prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (MP) skulle tjänstgöra som ersättare för (MP) –i stället för –som tidigare meddelats. § 2 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i svenska delegation. Talmannen förklarade vald till suppleant i svenska delegation § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:238 Interpellation 2015/16:238 Restaurangmomsens sysselsättningseffekt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:239 Interpellation 2015/16:239 Nyanlända och arbetsmarknaden av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef § 4 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM19 Förordning om fiskemöjligheter i KOM(2015) 559 till miljö- och jordbruksutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:59 till civilutskottet 2015/16:62 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:64 till trafikutskottet 2015/16:53 till socialutskottet KOM(2015) 593, KOM(2015) 594, KOM(2015) 595 och KOM(2015) 596 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2015) 750 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2015/16:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 2015/16:UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 2 (Politikens inriktning) 2. res. 3. mot. 14 (C) 71 för res. 22 för mot. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 1 M, 34 SD, 19 MP, 18 V, 14 L Avstod: 19 C, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. CU9 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Färdtjänstresor och förbeställda sjukresor) 2. res. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 34 SD, 19 MP, 19 C, 14 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - SkU8 Beskattning av säkerhetsreserv Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Tillkännagivande med anledning av förslaget om beskattning av säkerhetsreserv) 2. res. 33 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 1 SD, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - SkU13 Vissa frågor på området för indirekta skatter 2. res. 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Punkt 1 (Konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18) 2. res. 1 (KD, M, C, L) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 17 MP, 17 V 1: 70 M, 19 C, 14 L, 13 KD Avstod: 34 SD, 2 MP Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 4 V, 5 L, 3 KD, 1 - och (båda MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18) 2. res. 3 (KD, M, C, L) 3. res. 4 (V) 116 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP 3: 70 M, 19 C, 14 L, 13 KD Avstod: 18 V Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Anslag inom utgiftsområde 18) 2. res. 5 (SD) 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 2 M, 19 MP, 18 V, 2 L 5: 34 SD, 1 C Avstod: 68 M, 18 C, 12 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Finansiering av och tillgång till geodata) 2. res. 8 (KD, C) 32 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 69 M, 19 MP, 18 V, 14 L 8: 19 C, 13 KD Avstod: 1 M, 34 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Fördelning av pension mellan makar) 2. res. 3 (SD) 3. res. 5 (KD) 34 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 19 MP, 18 V, 14 L 3: 34 SD Avstod: 19 C, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Pensionssystemet) 2. res. 6 (M) 3. res. 8 (V) 70 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP, 14 L 6: 70 M, 1 KD Avstod: 19 C, 18 V, 12 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 6 (Mål för kulturpolitiken) 2. res. 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L Avstod: 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism Punkt 1 (Det förebyggande arbetet) 2. res. 1 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L 1: 70 M, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Arbetet för att motverka radikalisering) 2. res. 3 (M, C, KD) 102 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP, 18 V, 14 L 3: 70 M, 19 C, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Propaganda för terrorism) 2. res. 4 (SD) 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 68 M, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L, 13 KD 4: 1 M, 34 SD Frånvarande: 20 S, 15 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Kriminalisering av terrorismresor) 2. res. 5 (MP, S, V) 130 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 70 M, 34 SD, 19 C, 14 L, 13 KD 5: 93 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 10 (Hemlig dataavläsning) 2. res. 11 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 19 MP, 14 C, 18 V, 14 L 11: 70 M, 13 KD Avstod: 34 SD, 5 C Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 11 (Signalspaning) 2. res. 13 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L 13: 70 M, 13 KD Avstod: 34 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 13 () 2. res. 16 (M, L) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP, 19 C, 18 V, 13 KD 16: 70 M, 14 L Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 15 (Åtgärder med pass för att hindra resande) 2. res. 18 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 34 SD, 19 MP, 18 V 18: 70 M, 19 C, 14 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 19 (Medborgarskap) 2. res. 22 (SD) 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L, 13 KD 22: 34 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Punkt 21 () 2. res. 24 (M) 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 1 M, 34 SD, 19 MP, 19 C, 18 V, 14 L, 13 KD 24: 69 M Frånvarande: 19 S, 14 M, 14 SD, 6 MP, 3 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning betänkande 2015/16:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2015/16:1 delvis) 1 (M): Vi behandlar i den här budgetdebatten utgiftsområde 10, ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från . Naturligtvis står vi även bakom våra övriga reservationer. Vi redovisar vårt ställningstagande avseende anslaget i ett särskilt yttrande. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva i. Men står inför många utmaningar, inte minst avseende de ökade kostnaderna för sjukfrånvaron. Hur kan ett av världens friskaste länder ha en av världens mest sjukfrånvarande befolkningar? Det är en stor förlust för individen när sjukdom leder till utslagning från arbetsmarknaden, trots att man inget hellre vill än att arbeta. Att vara en del av arbetslivet förbättrar livsvillkor och delaktighet i samhället. Sjukförsäkringen måste därför ha fokus på återgång till arbete, så långt det är möjligt för den enskilde. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är de ökade sjukskrivningstalen en stor påfrestning på de offentliga finanserna, eftersom antalet arbetade timmar leder till minskade offentliga inkomster och ökade utgifter. Tilliten till socialförsäkringen som skyddsnät undergrävs om allt fler medborgare lever på sociala ersättningar utan att bidra till välfärdens finansiering. På samma sätt kommer tilliten till systemet att ifrågasättas om den som har rätt till medel ur transfereringssystemet inte får det. De sociala trygghetssystemen är till sin konstruktion gjorda främst för den som är anställd. Vi moderater anser därför att en översyn måste göras för att öka tryggheten för den som är företagare. Ersättningsmodellen vid aktivitetsersättning som utgår vid förlängd skolgång bör reformeras så att unga människor inte per automatik får aktivitetsersättning enbart på den grunden att de går i särskola. Detta leder ofta till inlåsningseffekter. föreslår i sitt betänkande en rad förbättringar i sjukförsäkringen, inklusive stöd för återgång i arbete. är det hög tid att ett antal av utredningens förslag föreslås av regeringen och förverkligas. Den kraftiga ökningen av sjukpenningtalet är mycket oroande, och i ljuset av denna ökning ter sig regeringens budgetförslag att som enda land i ta bort den bortre tidsgränsen som anmärkningsvärt. Därmed försvinner även möjligheten att delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion – som det förkortas. Jag har respekt för att Socialdemokraterna måste genomföra något av sina vallöften med tanke på alla de brutit. Men med tanke på hur sjuktalen ökar ter sig borttagandet av den bortre tidsgränsen snarare som en illa vald vallöftesleverans än en genomtänkt åtgärd. Det är på sin plats att påminna Socialdemokraterna om hur dåvarande statsminister satte de då skenande sjukskrivningstalen i fokus genom att i budgetpropositionen 2003/04 fastslå en vision om halverade sjukskrivningstal till 2008. Det var en hisnande vision som krävde krafttag, för den ansågs av många som i det närmaste ouppnåelig. tidigare socialförsäkringsminister uppdrogs att utreda frågan. I korthet levererade hon sitt svar i utredningen och föreslog att tidsgränser måste införas för att styra upp de alltför många passiva långtidssjukskrivningarna, som ofelbart ledde till förtidspensionering och ett liv med endast sjukersättning som inkomstkälla. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Genom att inga tidsgränser fanns för avstämning om hur sjukdom och arbetsförmåga utvecklades blev alltför många sjukskrivna alltför . Detta medförde i sin tur att alltför många fall ledde till förtidspensionering utan att någon vinnlagt sig om att utreda arbetsförmågan eller om andra möjligheter stod till buds för att hjälpa. Detta drabbade även många unga människor, som passivt förvisades till utanförskap och bidragsförsörjning för resten av livet. När utredningen sändes ut på remiss återkom bland annat LO med stöd för förslagen om tidsgränser och tyckte att den bortre tidsgränsen kunde sättas . , herr talman, är den bortre tidsgränsen satt till det dubbla, det vill säga 30 månader, genom att alliansregeringen i stort genomförde den reform som utredning föreslog. Varför har nuvarande S-regering fullständigt ändrat uppfattning jämfört med ? Till syvende och sist handlar de politiska skiljelinjerna om hur vi ser på sjukdomsbegreppet. Det finns dessvärre sjukdomar som kräver 100 procents sjukskrivning. Men det finns förstås också sjukdomstillstånd som med ny behandling möjliggör arbete på av den egna förmågan. Reformarbetet avseende sjukförsäkringen måste ha ett tydligt fokus på att stärka det friska. Låt inte människor glömmas bort i ohälsosam passivitet! Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen för i sitt slutbetänkande resonemanget att det skulle gå att ta bort den bortre tidsgränsen på lång sikt om rehabiliteringsåtgärderna var säkerställda och effektiva för var och en som behöver dem. Men det som händer nu är att regeringen tar bort den bortre tidsgränsen utan att ha säkerställt att rehabiliteringsåtgärderna finns på plats. Sjukpenningtalet för kvinnor är jämfört med männens, som är . Det betyder att är kvinnors sjukpenningtal högre än männens. Ökningen i sjukfrånvaro är störst bland kvinnor och tydligast i psykiatriska diagnoser. Det sistnämnda bidrar i sin tur till ökningen i sjukfallslängder eftersom sjukskrivningar med dessa diagnoser i genomsnitt blir betydligt längre. Ökningen sker i alla mått förutom i antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar, som har ett oförändrat värde. För att kunna uppnå sjukpenningmålet måste primärt de berörda myndigheterna definieras och en gemensam handlingsplan tas fram. roll och uppdrag måste förstärkas. Det ökade sjukpenningtalet är en stor utmaning för , och regeringen saknar svar och skarpa åtgärder för att hejda ökningen. Hälso- och sjukvårdens köer, avsaknaden av ett tydligt uppdrag för patientens återgång till arbete och regeringens otydlighet avseende vårdval och privata vårdgivare är ett stort problem för . Dessa faktorer bidrar självfallet inte till att människor får snabbare adekvat hjälp att komma tillbaka till arbete. I detta anförande instämde (M). 2 (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning utredning har diskuterats som om vi skulle ha genomfört den precis som den är skriven. har inte en aning om vi hade gjort så. Att ni har lutat er mot denna utredning får stå för er själva. Menar på allvar att ett visst datum när man inte längre får vara i sjukförsäkringen är det som är helt avgörande för om man blir frisk eller kommer i arbete? Är det inte de insatser som görs för återgång i arbete, anpassande av arbetsuppgifter eller ett nytt arbete som är avgörande? Varför ska man bli fattigare för att bli frisk? Jag kommer aldrig att förstå det resonemanget, och jag är helt övertygad om att vi socialdemokrater aldrig hade genomfört det. Jag säger det i kammaren , så är det för alltid sagt. 3 (M) replik: Jag är glad att tar upp frågan. När LO – socialdemokratiskt rött – lämnade sitt remissvar ville man ha ännu färre månader fram till den bortre tidsgränsen. Jag kan inte spekulera i om ni skulle ha infört det, därför att ni ju förlorade valet, men jag har suttit i och vet precis hur tongångarna har gått där. Vi hade en stor samsyn om att det viktiga för individen är att myndigheterna har nageln i ögat i fråga om tidsgränser för när åtgärder ska sättas in. Jag förstår inte heller hur ni tänker i fråga om att den bortre tidsgränsen ska tas bort . Hur har ni socialdemokrater säkerställt att rehabiliteringsåtgärderna finns på plats? har lagt fram en rapport där det framgår att de är kritiska till att den bortre tidsgränsen inte fungerar. Hur tänker ni göra framöver? Det finns också ett förslag i som handlar om att hälso- och sjukvården ska få ett tydligare uppdrag avseende återgång till arbete. Det hade redan kunnat vara på plats. Vad har hänt med det uppdraget? Hur tänker ni om den frågan? Jag tänker på alla som har hört av sig till mig som är otroligt tacksamma för att de har fått hjälp att komma tillbaka till arbetslivet. Sedan har den bortre tidsgränsen inte fungerat bra för andra. Men lämnar ni dessa människor i passivitet, precis som det var . Vilka åtgärder sätter ni in ? 4 (S) replik: vet att det har lagts fram ett paket med många punkter för att förbättra möjligheten till rehabilitering och återgång till arbete. Men det är inte bara individens ansvar. Arbetsgivaren har också ett ansvar. Vi vet att ohälsan ökar på grund av stress i arbetsmiljön och så vidare. Det finns många olika delar. Men vi får den ena rapporten efter den andra som visar att de åtgärder som ni själva har vidtagit inte har varit verkningsfulla. Det är kanske därför resultatet är så skralt. Ett resultat är att vid den bortre tidsgränsen och i övergången till arbetslivsprövning blir ersättningen sämre för många människor. En del får ingen ersättning alls utan är hänvisade till försörjningsstöd eller att bli försörjda av anhöriga. Är det ett datum som gör att människor blir friska och återgår till arbete? Vi tar bort datumet, inte åtgärderna som kan hjälpa människor till arbete. Svara mig på frågan. Tror att det är ett datum som gör människor friska? 5 (M) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Om datumet är något man ska fixera sig vid undrar jag hur det kommer sig att ni vill ha kvar de andra tidsgränserna. Det handlar om att den enskilde ska kunna sätta press på sina myndigheter. Det är , Arbetsförmedlingen och arbetsgivaren. finns ingenting kvar. Efter det att ni har tagit bort den bortre tidsgränsen kommer det att se precis likadant ut som det gjorde 2006 när människor stoppades in i statistik i stället för att vara inkluderade i samhället. Det vi ser är att de psykiska ohälsotalen ökar, framför allt i kontaktyrken inom offentlig sektor. Ni styr i nästan alla landets kommuner och landsting. Vad säger till sina kommunalråd? Det är där de stora problemen finns. kommer kommunerna och landstingen också att glömma bort de anställda som är hemma, frånvarande och sjuka i utbrändhet på grund av att det finns för lite resurser i kommunerna. Det handlar mycket om ledarskap. Den offentliga sektorn har inte det ledarskap som den förtjänar. Jag har många motfrågor till , och jag ser fram emot att höra hennes anförande. Vad säger ni till de människor som inte kommer att kunna ställa de krav som individerna har kunnat göra när de har börjat närma sig gränsen? Varför tar ni inte bort de andra tidsgränserna när ett datum är tydligt eller definierbart? Varför är det bara det bortre datumet som är problemet? 6 (SD): Jag vill börja med att ställa mig bakom särskilda yttrande och yrka bifall till reservation 4. Det är kanske en aning okonventionellt att ägna inledningen till en sådan här debatt åt att prata om arbete, även om föregående talare var inne på samma ämne fast med en annan infallsvinkel. Men jag tänkte göra det i alla fall. Precis som flera talare var inne på då vi debatterade ett annat utgiftsområde är arbete själva grunden till att det finns någon välfärd över huvud taget. Det känns nästan lite larvigt att behöva säga det, men det behövs tydligen. Villfarelsen att det finns en stor aldrig sinande kassa att ösa pengar ur tycks tyvärr spridas alltmer i vårt land bland såväl politiker som opinionsbildare. Men så är det alltså inte. Det finns ingen sådan kassa. Därför behöver och alla andra nationer och statsbildningar som vill hålla sig med någon typ av välfärd medborgare som arbetar och betalar skatt. Ju högre ambitioner rörande välfärden, desto viktigare är arbetet. Samtliga politiska partier har, åtminstone i en internationell jämförelse, väldigt höga ambitioner för välfärden. Så är det faktiskt. Även om vi träter i den här kammaren, i våra utskott och på andra ställen har vi fortfarande allesammans relativt höga ambitioner för vårt lands välfärd. håller välfärden högt. Jag läser en kort passus ur avsnittet om välfärd i vårt principprogram: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ”Att själv leva i överflöd utan att bistå grannar och landsmän som lider nöd är moraliskt förkastligt. Stora klassklyftor och sociala orättvisor hotar tryggheten och sammanhållningen, riskerar att slita isär nationen och måste därför motverkas. är det viktigt att poängtera att en alltför långtgående fördelningspolitik också kan få negativa konsekvenser. I ett företagarvänligt och tillväxtorienterat samhälle måste det löna sig att utbilda sig, arbeta och ta risker.” Det är bland annat denna utgångspunkt som ligger till grund för vår största satsning inom det utgiftsområde som vi debatterar . Klyschan är så sliten att den nästan riskerar att falla sönder när jag uttalar den; jag vet det. Men den är ganska talande, så jag säger den ändå: Dagens små företag blir morgondagens stora företag och arbetsgivare. Att små företag i färd med att växa och nyanställa är extra känsliga för den ekonomiska risk det innebär att anställa någon med bräcklig hälsa eller någon med ett funktionshinder som kan innebära större sjukfrånvaro är ett faktum. Ju hårdare konkurrens och ju snävare marginaler, desto högre tröskel in för den som av olika skäl har varit eller är sjuk på något sätt. vill ta bort den tröskeln. Vi vill se en reform av sjuklöneansvaret så att varje företag får dra av sjuklönekostnader för upp till nio genomsnittliga anställda. På så sätt tar staten över en mycket stor del av den ekonomiska risken med att anställa människor som har en sjukdomshistoria, människor som kanske mest av alla är i behov av att komma in på arbetsmarknaden. Reformen skulle gälla alla företag men, som alla förstår, primärt gynna mindre företag som växer samt såklart gynna såväl samhället som alla de människor som med förslaget får en lägre tröskel in på arbetsmarknaden. Jag vill runda av med att tala mig varm för innebörden av reservation 4, vård av närstående. För lika mycket som jag tycker att samhället ska finnas där när till exempel en äldre människa behöver hjälp med ett läkarbesök eller liknande, lika mycket tycker jag att det är behjärtansvärt och välkommet att en närstående bistår med detta när förhållandena så tillåter. Jag ser fram emot detta förslag vinner gehör och vi kan få till ett sådant system. 7 (C): Jag läser i det här betänkandet att det går bra för . Det är fler som arbetar, och företagen vill anställa. Den socialistiska vänsterregeringen slår sig för bröstet och säger att det är regeringen . Helt plötsligt har man glömt att man har stått här och beklagat sig över att man har varit tvungen att styra med och alliansregeringens budget. skulle man se fram emot att få styra med sin egen budget och vänsterkamraternas bifall.