prot · H209100 · 2015-05-20 00:00:00 — Det är klart att det då är lite svårare att driva både skolutveckling och genomföra de insatser man hade planerat. Att det sedan finns idéer och tankar tror jag faktiskt i ärlighetens namn inte att har några tvivel om. Hon missar att tala om att är budgeterat för karriärtjänster. Den verkliga kostnaden är , så det återstår väl att visa det i kommande budgetar. Kommunerna har bidragit till att höja lönerna, det är alldeles riktigt. De har det ganska knapert däremot. De har det inte så lätt att hantera både de välfärdsutmaningar som finns och höja löner. Därför skulle jag säga att det är välkommet att regeringen nu har de här 3 miljarderna som ska bidra till att också höja lönerna. Hur hanterar man tillkännagivanden? Det skulle vi kunna ha en lång diskussion om. Det är väl ganska allmänt och inte specifikt för just den här debatten. Däremot tycker jag att det finns en konstig bild av att ett tillkännagivande är något annat än ett tillkännagivande. Regeringen har klart för sig vilken majoritet som finns i för vilket beslut. ska regeringen arbeta vidare med detta. Jag hade bara ett anförande och valde ändå att fokusera på just tioårig grundskola för att kunna ge en del av de svar som jag märker att Alliansens partier efterlyser. Då vore det ju önskvärt om ni lyssnade på vad vi sa. Vi säger att vi vill ha en tioårig grundskola men att det ska vara möjligt att ha förskollärare . Hade haft möjligheten till en replik skulle hon ha fått utveckla varför förskollärarna inte kan få arbeta kvar i förskoleklass. Det är ju den enda stötestenen som återstår, och jag är även där hoppfull om att vi kan finna varandra. 116 i (C) replik: Jag tänkte att jag skulle ge lite mer tid så att hon inte behöver tala så fort och så att hon kan utveckla en del saker när det gäller dessa frågor. Jag skulle vilja fortsätta där det tidigare replikskiftet slutade, nämligen om förskoleklassen och att den ska bli obligatorisk. Jag tyckte att mot slutet av replikskiftet ändå lyfte in behovet av en tioårig grundskola. Som det ser ut har förskoleklassen blivit en sluss in i skolan. Visst är det viktigt att det sker en övergång och att de så kallade olika pedagogikerna får möta varandra på ett bra sätt. vet vi att ett tidigt lärande är viktigt liksom att tidigt få stöd om man behöver det. Det är också viktigt att tidigt möta lärare som på olika sätt lyfter in både språkutveckling, matematikutveckling och andra delar. Det vi pratar om från Alliansens sida handlar om att den nya årskurs 1 blir . I vår skrivning står det också om vikten av att förskolepedagogiken kommer in i på ett bra sätt. Men man kanske inte behöver ha på sig, utan man kan ganska fort få möjligheten. I anförandet tidigare lät det som att först har man i förskolan och sedan har man i , och det är väl bra om man får vänta innan man måste börja i . Jag hoppas att det inte var det sa, utan att man just ser möjligheten till att påbörja lärandeutvecklingen och också få det stöd man behöver, inte minst när det gäller den språkliga utvecklingen som vi vet att för få elever får . 117 (S) replik: Vi har väl alla lite att jobba med när det gäller att försöka förstå varandra snarare än att missförstå varandra. Det är naturligtvis så att man har ett lärande i förskolan. Men vi kan väl alla vara överens om att man oftast då är i vissa lokaler med viss personal, viss struktur och en egen läroplan, och därefter börjar man i stället i skolans lokaler. är första året någonting som vi kallar förskoleklass. Vi har i utskottets regi fått en föredragning från som har gjort en kartläggning. De avråder inte alls utskottet från att fortsätta ha någonting som heter förskoleklass, men de visade på en hel del förbättringsområden där vi behöver jobba med likvärdigheten. Jag vill nog påstå att vi inte har jobbat särskilt mycket med att försöka utveckla förskoleklassen, och jag tror att det är dags att vi gör det. Alternativet är inte bara att säga att årskurs 1 blir och så utbilda bort alla förskollärare till grundlärare. Om jag får anlägga ytterligare en aspekt på det så är det ett faktum att vi har ganska svårt med lärarrekryteringen framöver. Att då utbilda bort förskollärare så att de inte ska vara behöriga att arbeta i förskoleklass längre är något som vi kraftigt motsätter oss. Däremot är det naturligtvis så att en förskollärare kan bedöma barns utveckling och deras behov av lärande utifrån sina förutsättningar. är snart läsa-skriva-räkna-garantin på plats som vi gemensamt har arbetat för, och med den måste naturligtvis både förskollärarna i förskoleklass och grundlärarna i årskurs 1 arbeta ur olika aspekter. Det är ju inte så att det arbetet ska börja i årskurs 1. Det tror jag, om jag inte minns fel, att utbildningsministern också har beskrivit för oss alla i utskottet. Jag tror inte att min son i förskoleklass är den enda som har jobbat med just matematik, att knäcka läskoden, hålla på med fem- och tioskutt och väldigt mycket annat. Det är ett lärande som sker även i förskoleklass, men den där skola-in-perioden och ett långsamt övergående till det som är lite mer traditionell skola tror jag faktiskt är någonting som är ganska klokt, och jag tycker inte att någon har avrått oss från detta. 118 i (C) replik: föreslog redan från början när förskoleklassen infördes att den skulle bli obligatorisk, och det var väl klokt redan då. Vi har också föreslagit det som vi kallar för flexibel skolstart. Det har utretts, och man har tittat på både fördelar och nackdelar. Jag tror att det är det som vi egentligen på lite olika sätt är ute efter: att man faktiskt ska få möjligheten att bli utmanad och mötas som individ och inte, som det tyvärr ändå har blivit på en del ställen, hamna i lite mer av en stängd sluss. Jag tycker att det är lite olyckligt att säga att man vill utbilda bort. Min erfarenhet är att när fritidspedagoger och förskollärare utbildar sig till grundlärare och då har en dubbel kompetens så är det viktigt för skolan att ha de dubbla kompetenserna, inte alltid hos två olika individer. Det är ett sätt att få möjlighet att bygga på sin kompetens och också göra karriär, vilket är viktigt för skolan. Jag är också nyfiken på hur man kan bygga in frågan om flexibel skolstart, även om det inte precis fanns med i betänkandet. Men kan lyfta upp den frågan lite grann, kopplat till att skapa en organisatorisk förutsättning för att kunna arbeta även på det sättet? 119 (S) replik: Skolan fungerar olika på olika ställen i landet utifrån hur många elever den har, var den ligger, vilka kompetenser lärarna har och så vidare. På samma sätt är det såklart med den sluss eller bro in – beskriv det hur ni vill – som förskoleklassen förväntas vara. Ambitionen är såklart att det ska vara flexibelt. Jag minns verkligen debatten om flexibel skolstart. Även om jag inte själv hade barn i förskolan var jag förskoleminister , och jag märkte att den debatten på något sätt ebbade ut lite i och med att förskoleklassen fyllde mycket av de behov som föräldrar kände. Det handlade om funderingar som till exempel: ”Ska mitt barn börja nu? Ska barnet gå kvar? Ska barnet börja som fem‑, sex- eller sjuåring?” behöver man inte stå inför ett sådant, som man upplever det som förälder, ganska dramatiskt val om barnet ska gå kvar till eller inte. I princip alla sexåringar börjar förskoleklass. Men det gäller att få en flexibilitet. Man får ändå säga att förskoleklassen är en ganska ny skolform. Hur hittar vi sätt för att underlätta samarbetet mellan professioner? Jag har inget alls emot dubbla kompetenser. Men jag är också realist och funderar över hur mycket utbildning det är rimligt att förvänta sig att en lärare som arbetar med de tidiga årskurserna ska ha. De kommer nästan att bli de mest välutbildade lärarna vi har i skolsystemet. Och jag är inte säker på att vi avlönar dem därefter. Dessutom är risken stor för att man framöver, när de som är förskollärare har kompletterat sin utbildning, kommer att få rekrytera grundskollärare till förskoleklasserna eftersom de inte har de dubbla kompetenserna. Jag blir mest bekymrad över att förskolans pedagogik långsamt försvinner när man blir en del av en stor skola. Jag vill på olika sätt värna förskolepedagogiken, men i en god dialog. Vi bör ta vara på kartläggning över vad vi kan göra och vad vi behöver göra för att få en mer jämlik förskoleklass. På samma sätt som det spelar roll vilken förskola man går på , spelar det roll vilken förskoleklass man hamnar i och vilken skola man sedan går på. Allt detta måste vi arbeta för. 120 (M): Xi blev president i . , världens mest spelade mobilspel, lanserades. Katolikerna fick en ny påve. gick med i EU. Och slog ned som en bomb i det politiska . Helt plötsligt var två uppsättningar av fyra bokstäver, och , något som varenda svensk hade en relation till, oavsett om man var skolpolitiker eller inte. presenterade en ny, fördjupad studie av som en uppföljning av detta. Den fördjupade studien beställdes efter att vi 2013 fick de resultat som pekade på att hade tappat . Den nya rapporten pekar ut en rad områden där kan bli bättre och en rad områden där vi har blivit bättre. Men den pekar också ut några områden där man fortfarande tycker att är bra. Man betonar framför allt det stora, starka och gemensamma politiska stödet för en likvärdig skola för alla, utan krav på egenfinansiering. Man betonar att det finns en långsiktighet i det politiska systemet och att det finns ett stort intresse för att skapa en skola där varje elev ska komma till sin rätt, få det stöd som behövs och få tryggheten och kunskapen i en jämlik skola. Det lyfts fram som något otroligt positivt. Det tycker jag är värt att komma ihåg när vi debatterar de här sakerna. När vi nu debatterar skolväsendet och går igenom samtliga motioner som ska hanteras är det, även om vi delar ett stort intresse för en gemensam skola, uppenbart att regeringsunderlaget har lägre ambitioner. Detta är lite ryckt ur sitt sammanhang men likväl; när det diskuterades andra saker sa en företrädare för regeringsunderlaget att det räcker gott och väl som det är . Det tycker jag är ganska talande. Man är emot utvecklad hbtq-kompetens, emot utveckling av elevhälsan, emot utökade elevhälsosamtal, emot utökad undervisningstid i idrott, emot utökad matematikundervisning, emot fler förstelärare i utsatta områden och emot en tioårig grundskola. Och man är för att försvaga det fria skolvalet och i stället införa ett kommunalt veto. Man är emot. Man är tveksam. Man skjuter eller paketerar om, vilket blir uppenbart när företrädare för regeringspartiet står i talarstolen och talar om Lågstadielyftet. Det var en satsning från alliansregeringen som sedan har paketerats om till ett lågstadielöfte. Den tioåriga är kanske det absolut tydligaste exemplet på att man väljer att skjuta i stället för att ta tag i de utmaningar som man ser. Detsamma, och det kanske viktigaste inslaget i debatten, gäller dock synen på makten över skolan, på vem skolan finns till för och på vem som vet bäst vad som fungerar bra i den svenska skolan. När vi diskuterar det fria skolvalet, när vi diskuterar kommunalt veto, uppstår en fundamental skillnad mellan Alliansen och regeringsunderlaget. Regeringen sätter tydligt ned foten och menar att politiker minsann vet bättre än elever och föräldrar själva gör. Trots att bland annat har konstaterat att kommunalt veto skulle leda till ökad segregation, och trots att flera andra har konstaterat samma sak kör man på ändå. Man ignorerar det som säger. Man drar undan de satsningar som spelar roll och väljer i stället att fokusera på det som känns bra i magen. Det talades tidigare om vikten av höga förväntningar. Ja, det behöver svensk skola. Och det behövs hela vägen från riksdag genom alla lärare. Men en viktig fråga att kunna besvara, för att kunna höja förväntningarna och kunna diskutera tillsammans är – jag citerar – ”Vad vilja Socialdemokraterna?” Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU12 Statens stöd till dagspressen Punkt 2 (Utredning om avskaffande av presstödet) 2. res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 1: 40 SD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. JuU24 Ökade möjligheter att resa inom EU med nationellt identitetskort Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Hinder för och återkallelse av nationella identitetskort) 2. res. 1 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 23 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 1: 40 SD, 1 MP Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Biometriska uppgifter i nationella identitetskort) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 2: 40 SD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD FöU9 Genomförande av offshoredirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. SkU26 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU16 En ny läkemedelslag Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (24-timmarsregeln) 2. res. 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 39 SD, 24 MP, 19 C, 16 FP, 14 KD : 1 SD, 19 V Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD UU15 FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Punkt 3 (Utredning om ökat stöd till demokratiaktivister m.m.) 2. res. 3 (M, C, FP, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 24 MP, 19 V 3: 79 M, 19 C, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 9 S, 5 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 5 (Kvinnors rättigheter) 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (FP) 41 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 5: 40 SD Avstod: 16 FP Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 7 (Religiösa minoriteter) 2. res. 8 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 8: 40 SD Frånvarande: 10 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Trygghet och studiero) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 2: 40 SD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 3 (Skriftligt ordningsomdöme) 2. res. 3 (S, MP, V) 3. res. 4 (SD) 146 för res. 41 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 147 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 M, 40 SD, 19 C, 16 FP, 14 KD 3: 104 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 5 (Betyg) 2. res. 6 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 16 FP, 14 KD 6: 40 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 9 (Huvudmannaskap) 2. res. 10 (SD) 3. res. 12 (V) 4. res. 13 (FP) Förberedande votering 1: 19 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 40 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 14 KD 10: 40 SD Avstod: 19 C, 19 V, 16 FP Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 10 (Fristående skolor) 2. res. 14 (FP, M, C, KD) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 36 SD, 24 MP, 19 V 14: 80 M, 19 C, 14 FP, 14 KD Avstod: 2 SD, 2 FP Frånvarande: 9 S, 4 M, 11 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 11 (Mottagande av elever) 2. res. 19 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 16 FP, 13 KD 19: 19 V Avstod: 40 SD, 19 C Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 3 KD (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 12 (Val av skola) 2. res. 20 (FP, M, C, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 24 MP, 19 V 20: 80 M, 19 C, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 20 (Elevhälsogaranti) 2. res. 28 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 79 M, 40 SD, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP 28: 14 KD Frånvarande: 9 S, 5 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 23 (Antal undervisningstimmar i idrott) 2. res. 31 (FP, M, C, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 24 MP, 19 V 31: 80 M, 19 C, 16 FP, 14 KD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Punkt 34 (Skolmat) 2. res. 41 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 80 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 FP, 14 KD 41: 40 SD Frånvarande: 9 S, 4 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 FP, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:111 om utbildningsstödet till varslade vid § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:599 Bensin- och dieselprisets nivå av (M) till finansminister (S) 2014/15:600 Utredningen om flygplats av (C) till statsrådet (MP) 2014/15:601 Nedläggning av skattekontor av Per Åsling (C) till finansminister (S) 2014/15:602 Effekter av regeringens näringspolitik av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:603 EU-skatt på finansiella transaktioner av (M) till finansminister (S) 2014/15:604 Åtgärder för att hindra att utsatta människor utnyttjas i organiserat tiggeri av (M) till statsrådet (S) 2014/15:605 Den småskaliga vattenkraften av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:606 Regeringens näringspolitik av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:607 Externa aktörer i integrationsarbetet av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:608 Skatteutjämningen av (M) till finansminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:511 Sociala innovationer av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:517 Småföretagares villkor vid facklig konflikt av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:522 Handelsavtal mellan och av Boriana (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:521 Det så kallade Hässleholmsförsöket av (V) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:518 Åtgärder för att förhindra beslut om nedläggning av reaktorer vid av (M) till närings- och innovationsminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 11 anf. 43 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 79 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 104 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om avskrivning av framställning § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Anmälan om granskningsrapport § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Statens stöd till dagspressen betänkande 2014/15:KU12 1 (SD) 2 (S) 3 PER (M) 4 (MP) 5 (SD) replik 6 (MP) replik 7 (SD) replik 8 (MP) replik 9 (C) 10 (V) 11 SKÅNBERG (KD) (Beslut fattades under § 14.) § 7 Ökade möjligheter att resa inom EU med nationellt identitetskort betänkande 2014/15:JuU24 12 (SD) 13 (S) 14 (SD) replik 15 (S) replik 16 (SD) replik 17 (S) replik 18 (M) 19 (MP) 20 (SD) replik 21 (MP) replik 22 (SD) replik 23 (MP) replik 24 (V) 25 (SD) replik 26 (V) replik 27 (SD) replik 28 (V) replik (Beslut fattades under § 14.) § 8 Genomförande av offshoredirektivet betänkande 2014/15:FöU9 (Beslut fattades under § 14.) § 9 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked (Beslut fattades under § 14.) § 10 Om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands m.m. betänkande 2014/15:SoU15 (Beslut fattades under § 14.) § 11 En ny läkemedelslag betänkande 2014/15:SoU16 29 (V) 30 (S) 31 (V) replik 32 (S) replik 33 (V) replik 34 (S) replik 35 FINN (M) 36 (V) replik 37 FINN (M) replik 38 (V) replik 39 FINN (M) replik 40 (S) replik 41 FINN (M) replik 42 (S) replik 43 FINN (M) replik 44 (V) 45 FINN (M) replik 46 (V) replik 47 FINN (M) replik 48 (V) replik (Beslut fattades under § 14.) § 12 FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik betänkande 2014/15:UU15 49 (M) 50 (SD) 51 (M) replik 52 (SD) replik 53 (M) replik 54 (SD) replik 55 (C) 56 (FP) 57 (SD) replik 58 (FP) replik 59 (SD) replik 60 (FP) replik 61 (KD) 62 (SD) replik 63 (KD) replik 64 (SD) replik 65 (KD) replik 66 SERKAN KÖSE (S) 67 (SD) replik 68 SERKAN KÖSE (S) replik 69 (SD) replik 70 SERKAN KÖSE (S) replik 71 (M) replik 72 SERKAN KÖSE (S) replik 73 (M) replik 74 SERKAN KÖSE (S) replik 75 HANS (V) 76 (FP) 77 (S) 78 (M) (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2014/15:UbU11 79 (M) 80 (SD) 81 (MP) 82 (M) replik 83 (MP) replik 84 (M) replik 85 (MP) replik 86 i (C) 87 (V) 88 i (C) replik 89 (V) replik 90 i (C) replik 91 (V) replik 92 (SD) replik 93 (V) replik 94 (SD) replik 95 (V) replik 96 (FP) 97 (KD) 98 (SD) replik 99 (KD) replik 100 (SD) replik 101 (KD) replik 102 (S) 103 i (C) replik 104 (S) replik 105 i (C) replik 106 (S) replik 107 (FP) replik 108 (S) replik 109 (FP) replik 110 (S) replik 111 (S) 112 (M) replik 113 (S) replik 114 (M) replik 115 (S) replik 116 i (C) replik 117 (S) replik 118 i (C) replik 119 (S) replik 120 (M) (Beslut fattades under § 14.) § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU12 Statens stöd till dagspressen JuU24 Ökade möjligheter att resa inom EU med nationellt identitetskort FöU9 Genomförande av offshoredirektivet SkU26 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked SoU15 Om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands m.m. SoU16 En ny läkemedelslag UU15 FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik § 16 Anmälan om interpellationer § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015