prot · H20944 · 2015-01-13 00:00:00 — Då jobbade på , och tillsammans med och andra byggde Socialdemokraterna upp en trygg och bra ekonomi för igen. Många borgerliga ledamöter har berömt Socialdemokraterna för att vi satte upp tydliga mål och att vi hade buffert, överskottsmål och så vidare. klarade den internationella kris som började med jobbstoppet tack vare dessa tydliga regler som vi tillsammans satte upp i under den socialdemokratiskt ledda regeringen. Detta tycks de borgerliga ledamöterna fullständigt ha glömt bort. 33 (S): Jag reagerade på verklighetsbeskrivning. har haft av misslyckad allianspolitik, av alliansbudgetar som har lett oss från höga överskott till underskott. Orsaken till att det har gått så här illa är att politiken har misslyckats kapitalt, . Man trodde naturligtvis att denna politik skulle leda till att man skulle klara av arbetsmarknadspolitiken och lösa arbetslösheten. Men vad som har skett är att arbetslösheten under dessa år har ökat , långtidsarbetslösheten har tredubblats och ungdomsarbetslösheten är så hög att vi får bidrag från EU. Skattebetalarna i EU betalar alltså och Alliansens misslyckade politik. Tyvärr har drabbats av en nionde alliansbudget där Alliansen och tillsammans med fortsätter med samma misslyckade ekonomiska politik. Det är djupt tragiskt för och ett stort bekymmer för alla arbetslösa och för alla företag som har att agera i vår omvärld. Jag får välkomna till kammaren. Jag har inte sett honom i någon debatt här tidigare. måste dock ha tillbringat på ett partikansli eller så, för den verklighetsbeskrivning som han delger från talarstolen är fullständigt omöjlig. då arbetslösheten skenat och då underskotten, på grund av att man misslyckats med att bekämpa arbetslösheten, sjunkit som en sten. Det stannar inte där. Låt oss diskutera skolutvecklingen. Var befann sig när publicerades? Denna typ av verklighetsbeskrivningar är farliga. Det finns all anledning att kräva lite ordning och reda i debatten. Det finns all anledning att skapa lite realism i hur man utvärderar alliansmisslyckande. 34 (M): Det är intressant att diskussionen hamnar i ett slags historiebeskrivning genom och . säger att förvisso hade en bra ekonomi under krisen. säger att har varit helt fruktansvärda. Det är bara att titta på vår omvärld. Har klarat sig bättre eller sämre än vår omvärld? Det klarar alla vi andra att göra, men det klarar uppenbart inte Socialdemokraterna. Låt oss gå tillbaka till kärnan i denna diskussion: Vad hade Socialdemokraterna gjort? Tittar vi på de budgetar ni har lagt fram ser vi att Socialdemokraterna inte har velat spara mer än Alliansen. Socialdemokraterna har inte velat lägga mindre pengar än Alliansen. och hans vänner ville köpa . och hans vänner ville inte sälja de bolag som vi sålde strax före krisen för att kunna sänka statsskulden och hålla räntorna låga. och hans vänner i Socialdemokraterna har lagt fram budget efter budget där vi i efterhand kan se att det hade varit katastrof för . Med sin historiebeskrivning vill göra gällande att Socialdemokraternas budgetar hade lett till långt lägre arbetslöshet och statsskuld. Det stämmer inte. Det är intressant att är en auktoritet för när det för finansministern är något man bara kan ignorera. Ska vi ägna oss åt historiebeskrivning vore det bra om ni kunde er egen historia och era egna budgetar innan ni börjar klaga på våra. 35 Finansminister (S): Det är en spännande debatt att följa. Mycket intressant har sagts. En intressant fråga som har kommit upp är om situationen hade sett annorlunda ut om de socialdemokratiska budgetarna hade gått igenom i stället för de borgerliga. Svaret på frågan är ja. Det är skillnad på de stimulansåtgärder som vi socialdemokrater föreslog och de skattesänkningar som den tidigare regeringen stod för. Skattesänkningarna de föreslog är permanenta åtgärder som kostar lika mycket , om man inte höjer skatten, medan de stimulansåtgärder som vi socialdemokrater föreslog var av temporär karaktär. De kan man öka i dåliga tider och dra ned på i bättre tider. Det är till exempel arbetsmarknadsutbildningar och olika former av arbetsmarknadsåtgärder. Vi har också föreslagit en del andra förändringar av utgifter som har den funktionen i statsbudgeten att de inte ökar i takt med att ekonomin växer utan har tak, till exempel barnbidraget. Skattesänkningar däremot blir dyrare och dyrare i takt med att ekonomin växer. Ja, statsfinanserna hade varit i bättre skick om de socialdemokratiska budgetarna hade gått igenom . Dessutom har vi kritiserat regeringen för att vi tyckte att den hade ett alltför väl tilltaget reformutrymme i sina budgetar. Vi har lagt fram stramare förslag . säger att Socialdemokraterna vill öppna bidragskranarna. Jag måste kommentera det. Det är ett ganska kraftfullt uttryck – att öppna bidragskranarna. Det vi pratar om är ensamstående föräldrar, där vi vill göra en rejäl satsning på underhållsstödet. Det har inte höjts, och det har verkligen inte följt med i prisutvecklingen. Vi ser att allt fler barn växer upp under mycket svåra ekonomiska omständigheter. Andelen barn som växer upp i fattiga familjer har ökat radikalt under de borgerliga åren. Vi ville göra en ordentlig satsning så att fler barn skulle få möjlighet att leva i en familj som har rimliga ekonomiska omständigheter. Vi gjorde därför en historisk satsning på underhållsstödet. Det kallar för att öppna bidragskranarna. En annan förändring vi vill göra är att stoppa utförsäkringarna i sjukförsäkringen. Att allvarligt sjuka människor inte ska bli utkastade ur sjukförsäkringen tycker jag är civiliserat och mänskligt. kallar det för att öppna bidragskranarna. Vi har en mycket annorlunda ideologisk syn på hur vi ska organisera vårt samhälle. Jag står för solidaritet och medkänsla, men kallar det för att öppna bidragskranarna. 36 (M): Det var välkommet att vi fick en diskussion om hur läget hade sett ut om Socialdemokraternas budgetar hade gått igenom . Det försökte säga var att de föreslog tillfälliga satsningar som inte hade kostat lika mycket som våra så kallade skattesänkningar gjort. Det är intressant för har i flera tidigare debatter hävdat att det är just de två tre med allianspolitik som har försatt de offentliga finanserna i en dålig situation. Jag kommer att hålla det uttalandet emot dig, , och återkomma i en interpellation där du ska få redovisa vad det är för typ av tillfälliga åtgärder i era budgetar som inte hade inneburit att underskotten hade sett lika höga ut . för fram logiken att det är slut på pengar och att vi därför ska spendera mer pengar. Socialdemokraterna föreslog i sin budget 120 miljarder i ökade utgifter . Vi har en alliansbudget som vann stöd och som innebär att vi går snabbare mot en budget i balans. Det försöker undvika att kommentera och förhålla sig till. Bilden att det är som tar ansvar för de offentliga finanserna står mycket långt ifrån verkligheten. När det gäller bidragskranarna är den stora satsningen i Socialdemokraternas budget att höja taket i a-kassan, vilket gör att många vanliga människor kommer att få mindre pengar i lön än vad de får i bidrag. 37 (M): När det gäller beskrivningen av läget i svensk ekonomi finns i ena ringhörnan institutioner som , , , med flera, och i andra ringhörnan finns finansminister. De erkända institutionerna beskriver som en av världens eller åtminstone EU:s mest välskötta ekonomier. Vi har starka offentliga finanser och har skött oss väl under krisen. Finansministern beskriver i stället som ett land som har tomt i ladorna och en mycket svag ekonomi. Att vi har en finansminister som ser så annorlunda på läget jämfört med övriga bedömare skapar givetvis osäkerhet för dem som vill investera i och bidra till att jobben blir fler, tillväxten ökar och våra gemensamma resurser växer. Det anmärkningsvärda är dock kanske inte skillnaden mellan expertisen å ena sidan och en erfaren socialdemokratisk politiker å den andra. Det anmärkningsvärda är att vi har en slitning mellan statsministern och finansministern i beskrivningen av läget i svensk ekonomi. I motsats till vad alla socialdemokrater och säger här hävdar att har relativt stark ekonomi och relativt starka offentliga finanser. Men finansministern säger att ladorna är tomma. Det gör att man givetvis måste fråga sig vems politik och bedömning som gäller. Är det statsministerns eller finansministerns? När finansministern får frågan vad som är mest synd med att det är Alliansens budget som har vunnit gehör svarar hon att det är de hårdare skattereglerna för finansiella företag. Vi har alltså en statsminister som underkänner finansministerns beskrivning av det ekonomiska läget och läget för de offentliga finanserna, och vi har en finansminister som tycker att det allra mest beklagliga med den regering som har vunnit gehör är att det blir hårdare skatteregler för finansiella företag. Det är långt ifrån den trygghet som rådde under alliansregeringen. 38 (S): Moderater, sverigedemokrater, centerpartister, folkpartister och kristdemokrater ville en annan sak än regeringen, till exempel när det gäller att bekämpa barnfattigdom, stödja ensamstående föräldrar, ta bort stupstocken i sjukförsäkringen och se till att pensionärerna får det bättre. , vann som sagt omröstningen. Det beklagar jag. har vi kalla som sitter här och som inte har sett hur människor lider av den politiken. Arbetslösheten är hög, och människor känner otrygghet. Att man inte känner någon som är i den situationen tycker jag säger mer om de kalla Muf:arna än om vår politik. Visst kan man låna i dåliga tider. Det har vi varit med om , och det har vi haft i våra budgetar. Men det som tvisten handlar om är hur man ska göra när man går ur de dåliga tiderna. Den borgerliga regeringen valde att fortsätta att sänka skatten mest för dem som har det allra bäst. Det var den borgerliga regeringens recept, och det blev bara sämre. har vanliga människor fått vara med och betala kalaset, och ska varje reform vi lägger fram finansieras krona för krona eftersom vi tycker att det är så viktigt att ha ordning och reda i ekonomin. Vi hoppas på och kommer att jobba för att få en mer rättvis politik och för att vår budget går igenom fortsättningsvis så att vi kan stödja de utsatta ensamstående mammorna och papporna, dem som hamnar i stupstocken i sjukförsäkringen och dem som hamnar i arbetslöshet och inte väljer att bli arbetslösa. 39 (S): Jag tycker ändå att debatten är lite upplysande. Särskilt upplysande är det att lyssna på . När ska beskriva den misslyckade allianspolitiken talar han om sina så kallade skattesänkningar. Sug på det uttrycket, herr talman! Sina så kallade skattesänkningar – jag skulle kalla dem för ofinansierade. Jag skulle kalla dem för misslyckade. De infördes för att man skulle pressa ned arbetslösheten, och arbetslösheten gick ju upp. Det är totalt misslyckat. De infördes för att man skulle avskaffa ungdomsarbetslösheten, och den tredubblades. De infördes för att man skulle få bukt med långtidsarbetslösheten. Den tredubblades, den också. Om som representant för Alliansen ser på sin politik som de så kallade skattesänkningarna förstår jag att han, och möjligen också , lever i en föreställningsvärld där det finns gott om pengar. Vi har visst inte tappat bort 150 miljarder eller någonting sådant, tror de. De finns säkert någonstans, för det är bara något som Socialdemokraterna kallar för så kallade skattesänkningar. Man har genomfört ofinansierade skattesänkningar. Man hade naturligtvis en idé med det, herr talman. Det var att få bukt med arbetslösheten. Det misslyckades man med. Kombinationen ofinansierade skattesänkningar och ett misslyckande med arbetslösheten leder till att statens finanser urholkas. Det är en väldigt giftig cocktail. 40 (M): Man skulle kunna tro att det är valrörelse med tanke på hur Socialdemokraterna skriker om de skattesänkningar vi har gjort och hur hemska de har varit. Men varför höjer ni då inte tillbaka skatten? Ni gör ju inte det, utan ni accepterar 90 miljarder av våra skattesänkningar. Ni tycker att de är alldeles strålande. Ni tycker att de är så strålande att ni gör dem till er egen budget. Någonstans får man väl erkänna sitt eget hyckleri. Det är här den socialdemokratiska retoriken faller tom. Ni köper nämligen skattesänkningarna, och ni är för jobbskatteavdraget. Ni hatade det sista jobbskatteavdraget. Minnet är kanske kort hos , men jag kommer ihåg hur det var i den här kammaren när vi fick igenom det sista och femte jobbskatteavdraget. Det var det värsta som kunde hända , tyckte ni. Men ni har kvar det till stora delar. 90 miljarder av våra skattesänkningar har ni kvar, och ni verkar älska dem. Ni kommer att lägga fram en budget igen, igen och igen där ni kommer att ha kvar våra skattesänkningar. Om de är så hemska – varför kommer du då inte upp hit? Varför väcker du inte en motion? Varför går ni inte till väljarna och säger att ni ska höja de här skatterna? Det gör ni inte, utan ni accepterar dem. Därför blir allt ert prat om hur hemska skattesänkningarna är och hur hemska reformerna har varit helt tomt. Orden blir just därför inte värda någonting. Ni får anpassa er retorik efter er egen politik. tycker tillsammans med er i de motioner ni väcker här i att jobbskatteavdragen är bra reformer. Det är vi tacksamma för. 41 Finansminister (S): Jag vill påminna om att vi föreslog en hel del skattehöjningar i höstens budgetproposition. Vi, bland andra du och jag, har tillbringat ganska många timmar här i kammaren med att debattera just dessa. Det har alltså funnits en del skattehöjningar i budgetpropositionen som ni har haft en del synpunkter på. Jag ska säga en snabb sak till . Det handlar om tillfälliga åtgärder . Jag talade om tillfälliga åtgärder under de samlade åtta åren, där det finns en del satsningar på arbetsmarknadspolitik som vi hade under själva krisen. Om de hade haft effekt hade de kunnat göra att människor hade kommit i arbete, och sedan hade de kunnat trappas ned i takt med att arbetslösheten hade minskat. blev detta tyvärr aldrig verklighet. Vi har en arbetslöshet som biter sig fast på en mycket hög nivå och en långtidsarbetslöshet som är oroande, inte minst bland våra unga, bland annat på grund av att de åtgärder vi föreslog under krisen röstades ned i kammaren. kan känna sig lugn. Det värsta i er budget är inte straffbeskattningen på lokala sparbanker, även om det är en straffbeskattning som jag ogillar. Jag har svårt att förstå varför man ska ge sig på just de lokala sparbankerna, som är viktiga för det lokala och det regionala näringslivet. Det värsta är naturligtvis de åtgärder som inte finns med. Det handlar om det faktum att ungdomar ska fortsätta att gå långtidsarbetslösa i stället för att få möjlighet att jobba eller plugga och det faktum att fas 3 blir kvar som största arbetsgivare. Den satsning på infrastruktur och på järnvägsunderhållet som vi föreslog blev inte av. Pensionärerna fick inte sänkt skatt nu . Det är naturligtvis detta som är det värsta i budgeten. Om du läser hela intervjun ser du att det är det jag säger i svaret på frågan efter det som du citerade. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:152 om begreppet beräkningsteknisk överföring till hushållen 42 Finansminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen har för avsikter med posten ”beräkningsteknisk överföring till hushållen” i budgetpropositionen och om det är så att posten i själva verket är en, som han uttrycker det, buffert för att hantera en ökning av utanförskapet för att dölja arbetslösheten. För att återgå till överskott i de offentliga finanserna bör den nya politik som föreslås och aviseras och för vara fullt finansierad. I budgetpropositionen är budgeteffekten av de förslag och aviseringar som förstärker de offentliga finanserna större än budgeteffekten av de förslag som försvagar finanserna. Det betyder att finansieringen överstiger kostnaderna för reformerna. handlar det om . Avsikten med dessa medel är att de ska användas för finansiering av framtida reformer. Till dess redovisas de i budgetpropositionen som en beräkningsteknisk överföring till hushållssektorn. Genom att den beräkningstekniska överföringen inkluderas i budgetredovisningen uppnås en mer rättvisande prognos än om posten inte hade ingått i redovisningen. En reform som den beräkningstekniska överföringen kan finansiera är avskaffandet av den bortre gränsen i sjukförsäkringen. Det är alltså ingen slump att denna reform används som exempel i budgetpropositionen, precis som nämner. Den preliminära budgeteffekten av reformen utgör dock en mycket begränsad del av den beräkningstekniska överföringen, vilket framgår tydligt av den tabell som Schulte refererar till. 43 (M): Anledningen till att jag skrev interpellationen är att vi när vi öppnade regeringens budget möttes av ett begrepp som mig veterligen har förekommit i svensk politisk debatt, nämligen just beräkningsteknisk överföring till hushållen. Som vi har varit inne på lade och fram en budget som höjde statens utgifter med . Av dessa är det nästan en fjärdedel – nästan – som man inte har redovisat vad de handlar om. Om vi bläddrar igenom statsbudgeten, som är nästan lika tjock som , ser vi att de beräkningstekniska överföringarna bara är nämnda lite kort i några få meningar. Vad regeringen gör är alltså att man höjer skatten med 120 miljarder, och sedan berättar man inte vad man ska använda 30 miljarder till. Det som är ännu märkligare är att även om det inte har nämnts i budgeten har det inte heller nämnts i den allmänpolitiska debatten. Vi vet inte, och vi har aldrig fått veta, vad det är för typ av prioriteringar som regeringen tänker göra med detta. Det är problematiskt utifrån många perspektiv, inte minst ett demokratiskt perspektiv, att väljarna inte har fått en tydlig chans att ta ställning till vad det här faktiskt handlar om. Jag är orolig för att pengarna ska användas som en buffert för att hantera ett ökat utanförskap till följd av regeringens föreslagna politik som går ut på att bygga ut bidragssystemen. Hela den politiska debatten under de senaste 10 eller kanske till och med 15 åren har handlat om hur den tidigare socialdemokratiska regeringen under , som var en del av som statssekreterare, systematiskt försökte slussa ut människor från arbetsmarknaden in i förtidspension och sjukskrivning. Alliansregeringen jobbade idogt med att få tillbaka de människorna till arbetsmarknaden så att de kunde få en ny chans. har den socialdemokratiskt ledda regeringen lagt fram ett antal förslag som med stor sannolikhet kommer att bidra till ökat utanförskap. Det handlar om höjd a-kassa, som innebär att det för många inkomstgrupper inte lönar sig att arbeta, och inte minst om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen tas bort. I budgeten står det att det kommer att kosta hundra miljoner . Men eftersom det nämns som den enda förklaringen till de beräkningstekniska överföringarna är det tydligt att finansministern ser framför sig att fler och fler kommer att hamna i långtidssjukskrivning och passera den bortre gränsen. Då är vi alltså tillbaka på ruta ett. Det är en medveten politisk inriktning att slussa ut människor från arbetsmarknaden in i sjukskrivningen. Det är det man tar höjd för. 44 Finansminister (S): har livlig fantasi. Det är oerhört positivt; det blir spännande debatter då. Jag vill vara mycket tydlig: Vi kommer att precisera vad vi kommer att använda resurserna från den beräkningstekniska överföringen till, senast i samband med budgetpropositionen . Inriktningen för regeringens politik är tydlig. Det handlar om att fler ska jobba, inte minst att fler ungdomar ska jobba och plugga i stället för att gå långtidsarbetslösa. Det handlar om reformer för att stärka rättvisan och minska klyftorna i landet. Och det handlar om viktiga framtidsinvesteringar för att modernisera , till exempel investeringar i infrastruktur eller grön klimatomställning. säger att han inte känner till att beräkningsteknisk överföring har förekommit som begrepp tidigare. Det har det. använde den dåvarande socialdemokratiska regeringen beräkningsteknisk överföring i budgetpropositionerna . Det är alltså ingen nyhet. Det handlar om att vi har större inkomster än vi har preciserat reformer för i budgeten. Då är det bättre att redovisa för att vi avser att använda resurserna till reformer än att redovisa det som att regeringen inte avser att använda dem. Vi kommer att använda dem eftersom vi ser stora behov av att investera i . Vi behöver komma till rätta med arbetslösheten, komma till rätta med klimatomställningen, se till att vi får fungerande infrastruktur och se till att fler ungdomar får möjlighet till högre utbildning, för att nämna några viktiga reformer. 45 (M): Jag anklagades för att ha livlig fantasi, eller det kanske till och med var en komplimang. Jag tycker dock inte att just den slutsatsen kräver särskilt livlig fantasi. Det var nämligen precis så här ni gjorde och , . Ni slussade systematiskt ut människor från arbetsmarknaden. Eller förnekar du det? Förnekar du att regering, som du själv arbetade i, fattade ett inriktningsbeslut för Arbetsförmedlingen som innebar att man i utanförskap, i arbetslöshet eller sjukskrivning, automatiskt skulle prövas för förtidspension? Förnekar du att 150 000 människor förtidspensionerades vid makten, ? Förnekar du att då, liksom , hade världens friskaste folk men fick världens mest sjukskrivna folk? Uppenbarligen berodde det på att man förde en medveten och systematisk politik för att slussa ut människor från arbetsmarknaden. Vi talade tidigare om arbetslösheten och att den ökade under Alliansens tid vid makten. Det berodde framför allt på att vi kämpade för att få tillbaka de människorna till arbetsmarknaden. 150 000 personer kom också tillbaka till arbetsmarknaden. Det är klart att det är tufft för många av dem att, efter mångårigt utanförskap, få en ny chans och få ett jobb. Om jag nu har sådan livlig fantasi, undrar jag om du menar att det inte har hänt? Gjorde ni inte så vid makten? Och tar ni inte tydliga steg i samma riktning nu när ni säger att man ska ta bort det regelverk som vi har infört och som har säkerställt att sjukfrånvaron inte har skenat? Resultatet av er politik när ni styrde var en massiv ökning både av personlig kostnad för alla människor som fastnade i utanförskap och bidragsberoende och en enorm statsfinansiell konsekvens för . Vi hade tidigare hundratals miljarder mer i kostnader för förtidspensioner och sjukskrivningar. Och när regeringen nu vill anslå en inriktning för att gå tillbaka till delar av det gamla regelverket är det också naturligt att fler människor, precis som tidigare, kommer att fastna i långvarig sjukskrivning och få det ännu tuffare att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Det krävs alltså inte särskilt livlig fantasi för att se detta framför sig. Ni har satt ett ambitiöst mål om att ska ha den lägsta arbetslösheten i , utan att presentera en enda konkret åtgärd för att det ska bli fler jobb i den privata sektorn. Ni måste hantera det på något sätt, och det ligger i farans riktning att det helt enkelt blir genom att ändra om i statistiken och dölja arbetslösheten i form av sjukskrivningar. En annan intressant fråga som vi debatterade och som det kan vara värt att reflektera över är om vi skulle kunna klara överskottsmålet. Ja, här har vi ett förslag! Kan vi inte försöka använda de beräkningstekniska överföringarna till att minska underskotten? 46 (M): Det var länge sedan hade en finansminister och en statsminister som gjorde olika offentliga bedömningar av läget för svensk ekonomi och läget i de offentliga finanserna. Det var inte riktigt sedan vi hade en regering som lade stor prestige i att tricksa så mycket som möjligt med statistiken. Den förevarande socialdemokratiska regeringen lyckades nämligen inte med någon jobbtillväxt. Men genom att omdefiniera begrepp och hur människor skulle klassificeras i olika system lyckades de pressa ned arbetslösheten under korta perioder, till priset av ett växande utanförskap som bet sig fast.