prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Fler poliser ska ut i verksamheten, ut på våra gator och torg, för att förebygga brott. När vi är inne på förebyggande av brott: nämnde tidigare att man inte skulle mäta framgången i antalet ordningsvakter och inte heller i antalet övervakningskameror. Men övervakningskameror är också ett medel för att nå målet. Rätt använda övervakningskameror kan vara en väldig tillgång för polisen. Genom att sätta upp en kamera vid ett torg där man vet att det händer mycket hemskheter får polisen ytterligare ett komplement i sitt arbete för att kunna nå dit både och jag vill, nämligen att klara upp brott. 108 (MP) replik: pratade om fler poliser på gatorna, och då skulle jag vilja betona på gatorna. Bara fler poliser, till exempel fler poliser i receptioner eller fler poliser som är föräldralediga, ökar ju inte tryggheten och säkerheten i samhället, även om det naturligtvis i och för sig är behjärtansvärt och mycket bra att poliser är föräldralediga när det finns skäl. Även om den här debatten handlar om processrättsliga frågor engageras jag väldigt mycket av hur vi mäter och vilka mål vi sätter upp och vilka frågor vi ställer till våra myndigheter, för utefter detta får vi svar. Jag tror att det är dags för regeringen att gå bort från new public management-tänket och börja mäta det som spelar roll, sätta de mål som leder i rätt riktning och slopa pinnjakten. Därför vill jag också betona att det är viktigt att vi här i inte hemfaller åt att slå oss för bröstet över antalet ordningsvakter eller poliser, utan snarare sätter fokus just på det som är viktigt. Som jag nämnde tror jag inte heller att antalet övervakningskameror är ett klokt mått för oss att styra efter. Det går säkert att analysera resultaten lite olika. Inte minst måste även integritetsaspekterna väga mycket tungt när det gäller just övervakningskameror. Vi behöver helt klart styra våra myndigheter så att vi uppnår kvalitet och resultat snarare än fina siffror på papperet. 109 (M): Först en liten reflexion: Det har talats här i debatten om säkerheten i våra domstolar. kom 2012 med en rapport till , där man efterlyste möjligheten att montera säkerhetskameror i rättssalarna som kunde sättas igång i samband med överfall. Det tillsattes en departementsutredning som skulle ha gått i mål , men det gjorde den inte. Finns det möjligen någon företrädare här från S som kan förklara varför den nuvarande regeringen inte har tillsatt någon ny utredning på detta viktiga område? Det var det ena. till det jag egentligen tänkte säga. Ett resultat av höstens val är en kraftig ökning av antalet nämndemän från . Ett annat ytterkantsparti, Feministiskt initiativ, klarade inte riksdagsspärren men röstades in i 13 kommuner och fick därmed också mandat att nominera nämndemän. Av demokratiska skäl är det inte möjligt att på förhand sortera bort vissa partiers företrädare. Även extrempartier till höger och vänster måste med nuvarande system ha rätt att nominera nämndemän. Klokt nog tog alliansregeringen till sig av den allt hårdare kritik som har framförts i samhällsdebatten mot just nämndemannasystemet. Genom ett av den förra sista beslut skärptes kraven på nämndemännen. kan domstolarna begära utdrag ur polisens belastningsregister. Nämndemän får inte längre ha gått i konkurs. Det har också blivit lättare att avsätta nämndemän som har begått brott eller som på annat sätt är olämpliga. gäller också att nämndemän måste genomgå en obligatorisk introduktionsutbildning. Allt detta, herr ålderspresident, är steg i rätt riktning, men de undanröjer inte grundproblemet med politiskt valda lekmän i våra domstolar. Varje gång nämndemän tvingas lämna sina uppdrag på grund av att de har gjort bort sig – och det händer ganska ofta – rubbas förtroendet för domstolarnas verksamhet. Statskontoret har redovisat sin analys av förslag om att införa en så kallad fri kvot så att av nämndemannauppdraget ska kunna sökas av svenska medborgare utan politisk koppling, som partierna fortfarande ska kunna nominera sina egna trotjänare och sympatisörer till att vara domare. Statskontoret skriver att den fria kvoten inte skulle påverka representationen av nämndemän med utländsk bakgrund men leda till en viss underrepresentation av kvinnliga nämndemän. Intresset för nämndemannauppdrag kommer fortfarande att vara störst i gruppen äldre, konstaterar man och hänvisar till en medborgarundersökning. Någon påtaglig föryngring av nämndemannakåren skulle det alltså inte bli. Sammantaget bedömer Statskontoret att införandet av en fri kvot troligen inte skulle leda till en mer allsidigt sammansatt nämndemannakår. Men för att locka yngre personer till uppdrag föreslås i stället ändrade tjänstgöringsvillkor och en dubblering av heldagsersättningen från till . Det blir åtskilliga miljoner som jag inte har hört att regeringen är beredd att skjuta till. Kort sagt, herr ålderspresident: Jag tvivlar på att det är meningsfullt att gå vidare med förslaget om den fria kvoten. föreslog och att nämndemännen ska avskaffas i hovrätterna och kammarrätterna. Dessvärre valde alliansregeringen att inte genomföra utredningens förslag i dessa delar. Den formella motiveringen för att nämndemän ska delta även i överrätterna är att de precis som i underrätterna bidrar till ökad insyn och garanterar att domstolarnas dömande ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Men närmare betraktat är det oklart på vilket sätt insynen blir bättre. Nämndemännen är i likhet med yrkesdomare förbjudna att yppa vad som sägs under domstolens överläggningar. Det högtidliga talet om medborgerliga värderingar och mångfald är väl egentligen rätt tomt prat. Det går aldrig att få en representativ sammansättning inom gruppen av två eller tre nämndemän. I enlighet med de båda utredningarna menar jag – och som jag hörde framhålla tidigare – att tiden är mogen för att avskaffa nämndemännen, åtminstone i överrätterna. Vi ska ha klart för oss att när den ordningen infördes av dåvarande justitieminister var tanken att hovrätterna skulle inrätta sig i det socialistiska ledet och bli mer mottagliga för signaler från progressivt politiskt håll. Det är så det står i förarbetena. Förra höstens uppstramning av nämndemannasystemet markerar början på en omprövning i riktning mot minskat nämndemannainflytande. Jag hoppas såklart att denna omprövning fortsätter och kommer att leda fram till en ordning med enbart juridiskt utbildade domare i våra domstolar. Men innan vi är där kan ett naturligt andra steg vara att återgå till den ordning som gällde , nämligen att nämndemännen har kollektiv rösträtt i tingsrätt och länsrätt. Ett tredje steg är att avskaffa nämndemännen i överrätterna, precis som och föreslog. I JuU15 behandlas också min motion om en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar. För mig är det självklart att en offentlig rättegång ska kunna följas av alla som vill följa den, inte bara av ett begränsat antal åhörare som får plats i rättssalen. Lika självklart är det att den personliga integriteten måste beaktas, liksom att närvaron av tv-kameror inte får gå ut över rättssäkerheten eller kvaliteten i den dömande verksamheten. Om en domstol i något fall bedömer att en tv-sändning av rättegången påtagligt skulle försvåra utredningen av saken ska det med mitt förslag alltid vara möjligt för domstolen att besluta att förhöret inte ska tv-sändas. Möjligheten att hålla förhandlingar bakom stängda dörrar ska också finnas kvar, även om det nu drygt fotoförbudet uppmjukas något. Med detta sagt hade jag inte väntat mig annat än att utskottet skulle avstyrka min motion. Jag tycker ändå att utskottet argumenterar lite väl svagt, inte minst när det gäller tv-sända rättegångar. Utskottet hänvisar till ett frågesvar där justitieministern svarar att hon är tveksam till att det finns ett allmänintresse av att sända rättegångar i tv. Hon säger att det finns andra sätt att förbättra allmänhetens insyn i domstolsprocessen och att det inte finns några planer på att ta initiativ i frågan. Jag vill verkligen inte gräla med utskottet, men jag konstaterar att det är frågesvaret levererades. Debatten om tv-sända rättegångar har inte varit livlig – jag säger inte det – men positionerna har flyttats fram. Några exempel på det är att nuvarande och föregående president båda har bytt fot och uttalar sig för tv-sända rättegångar. Lagmannen och utredningsproffset konstaterade i samband med att det utan tvivel finns mål som har stort allmänintresse och där den utvidgade offentligheten inte är till skada för parterna eller förhörspersonerna. I sådana mål kan han hålla med om att tiden kan vara mogen för att försiktigt öppna för tv-sända rättegångar. Vi var rätt många som våren och satt bänkade framför tv:n och via SVT följde tingsrätts tv-sändningar av Breivikrättegången. Även i och finns möjlighet att tv-sända rättegångar. I våra nära grannskap uppfattas tv-sända rättegångar som ett naturligt inslag i det demokratiska samhället. Krigsförbrytartribunalen i tv-sänder förhandlingar mot misstänkta krigsförbrytare. rättegångar kan följas på domstolens hemsida. Jag tänker inte yrka på någonting, men jag är glad och nöjd att jag har kunnat bidra i debatten om hur kan medverka till att stärka rättssäkerheten och insynen i våra domstolar. 110 (S) replik: Jag fick en direkt fråga av . Utredaren slutade sitt uppdrag – och det fanns anledningar till det – . Om man hade tyckt att det var en mycket viktig utredning hade man dagen efter kunnat tillsätta en ny utredare. Det var ju fråga om en ensamutredare. Bland det första en ny regering gör vid byte av majoritet är att gå igenom alla pågående utredningar. Vissa läggs ned och vissa fortsätter. Den här gången blev det extra besvärligt för min regering eftersom det blev minus 200 miljoner i budgeten. Därför måste man sortera extra. De uppgifter som jag har fått är att regeringen har en avsikt att tillsätta en utredare. Dessutom arbetar med att frågorna ska skötas ordentligt. 111 (M) replik: Vad gäller det första påståendet från , att man dagen efter kunde ha tillsatt en ny intern departementsutredare: Det hade man kunnat göra, men jag tror inte att alliansregeringen var ensam om att ha gått in i en valrörelse då. Jag tror att även Socialdemokraterna hade tagit steget in i valrörelsen. Det är väl också allmän kutym att man inte tillsätter så många utredningar före ett val. Det har i alla fall jag för mig, men det kanske är en nyordning. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att man står här och anklagar den borgerliga alliansen för att inte bry sig om säkerheten i domstolarna när man själv nu har makten och möjligheten att på damma av , som visar att majoriteten av domare och även parter verkligen skulle uppskatta om det fanns en möjlighet att vara säkerhetsövervakade i den mån det behövs. Det är som sagt fritt fram för att ta initiativ där. Det gör man inte. Men det är ju lovande om har rätt i att det är på gång. Det ska jag kontrollera. Jag vill säga något om detta ständigt återkommande att regeringen nu får regera med Alliansens budget och att det innebär mindre anslag för att tillsätta utredningar. Regeringen tillsätter faktiskt utredningar som majoriteten i opposition inte ens vill ha. Jag tänker på . Jag tänker på att regeringen tillsätter en samordnare som ska utreda något som en majoritet i har sagt att den inte vill ha utrett. Jag tycker att ni i så fall borde hushålla lite bättre med pengarna. 112 (S) replik: Att hushålla med pengarna betyder inte att vi ska göra precis som de som är opposition vill. Jag har aldrig hört förut att man i en regering slutar att regera valåret. Jag trodde tvärtom att man var skyldig att sköta landet ända fram till valdagen och kanske till och med efter valdagen fram tills en ny regering tillträder. Det står i betänkandet – som kanske inte har läst, och det kan jag förstå – att regeringen ska tillsätta en ny utredare. Det kommer att komma. Jag vill också kommentera det här med tv-sända rättegångar. Jag tycker att det är en jättesvår fråga. Blir vittnena mer villiga att vittna? Känner sig målsäganden uthängd eller är orolig för att medverka? Vad händer med den som blir dömd, som då har varit i varje människas hem i det här landet? Jag tror att det krävs en ganska stor integritetsutredning av det här med tv-sända rättegångar. Men jag vill inte svara ja eller nej på det. Jag tycker bara att det är en mycket svår fråga. 113 (M) replik: Jo, jag har läst betänkandet. Annars hade jag inte noterat att utredningen i departementet inte gick i mål . Jag hade inte vetat det om jag inte hade läst betänkandet. Men jag är som sagt tacksam om den kommer att tillsättas igen. Huruvida en regering slutar att regera eller inte när det är val är väl inte riktigt vad det handlar om när man inte tillsätter en intern utredning. Det är väl inte detsamma som att sluta regera. Då har vi kanske lite olika syn på det. kom in på min motion om tv-sända rättegångar. Hade läst min motion hade hon vetat under vilka förutsättningar som jag föreslår att man ska kunna inleda en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar. Detta med integritet och annat är sådant som jag berör uttryckligen och förhållandevis omfattande i motionen. Är det så att är tveksam till hur hon ska ställa sig till frågan får hon gärna läsa min motion, så kan vi ta en diskussion sedan. 114 (): Det är många som är nya i justitieutskottet och i , och därför ska man väl ursäkta en viss historielöshet. Men jag tycker ändå att några saker bör påpekas. Det har sagts ett flertal gånger i den här debatten att har ingenting gjorts åt säkerheten i våra domstolar. Det är en ren oförskämdhet. Jag vill påminna om att vi genomförde en omfattande genomgång av tingsrättsorganisationen och gjorde stora förändringar i syfte att få bättre resurser för upprustning och renovering. har de flesta domstolar upprustats – också ur säkerhetssynpunkt. Vi har också byggt en hel del nya domstolslokaler, där säkerhetsfrågorna har stått i centrum. Det är en väsentlig sak som har varit möjlig tack vare alliansregeringens utomordentligt stora insatser för att höja anslagen också till rättsväsendet. Omorganisationen har varit viktig, men därtill kommer att vi i omgångar har anslagit särskilda medel för säkerhetshöjande åtgärder, vilket framhöll. Det har varit centralt. använder vi också ny teknik i våra domstolar. Vi har sett till att det finns möjlighet att vittna på distans och en rad andra möjligheter som inte fanns tidigare och som syftar till att höja säkerheten. I inget av de här fallen har jag, vad jag kan erinra mig, fått något förslag om ökade resurser eller säkerhetshöjande åtgärder från kammarens partier . Då tycker jag att det är oförskämt att säga att ingenting har gjorts. Det som vi nu diskuterar och som vi har ett tillkännagivande om kan jag berätta om bakgrunden till. Vi har naturligtvis utrett både det ena och det andra, men vi fick återkommande rapporter om bristande ordning och störningar i rättssalarna. Regeringen bad då att komma med ett yttrande om hur det såg ut. Svaret var att det inte var några större bekymmer. Men vi fick fler rapporter om detta, inte minst mot bakgrund av rättegångar som rörde grov organiserad brottslighet där detta med symboler och aktiviteter var väldigt tungt. Detta var skälet till förslaget som vi lade fram i vår motion och som vi också drev i regeringsställning – att vi måste sätta igång en utredning för att noga se över vilka verktyg domstolschefer ska ha för att de bättre än ska kunna säkerställa ordningen och tryggheten i våra rättssalar. De har ansvaret , och de kan vidta åtgärder. Men vi kände och bedömde att mer behöver göras eftersom detta sätts i system och oron bland en del som finns i rättssalen är påtaglig. Det var direkta berättelser från enskilda rättegångar som gjorde att den här frågan var relativt ny. Jag vågar påstå att vi har jobbat med säkerhetsfrågorna under de här åtta åren. Men det finns mycket mer att göra. Det gör det alltid, för det är som säger: Frågor rör på sig. Det gäller också öppenheten i våra domstolar, frågor om nämndemannasituationen och mycket annat. och jag har haft lite olika uppfattning om just nämndemännen. Det är en fråga som stöts och blöts av och till. Men när det gäller både den och frågan om vilken insyn vi ska ha i domstolarna måste vi ligga i takt med tiden och vända på de olika frågeställningar som finns. Jag uppskattar att det väcks seriösa och väl genomarbetade motioner som tar tag i de här frågorna på ett seriöst sätt. Sedan kan vi bli bättre på att svara från utskottets sida. Så är det alltid. 115 (S): Vem som har sagt att ingenting har gjorts vet inte jag, men det får vi väl läsa i protokollet . Javisst, mer måste göras. Jag håller med. Mycket mer måste göras, och om man hade gjort tillräckligt –2014 för att domstolarna skulle vara en trygg plats för människor som tvingas dit eller måste vara där, då hade inte Alliansen så snart efter valet och avgången behövt göra en motion tillsammans. Självklart har det gjorts saker . Ingen har påstått något annat. Men jag har sagt att det inte har gjorts tillräckligt, och det är det jag saknar. 116 () replik: Både och jag är erfarna i politiken, och vi är båda väl insatta i att politiken inte stannar av. Det är väl självklart att man kan väcka motioner även om regeringen har avgått. Det är väl självklart att det ständigt tillkommer nya saker som behöver göras. Det var också skälet för alliansregeringen att i en rad olika frågor förbereda för den kommande mandatperioden, och det är delvis det underlaget vi har på vårt bord när vi lägger fram de förslag som vi nu får tillkännagivanden om. Arbetet avslutas inte. Jag tror inte att man någonsin blir färdig när det gäller politik, och jag skäms inte för att hävda att det behöver göras mer eller att man behöver motionera, komma med förslag eller ibland helt tänka om. Hela detta utvecklingsarbete måste göras inom politiken. När det gäller säkerheten i domstol har vi inte lyft den här typen av frågor av det enkla skälet att vi frågat om deras syn på ordningen i domstol och fått till svar att de inte tyckte att detta var ett stort problem. Men vi möter nu rader av exempel där man pekar på att det finns ett allvarligt problem. Då är det ganska naturligt att tycka att det finns skäl att utreda vad mer som kan göras. Det är en ståndpunkt som jag är glad över att utskottet står för. Det är alltid lätt att säga: Det där borde man ha tänkt . Men då hade i vart fall inte jag fått höra de berättelser om incidenter och annat som ligger till grund för Alliansens ställningstagande. 117 (S) replik: Det här är ju inte nya problem. Vi har haft grov brottslighet i . Det har handlat om att man har haft västar på sig i domstolarna och att vittnen känt sig hotade. Vi har pratat om de här problemen . Att skulle ha sagt att det inte är några problem känner jag inte alls igen. Mycket behöver göras. En del har gjorts. Men jag säger fortfarande: 2006 tillträdde alliansregeringen med som justitieminister. Ni gjorde alldeles för lite, och ska vi se till att det blir bättre. 118 () replik: Låt mig säga att ni har börjat väldigt dåligt, , för när det har kommit så få förslag som väntar jag med spänning på fortsättningen. Men vi kommer också att få utvärdera vad socialdemokrater och miljöpartister har gjort i regeringsställning. Jag är ganska trygg i att det kommer att bli en intressant diskussion om detta också. 119 (S) replik: Det blir spännande . Det kanske inte är före detta justitieministern och jag som står här då, men det finns anledning att utvärdera vad vi socialdemokrater kommer att kunna göra i den här frågan , för jag hoppas att vi kommer att ha förtroende så . Jag tycker att ni gjorde för lite. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 9 Offentlig upphandling betänkande 2014/15:FiU27 120 (SD): vill införa den så kallade vita-jobb-modellen. Det är en upphandlingsmodell som kan appliceras på all offentlig upphandling och som ställer ett antal krav på det anbudsgivande företaget. Kommuner är anvisade att välja lägsta anbud vid upphandling enligt lagen om offentlig upphandling, vilket radikalt ökar risken för att oseriösa företag slinker igenom och vinner upphandlingar. Med vita-jobb-modellen minimerar man denna risk. Bland annat ska företagen erbjuda sina anställda kollektivsavtalsenliga villkor. Detta ska också tydligt specificeras i upphandlingsunderlagen och syftar ytterst till att motverka lönedumpning och försäkra att även utstationerad arbetskraft åtnjuter adekvata villkor. Kravet ska framgå klart och tydligt, så att det inte finns några oklarheter när ett företag brutit mot upphandlingsavtalet. Huvudentreprenörsansvar ska krävas, vilket medför att huvudentreprenören ansvarar för att även underentreprenörer följer de regler som ställs upp. Detta är direkt nödvändigt eftersom huvudentreprenören annars kan anlita underentreprenörer som i sin tur anlitar antingen svart arbetskraft eller ägnar sig åt lönedumpning genom att inte erbjuda kollektivsavtalsenliga villkor till utstationerad arbetskraft. De osunda konkurrensvillkoren tillåts i så fall fortleva. Brott mot reglerna ska kunna resultera i att avtalet rivs upp och i vissa fall även i skadeståndsanspråk. Utöver detta ska det anbudsgivande företaget godta att kommunens kontrollanter har rätt att undersöka handlingar som kan vara relevanta för att försäkra sig om att villkoren uppfylls. Detta gäller även för eventuella underentreprenörer. Det kan röra sig om sådant som löne- och anställningslistor, skatteinbetalningar och motsvarande. Det blir också relevant att kontrollera att företaget betalar skatt och arbetsgivaravgifter som står i paritet med reglerna så som de anges i relevant kollektivavtal. Att hindra kontrollanterna ska i det ljuset ses som ett uppenbart brott mot upphandlingsavtalet. Vita-jobb-modellen har provats i och har lett till flera positiva erfarenheter. Företag med oseriös verksamhet som tidigare vunnit upphandlingar lade inga anbud då de inte ville underordna sig de krav man satte upp, vilket alltså gjorde att dessa företag skrämdes bort. Samarbetet mellan kommunala tjänstemän och fackliga företrädare fungerade också bra. Även i användes vita-jobb-modellen i ett projekt 2013, och efter utvärdering beslutade man att införa modellen i kommunen fullt ut. Den svarta marknaden omsätter hisnande . Det är skattepengar som stat och kommun hade kunnat använda men som man nu går miste om. Ett införande av vita-jobb-modellen är en viktig del i arbetet mot lönedumpning, fiffel och osund konkurrens. Jag yrkar bifall till reservation 1. Vi står givetvis också bakom reservation 2, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till den. 121 (S): ska vi debattera, diskutera och fatta beslut om offentlig upphandling. Upphandlingen kan både förändra och förbättra om man har bra lagar och bra kunskap. Det behövs ett upphandlingsansvar, när det gäller sjysta villkor för transporter, bra miljö, djurskydd och för den delen också öppna standarder för de datasystem som köps av kommuner, landsting och staten. Kort sagt: Upphandlingen kan faktiskt förändra förutsättningarna på väldigt många områden. Förslagen i de motioner som dagens betänkande behandlar gäller bland annat kollektivavtalsenliga villkor, sociala kriterier, djurskydd och kompetens. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Utskottet vill genom bättre upphandlingsstöd bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav i sin upphandling. Det är alldeles utmärkt att vi kan förtydliga regeringens ambitioner för stöd till upphandling av bland annat giftfri förskola. Jag anar mig till en viss ökad förståelse av vikten av giftfri miljö från . Kanske är det bra att hamna i opposition ibland, vad vet jag? Barn kommer i kontakt med olika typer av gifter, genom maten de äter, genom kläderna de har på sig eller genom medicin när barn och vuxna är sjuka. Det finns också i elektronikprodukter, hygienprodukter och flera andra varor som vi handlar med.