer att bli verkningsfull. 70 (SD): Min fråga riktar sig till minister . Vi har en värld med många människor på flykt, som bör hjälpa efter förmåga. Regeringen och ministern bör inse att även om hade haft obegränsade ekonomiska resurser kan alla omöjligen ges en här. Vad är då regeringens så kallade humana flyktingpolitik? Regeringen minskar biståndet med mer än . Biståndet kan rätt använt vara ett effektivare medel för att hjälpa fler människor i nöd än vad massinvandringen till är. Regeringen ökar i stället kommunersättningen till . Det är en enorm summa, men den är långt ifrån tillräcklig då kommuner som tar emot stora volymer nyanlända går på knäna under den ekonomiska börda som det innebär. Regeringen ökar även anslaget för migration till 18 miljarder. Är biståndsverksamheten så ineffektiv att det inte ger några konsekvenser att ta därifrån? 71 Närings- och innovationsminister (S): Jag är lite förvånad över frågan. Det låter som att inte tycker att det är viktigt att hjälpa kommunerna att hantera etableringen i . Det är den frågan jag oftast möter när jag reser i landet. Man tycker att ska stå upp för en generös och reglerad flykting- och invandringspolitik men att man lokalt måste få hjälp att hantera detta genom satsningar på etablering, utbildning, sfi och bostadsbyggande. Det är exakt sådana initiativ vi nu tar för att hjälpa kommunerna att jobba med dessa frågor på ett seriöst sätt. Det finns ett system där man kan använda en del av biståndsmedlen för situationer där flyktingströmmarna ökar globalt sett och länder tvingas ta ett ökat ansvar för det. Då använder man biståndsmedlen för att hjälpa till, enligt internationella konventioner. Det är exakt så regeringen arbetar. 72 (SD): När man räknar ihop dessa stora poster landar man på 27–. väljer alltså regeringen att minska biståndet. Är det bistånd som ges så ineffektivt att man kan ta pengar därifrån? Det är tydligt att regeringen ställer grupper mot varandra och startar en morbid form av Vem vill bli miljonär? och har en signalpolitik – om ni lyckas ta er till kommer vi att hjälpa, men om ni behöver hjälp på plats får ni klara er själva. Är det den politiken regeringen står för? Hur har ni gjort den prioriteringen, ? 73 Närings- och innovationsminister (S): Det finns en bred uppslutning i riksdag för att vi ska ha en human, reglerad invandrings- och flyktingpolitik. Den står vi upp för. Det finns ett parti i kammare som inte gör det. Jag har svårt att ta argumentationen på allvar. Om man ska stå upp för en flyktingpolitik som ger människor möjlighet att söka och få asyl måste man ge de personer som kommer till vårt land en bra etablering. Då måste man orka prioritera satsningar på skolgång för barnen, bostadsbyggande så att kommunerna kan hantera det, etableringsinsatser och sfi. Man måste ta vara på den kunskap som många människor som kommer till bär på. Många av dem har hög utbildning, till och med inom yrken där vi har brist på svensk arbetsmarknad. Då är en kartläggning och utbildning så att de snabbt kommer i arbete en smart investering. Det är en smart politik i det här läget att göra sådana investeringar. Vad vill på detta område annat än att klaga har jag ingen aning om. 74 (S): Jag tror att det är det korrekta tilltalet i riksdag. Min fråga går till gymnasie- och kunskapslyftsministern. med alliansregeringen har gett en hög arbetslöshet. har vi en situation där vi har både hög arbetslöshet och en efterfrågan på arbetskraft. Arbetskraften har dock inte rätt kompetens. är den utbildningsform som är helt inriktad på kompetensmatchning. Den ger människor förnyad yrkeskompetens, och utbildningarna genomförs över hela . Effektiviteten är mycket hög, och många får arbete efter avslutad utbildning. Men platserna är för få. Regeringen föreslog en utbyggnad, men tyvärr röstades förslaget ned av allianspartierna och . Min fråga är: Hur ser regeringen och statsrådet på behovet av platser inom , och avser regeringen att återkomma med förslag? 75 Statsrådet (S): Jag tackar för en viktig fråga. Vi vet att är ett kraftfullt verktyg för att komma åt arbetslösheten. Statistiken visar att nio av tio av dem som har gått en så kallad YH-utbildning får jobb. Vi kommer åt matchningsproblematiken, och vi fixar omställningsförmågan. Det var mycket riktigt så att regeringen prioriterade detta i den budgetsatsning vi gjorde . Den röstades dock ned av de borgerliga partierna och , vilket tyvärr bidrog till att arbetslösheten befästes än mer. Vi har tappat fart. Dessvärre har regeringen inte kunnat göra något åt detta i vårbudgeten. Av rent budgettekniska skäl påbörjas YH-utbildningar enbart helårsvis, men vi ämnar återkomma om detta . 76 (S): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är glädjande att regeringen avser att återkomma. Jag tror att den glädjen delas av många arbetslösa som behöver en ny kompetens men också av många företag runt om i som behöver arbetskraft. Det finns en annan kritik av . Effektiviteten är bra, och människor får jobb – men det finns för få platser. Det finns en diskussion om långsiktigheten i detta. Företagen ser kanske ett stort behov av arbetskraft . Beslutstillfällena är dock korta, och man måste gå in med nya ansökningar. Hur resonerar ni i regeringen och inom departementet kring behovet av långsiktighet när det gäller att tillgodose efterfrågan på arbetskraft? 77 Statsrådet (S): Jag tackar för följdfrågan. I det kunskapslyftsförslag vi hade handlade det om 35 000 nya utbildningsplatser . Satsningen följdes av skrivningar om att det kunskapslyft som regeringen presenterade skulle vara långsiktigt och permanent. Den gamla borgerliga regeringen använde utbildningspolitiken som en konjunkturregulator och i många fall som ett opinionsbildande instrument där så behövdes, vilket var olyckligt. Man lade till utbildningsplatser ibland för att lika snabbt rycka bort dem. Detta skapade såklart problem. Vi vill göra motsatsen: satsa på utbildning och göra det ordentligt och långsiktigt. 78 (M): Jag har en fråga till statsrådet . En av regeringens kanske viktigaste uppgifter är att klara landets ekonomi. Det är en förutsättning för att vi i dåliga tider ska kunna upprätthålla efterfrågan och betala kostnaderna för de automatiska stabilisatorerna när arbetslösheten och utanförskapet ökar i dåliga tider. Men då är det avgörande att man för en ansvarsfull politik i goda tider. Det finns en hel del tecken på förflyttningar hos den nuvarande regeringen kring att man inte tänker ta det ansvaret. kom regeringen med ett utspel som signalerar att man vill upprätta en investeringsplan vid sidan av statsbudgeten för stora infrastrukturinvesteringar som man inte har råd med. Det är klart att alla här i kammaren är för infrastruktursatsningar, men det förutsätter att man har pengar för att bekosta dem. Jag skulle vilja höra hur det ligger till med den saken. 79 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan. Principiellt är det intressant att diskutera ekonomiskt ansvarstagande med en moderat riksdagsledamot så här efter regeringsskiftet eftersom ni lämnade över ett budgetunderskott på . Det gör att hela diskussionen om hur man ska finansiera alla sina reformer hade varit bra att tänka på i regeringsställning. Det hade gjort arbetet lite enklare just . Den här regeringen tänker finansiera sina förslag. Det har vi alltid gjort, och det kommer vi alltid att göra. Vi har också en plan att steg för steg bocka av budgetunderskottet och hamna i balans i de offentliga utgifterna igen. Vi tror att det är viktigt. Det är viktigt för , och det är viktigt för investeringsviljan i vårt land. Det vi däremot också har sagt är att har underinvesterat under en lång rad år. Vi ser att det finns ett behov av att investera mer i bostadsbyggande och i infrastruktur. Det finns ett antal viktiga investeringar som påverkar tillväxtkraften i . Därför har vi sagt att för att ha koll på investeringarna i samhällsekonomin vill vi parallellt med budgeten redovisa en investeringsplan. 80 (M): Jag vet inte riktigt vad gjorde under de två föregående mandatperioderna. Men han måste ha missat att Socialdemokraterna lade fram förslag på budget- och statssaldo i sina budgetar som var på nästan identisk nivå. Skillnaden handlade bara om hur vi prioriterade resurserna. Det är dock intressant att konstatera att regeringen vill ta bort överskottsmålet. Man vill kraftigt bygga ut bidragssystemen och ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. vill man också starta stora infrastrukturprojekt som man inte har finansiering för. Det här är en utveckling som kommer att innebära att vi inte kan föra en expansiv politik i dåliga tider, för den här regeringen tar inte ansvar för landets ekonomi. 81 Närings- och innovationsminister (S): Jag konstaterar bara att 74 miljarder i budgetunderskott begränsar våra möjligheter att göra investeringar . Om man inte för en ansvarsfull ekonomisk politik får man äta upp det i senare tider. Det är exakt det har fått erfara. Det berodde på att ni sänkte skatter. Ni sänkte skatter jämt, i både goda och dåliga tider och oavsett om ni hade pengar eller inte. Till slut blev det ett budgetunderskott. Vi hade velat göra annorlunda med pengarna. Varje gång ni redovisade de stora skattesänkningarna redovisade vi hur vi kunde investera dem i bostadsbyggande, i infrastruktur och i utbildningspolitik, för vi tyckte att det var viktigare investeringar att göra för . Det är den inriktningen vi också tar för nu när vi har bytt regering. Däremot är det viktigt, och lite anmärkningsvärt, att hamnar i positionen att man inte tycker att man ska redovisa en investeringsplan bredvid statsbudgeten. Är det inte bra att ha koll på de investeringar som görs i ett samhälle? Jag tror att det är en av de långsiktigt viktigaste frågor vi ska ägna oss åt – att investera mer för att skapa mer tillväxt i vårt land. Men vi kommer inte att börja låna till det. 82 (M): Jag har en fråga till infrastrukturministern. meddelade att regeringen har tappat fart. Det är extra oroväckande när man har att göra med en infrastrukturminister som handhar trafikfrågor. Ett sätt att göra detta är att lägga över frågan om på en miljöpartist som inte vill ha . Den här har sagt till regeringen att vi vill behålla . Mina frågor till infrastrukturministern är för det första: Kommer hon på något sätt att agera i frågan? Det är ju en infrastrukturfråga och inte en bostadsfråga. För det andra: Kan vi förvänta oss att den här regeringen lägger ned ? behöver veta detta för sin fortsatta planering av den tillväxt som gör detta land till ett tillväxtland. 83 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Den här regeringen, som är tillsatt för som omfattar , , kommer garanterat inte att lägga ned . Om ska läggas ned kommer att avgöras av huruvida man kommer att kunna garantera kapaciteten – både den som det finns behov av och den som det kommer att finnas behov av . Den beredningsperson som regeringen har tillsatt har till uppgift att just titta på om det finns andra sätt att tillgodose både behoven av tillräcklig flygkapacitet till och från och möjligheten att frigöra värdefull central mark i för bostadsbyggande. Om dessa båda mål inte går att förena kommer att vara kvar. Om det däremot visar sig att det är möjligt att flytta kapaciteten någon annanstans är det definitivt ett arbete som man behöver titta närmare på. 84 (M): Jag tackar ministern för början till svaret. är problemet detsamma. Om vi i inte vet hur man ska planera den fortsatta tillväxten för att regeringen öppnar upp för att stänga ned innebär det problem. Ett konkret problem är till exempel den fortsatta utbyggnaden av till , som skulle knyta ihop och mycket bättre och skapa bättre kopplingar här i länet. Man kan alltså inte fortsätta satsningen förrän man vet hur det blir med . Det spelar roll för att få ett besked i frågan. Det spelar också roll för andra regioner i det här landet som är beroende av kopplingen gentemot . Det är betryggande att statsrådet säger att man inte ska lägga ned utan att kunna säkra kapaciteten. Men denna riksdag har varit tydlig mot regeringen med vad man vill. När ska regeringen lyssna? 85 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det finns en fastställd praxis för hur regeringar ska hantera tillkännagivanden från . Den här regeringen har ingen ambition att förfara på något annat sätt än vad tidigare regeringar har gjort, det vill säga vi tar till oss de tillkännagivanden som fattar beslut om och bereder dem i vanlig ordning. Det finns inga besked att lämna om huruvida kommer att vara kvar i all framtid. Däremot finns det ett arbete som pågår som handlar om att säkerställa flygkapaciteten i , vilket naturligtvis är oerhört viktigt för men också för alla andra regioner i . Då talar vi både om det nuvarande kapacitetsbehovet och om kommande behov av att kunna flyga till och från huvudstadsregionen. Jag tror inte att frågeställaren egentligen förväntar sig att jag här i en frågestund ska svara med en tidpunkt för när detta eventuellt ska kunna ske. Främjandet av förnybar energi 86 (S): Min fråga vänder sig till energiminister . Den handlar om vårt hållbara samhälle och energipolitikens betydelse för detta. Sysselsättning och tillväxt i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. vet vi att vi ska ställa om till en hållbar energiförsörjning. En del av detta är att främja den förnybara energin. har unika förutsättningar, nära nog, när det gäller förnybar energi med vår goda tillgång på vind och vatten, skog och jord. Det finns mycket stor potential för att bygga ut detta . Min fråga till energiministern är helt enkelt vad regeringen avser att göra för att främja den förnybara energins utveckling. 87 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Det är precis som säger: Vi har goda förutsättningar när vi nu tittar på den kraftfulla tekniska utveckling som sker inom det förnybara området. Det är skogen, vinden och vattnet framför allt, som ledamoten nämner. Vi har en pågående utveckling där vi får ut alltmer el från framför allt vind och skog. Jag tror att detta går att främja ytterligare. Det är mot den bakgrunden regeringen har föreslagit att vi bygger ut de gröna certifikaten tillsammans med med ytterligare . Vi lägger fram förslag på att stödja solceller, där vi aviserar en ökning med ytterligare 150 miljoner . Det har ganska införts möjligheter att göra skatteavdrag för mikroproduktion. Jag menar att det är en viktig del att se till att vi långsiktigt får ett hundraprocentigt förnybart elsystem. 88 (S): Jag vill tacka energiministern för svaret. Det finns mycket om effekter och hållbar utveckling som vi kan stödja oss på när det gäller de förnybara energikällorna. Vi har också möjligheter till exportutveckling för de här områdena. Det finns en stor potential, inte minst för exportindustrin när det gäller utveckling av de här energikällorna. Särskilt solenergin har kommit i ljuset , inte bara för att årstiden börjar bli solig utan snarare för att man har lyckats utveckla energikällan på ett bra sätt. Hur ser energiministern på möjligheterna att utveckla solenergin ytterligare i ? 89 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att vi har ett gyllene tillfälle just nu när det gäller energisektorn. Den snabba tekniska utvecklingen inom solceller, vindkraft och bioenergi gör att vi skulle kunna utveckla detta steg för steg. Det gäller inte minst att vi ska försäkra oss om alltid ha tillgång till el på ett förnybart sätt. Om vi nu är rappa och pigga, och inom ramen för dessutom kan nå en blocköverskridande överenskommelse om utvecklingen på området, kan också vara ledande internationellt. På det viset kan vi utveckla en helt ny industri som genererar såväl jobb som tillväxt. Och vi kan göra det på ett smart sätt så att vi gör det förnybart och kan hjälpa andra länder. Det finns ett gyllene tillfälle här. Och regeringen är angelägen om att ta vara på detta. Men det måste också finnas en vilja i . Det är därför vi har startat , som har påbörjat sitt arbete. Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka statsråden och de deltagande ledamöterna. § 8 (forts. från § 6) Äldrefrågor (forts. SoU11) 91 (V): Jag är glad att det är du som sitter här just . Med 1 miljard och 2 miljarder , införhandlade av Vänstern, stärker vi bemanningen på äldreboenden. 2 000 fler anställda och 5 000 fler anställda är inte särskilt dåligt. Men så mycket mer behövs för att uppgradera hela äldreomsorgen. Vi har prioriterat bemanning. Mer personal gynnar de äldre och personalteamen. Högre bemanning är också en förutsättning för att personalen ska kunna ha fortbildning och utbildning, och kunna göra ett bra jobb. Det handlar om ökad trygghet och kvalitet för de äldre. Ingen äldre demenssjuk ska känna sig övergiven . Det handlar om en värdig vård. Många som jobbar inom välfärden jobbar deltid, har delade turer och har visstidsanställningar. Det är vardagen ute bland välfärdsjobben, särskilt inom äldreomsorgen. Bra arbetsförhållanden gynnar förstås de anställda men specifikt de boende. Det hänger liksom ihop. Vem är det som tar ansvar för sina föräldrar, sina svärföräldrar och så vidare? Det är oftast vi kvinnor. Det här är också en jämställdhetspolitisk fråga. Många anhöriga går på knäna . Många kvinnor går ned på deltid, och förlorar på det sättet pension, för att ta hand om äldre anhöriga när omsorgen inte räcker till. Mellan försvann 31 000 särskilda boendeplatser. Det är en minskning med ungefär var fjärde plats. ökade antalet som fick hemtjänst med 41 000 personer. Det är en rejäl ökning. har tittat lite på det här och pekar på att de flesta äldre med hemtjänst får betydligt mindre hjälp än äldre som har särskilt boende. Då kan man lätt räkna ut att det är de anhöriga som har fått rycka in när boendeplatserna har minskat så drastiskt. Äldre vill bo hemma så länge det går. Men att få flytta när man inte längre orkar bo själv, när man är orolig och när det händer jobbiga saker, borde vara en rättighet. Så är det inte , oavsett om det är en röd eller blå kommun – det vill jag säga. De äldre som äntligen får en plats är oftast så sjuka och så illa däran att äldreboendet, som skulle vara någon sorts gemenskap, i stället blir någon sorts hospiceverksamhet med stängda dörrar. Jag tycker att vi kan bättre i . Jag ska berätta en sedelärande historia om hur det kan gå till. Den handlar om min pappa. Han är , men när han var fick han möjlighet att bygga om sitt badrum genom – jättebra. Och det gick galant att få igenom det. Då tänkte han och jag ”Vad bra, då kan han få ett korttidsboende. Det tar ju ändå . Hur ska det annars gå till?” Min pappa som är en alert person tog kontakt med stadsdelsnämnden och fick svaret ”Du får klara dig med en skogstoa, och så kan du vaska av dig i köket.” Jag tyckte att det var konstigt och ringde upp för att kolla om de verkligen hade sagt så. De sa precis samma sak till mig som till 92-åringen, som inte direkt har legat samhället till last. Skogstoa och vaska av sig i köket var det som gällde. Vi överklagade precis som man ska göra, först till förvaltningsrätten. De var ganska iskalla och avslog överklagandet. Vi gick vidare till kammarrätten. Det är en viss affär, och det tar lite tid. Det var en seger. Men det kom liksom lite . Herregud, badrummet stod där . Och min pappa hade fått klara sig med skogstoan och med att vaska av sig i köket. Man kan fundera på om det var rätt svar. Jag är alltså en av många anhörigtorpeder. Och en av våra uppgifter är att ligga på, att överklaga beslut och att kolla. Om man är äldre och ensam och inte har några anhöriga blir man väldigt ensam och utlämnad. Så kan det vara i , oavsett kommun – det vill jag också säga. Vänstern vill lyfta upp att bör ge i uppdrag att se över hur vård och omsorg i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras, i enlighet med reservation 3. Riktlinjer kommer och går. Och det verkar ibland vara lätt att förtränga dem, både ute i landsting och kommuner tyvärr. Det är något som man inte tittar särskilt mycket på. ligger riktlinjerna längst ned i dokumentskåpen. Det är i stället ofta budgeten i stadsdelen och kommunen som avgör vilken hjälp som kan ges. lämnade sitt förslag om nationella riktlinjer i äldrevården till regeringen. Det är bra. Förslaget innebär bland annat att äldreboenden ska vara bemannade . Det låter väl ganska rimligt? Små robotar eller något annat kan inte styra verksamheten. Allt annat blir väldigt otryggt. Det ska inte vara bostadsort som ska avgöra tryggheten i boendet. Äldre och anhöriga ska inte behöva spela tombola om att det ska finnas bemanning på samtliga avdelningar. Det är en självklarhet. De äldre som har störst behov av vård och omsorg ska prioriteras. Och äldre människor ska självklart kunna välja vilket äldreboende de ska bo på, vilken person som ska komma hem till dem och så vidare. Så är det inte , oavsett om man har LOV eller inte. Då kan man fråga sig om LOV, eller om jag döper om det till etableringsfriheten, har inneburit det. Jag lyfter förstås fram min hemkommun , som har varit Alliansens stora skyltfönster. har 135 privata utförare av hemtjänst och 25 kommunala hemtjänstenheter. På det sättet ser det ut. Då kan man undra hur det har gått. Är det hoppsanbra, eller är det halvbra? Hur går det egentligen i ? Då har sina fantastiska uppföljningar, som är bra att titta i . Då ska man betänka att är den mest privatiserade kommunen i hela och har lyfts fram i olika sammanhang. Man kan se att inte får enda grön plupp. Vad är då en grön plupp? Jo, det betyder att man tillhör de av kommunerna som får bäst utfall. får väldigt många gula pluppar – det är mitt-emellan-kommuner – men också rätt många röda pluppar, som är kommunerna med sämst utfall, . Det är intressant, för har ju höjts till skyarna som det stora paradnumret. Det finns utsagan att konkurrens gynnar kvalitet. Men man kan fråga sig om det är så alla gånger. Även om detta inte direkt belyser kvalitetsskillnader mellan privat och egenregi i belyser det resultatet i en kommun med stark privatisering. Det har inte heller blivit billigare men mycket rörigare när det gäller kopplingen till vårdcentraler, som även de är ute på drift liksom, och kopplingen tillbaka till akutsjukvården och så vidare. Det är ganska hårt för en del på sjukhusen att hålla reda på 135 utförare. Det är viktigt för äldre i att kunna känna sig trygga och kunna prata med personalen obehindrat. Det tycker jag också är en rättighetsfråga. I en undersökning gjord av anser av kommunerna att äldreomsorg på andra språk än svenska är jätteviktigt. Men tittar man på utfallet, hur många kommuner som erbjuder detta, ser man att det är som säger att de inte gör det. bör därför få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur äldreomsorgen fungerar för äldre med utländsk bakgrund och hur stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund utvecklas. Vi kan bättre! Jag vill av hänsyn till tid och rum inte yrka bifall till alla reservationer från utan väljer att lyfta upp reservationerna 3 och 16 och yrka bifall till dem. 92 (FP): Först vill jag säga att vi i naturligtvis står bakom våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 6. I förrgår var jag i på en äldrekonferens. Där fick vi lyssna till , som tog upp den nedlagda och sa att den ska ersättas av en kommission för kvalitetssäkring inom äldreomsorgen. Hon gick inte närmare in på vad det skulle handla om, utan det var det vi fick veta då. På tåget i går läste jag bok tiderna – åldrande och äldrepolitik som en historiker ser det. Här finns ett kapitel som skildrar alla de utredningar som har genomförts av olika regeringar inom det här området. Innehållet i dem är påfallande lika. Vi vill ge årsrika människor makt att bestämma över sin vardag. Det ska finnas valfrihet. Det ska vara hög kvalitet på det ena och det andra. Tjocka betänkanden handlar det om. Men vad hände sedan?