prot · H20970 · 2015-03-11 00:00:00 — Regeringen har också gett i uppdrag till att ta fram en handlingsplan för en giftfri vardag. När det gäller en del av den handlingsplanen kommer man också att fortsätta arbetet med att se på de här farliga ämnena ur ett livscykelperspektiv, alltså hur vi får resurseffektiva kretslopp. kanske vi måste använda vissa kemikalier, men då måste vi kunna ta hand om dem. Det här kom igång . I EU har vår klimat- och miljöminister tillsammans med flera andra av EU:s miljöministrar skrivit till om att EU:s kemikaliearbete måste snabbas på. Det står bland annat: Vardagen måste avgiftas i snabbare takt. Konsumenter måste få bättre information om förekomsten av farliga ämnen i olika varor för att kunna göra medvetna val. Hormonstörande ämnen och nanomaterial måste kunna kontrolleras bättre. Vi har också följt upp den skrivelse som tidigare pratade om. Det handlar om den stämning av kommissionen som den tidigare regeringen förtjänstfullt gjorde. Det har gjort att vi nu har mobiliserat ett starkt stöd för den här stämningen i både ministerrådet och parlamentet. Det är något vi har jobbat aktivt med. Ett ämne som finns med i betänkandet men som inte har kommit upp så mycket handlar om mikroplaster och plaster i havet. Plaster i havet som bryts ned till mindre partiklar är en svårighet i sig, för vi får partiklar. Men det har också visat sig att partiklarna drar till sig ämnen som inte är vattenlösliga – ibland gifter – och att man sedan kan få upp dem i näringskedjan. Det pratades om det i det första anförandet. Där har vi anslagit 1 ½–2 miljoner 2015 till . Håll Rent får närmare 1 ½ miljon för det här året. Det är inte tillnärmelsevis så mycket som behövs, men det är i alla fall en början. För att minska skräpet har vi, precis som vi sa i fråga om det tidigare betänkandet om vattenvård, ett regionalt arbete med de två konventionerna i Ospar och Helcom – Ospar för och Helcom för . Där håller man på att ta fram handlingsplaner för marint skräp. har tagit på sig ledaransvaret för flera av handlingsplanerna. Det händer alltså saker. Men det finns också olika områden där jag undrar varför vi inte tycker lika. Det gäller till exempel det här med bekämpningsmedel. Vi från regeringspartierna föreslog en höjning av bekämpningsmedelsskatten. Men det röstade de borgerliga partierna och SD bort. Det var tråkigt. En annan sak är att vi måste ta hand om de gifter som har kommit ut. Det pratades tidigare om synder . En sådan sak är till exempel tennföreningar, TBT, som användes i båtbottenfärg, bland annat. Det är ett gift av den gamla hederliga skolan: Får man en droppe får man ont i magen. Får man två dör man. Väldigt små halter är otroligt giftiga. Därför har det varit förbjudet att använda på småbåtar och på stora båtar i . Trots förbudet hittar man fortfarande höga halter av TBT framför allt i hamnar och hamnområden, även i naturhamnar. Det här övervakar man genom att titta på snäckor i ett projekt om imposex. Precis som vi hörde om mörtar är det honliga snäckor som får hanliga könskaraktärer. Snippan blir snopp! Det här är förstås förödande, för då blir det inga fler nya snäckor i de här områdena. Man kan också se de här ämnena – och andra som använts – på till exempel båtuppläggningsplatser. Där skulle det behöva saneras. Vet ni att det inte är rådligt att äta sin matsäck bredvid sin båt när man håller på och skrapar den på en båtuppläggningsplats? Det är inte heller något bra ställe för barn att leka på. Här borde det saneras! Vi behöver verkligen avlägsna det här fysiskt för att sedan sanera och återställa marken. Därför innehöll regeringens budget en satsning på 170 miljoner till sanering och återställning av förorenad miljö. Det gjorde tyvärr inte den borgerliga budget som ligger. Där saknades hela den satsningen, plus att de tog pengar som redan fanns till sanering, vilket gjorde att det vips var 183 miljoner mindre. Hur hänger det ihop med Alliansens vackra tal om en giftfri vardag? Men trots detta, som jag hoppas är en miss i arbetet, är min förhoppning att vi kan fortsätta vårt gemensamma arbete för en giftfri vardag och en giftfri miljö. Jag har gott hopp om att vi ska nå framgångar både på hemmaplan och i EU. I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 10 Avfall och kretslopp Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU8 114 (S): Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande Avfall och kretslopp. Det är ett motionsbetänkande från allmänna motionstiden som behandlar materialåtervinning, källsortering, sanering av förorenad mark och ett antal andra viktiga frågor. Betänkandet innehåller en reservation från Socialdemokraterna, och , nr 9, vilken jag yrkar bifall till. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Vi socialdemokrater vill ha ett hållbart samhälle där våra resurser utnyttjas klokt. Avfallshierarkin är ett politiskt medel för att nå det målet. Den innebär att vi i första hand ska minska avfallet, i andra hand återvinna det och först i tredje hand förbränna det för energiutvinning. var tidigt ute med sortering och stopp för deponier. Ett producentansvar gör att förpackningar av papper, glas, plast och metall återvinns. Många kommuner samlar också in kompost och rötar biogas. Vi energiåtervinner det avfall som inte materialåtervinns, och mycket lite avfall läggs på deponi. Men trots framgången går ungefär 30–av soppåsens innehåll fortfarande att återvinna. Vi kan också se att tappat fart vad gäller återvinning. Vårt arbete med att minska avfallet och öka återvinningen har avstannat, medan andra länder fortsätter att utveckla sig. Här vill vi socialdemokrater se en förändring. Vi menar att ska fortsätta att vara i framkant när det gäller att ta reda på det vi lämnar efter oss. I det nuvarande systemet ansvarar producenterna genom sina egna bolag för insamling och återvinning av förpackningar. Kommunerna ansvarar för resten genom avgiftsfinansierad insamling. Syftet med det systemet var att minska mängden förpackningar. blev det inte så. I stället växer sopberget. Många svenska kommuner menar att kostnaderna vältras över på andra parter. De anser att 1 ½ miljard kronor av insamlingskostnaden för förpackningar belastar kommuner och bostadsrättsföreningar i stället för de producenter som enligt lag borde betala. För hushållen är det ofta svårt att förstå vad som lyder under producentansvaret och vad kommunen ska samla in. Ju enklare vi gör det för hushållen, desto större blir insamlingsmängden, tror vi. , som den förra regeringen tillsatte, lämnade förslag på ett nytt system där kommunerna mot ekonomisk ersättning tar över ansvaret för insamlingen av hushållens förpackningar och tidningar och sedan lämnar över dem till förpackningsföretagen. Andra verksamheter blir själva ansvariga för allt sitt avfall, enligt förslaget. Förslaget är, vad vi kunnat bedöma, en väl avvägd kompromiss mellan olika intressen och en god grund för ett fortsatt förbättringsarbete. Vi socialdemokrater ser gärna att kommunerna i fortsättningen tar ansvar för insamlingen av allt det återvinningsbara avfallet från hushållen, detta med ett bibehållet producentansvar där förpackningsindustrin fortsätter att bära sin del av kostnaden. En ökad materialåtervinning är helt enkelt nödvändig för . Ett annat område är matavfall. kastas mycket mat som vi i stället skulle kunna konsumera. Detta måste vi naturligtvis jobba med. Vi måste minska matsvinnet. En kartläggning av mängden matavfall i visar att det uppkommer ungefär matavfall i hela kedjan. Då är inte jordbrukssektorn inkluderad. Hushållen svarar för den absolut största delen, i storleksordningen . Det motsvarar ca per person och år. Kartläggningen har gjorts av och inkluderar inte mat och dryck som hälls ut i avloppet. En studie av det flytande matavfallet visar att svenska hushåll häller ut ca mat och dryck via avloppet . Det motsvarar ca per person. Produktionen av den mängd mat som slängs motsvarar utsläpp på omkring koldioxid. Det motsvarar av de totala utsläppen av växthusgaser i . av allt frukt och grönt når aldrig slutkonsumenterna i butiken. Det produceras så mycket mat att inte en enda person skulle behöva gå hungrig. Ändå är var åttonde person undernärd. Dessa fakta borde få oss att tänka till i förväg. Vi importerar hälften av våra livsmedel till , som det kastas bort väldigt mycket mat. Tänk om av denna import hamnade i länder där det råder ständig hunger i stället för att vi i slutändan kastar eller kasserar denna mat! Här måste vi politiker våga spänna bågen och lyfta fram tydliga politiska mål. En annan fråga som jag tänkte beröra gäller sanering av mark. Sanering och återställande av förorenad mark är något ytterst angeläget och efterfrågat runt om i hela landet, inte minst för att kunna fortsätta att utveckla områden i hållbar riktning för framtiden. Vi anser att det är mycket viktigt att svara med höjda ambitioner och förstärkning av arbetet med sanering av förorenad mark där det inte finns andra intressenter eller ansvariga som kan eller ska betala för saneringen. Den budget som de borgerliga partierna med stöd av röstade igenom gav tyvärr ingen hjälp på den vägen, då den avvisade föreslagna höjda resurser för sanering av förorenad mark. Syftet med efterbehandling av förorenade områden är att långsiktigt minska riskerna för människors hälsa och miljön. Det statliga bidraget för sanering och efterbehandling av förorenade områden är till för åtgärder där det inte finns någon annan ansvarig som kan betala hela eller delar av insatsen. Det statligt finansierade efterbehandlingsarbetet är därför en viktig del av arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. har tagit fram en nationell plan för efterbehandling av förorenade områden. Planen är ett verktyg för att se till att efterbehandlingsåtgärder kommer till stånd vid de mest prioriterade förorenade områdena. Vi anser i likhet med vad som anges i den nationella planen att bidragen ska gå dit där de gör mest miljönytta. ska prioriteringen möjliggöra en fortsatt teknikutveckling och därmed främja en ökad åtgärdstakt. Avslutningsvis vill jag säga att vi står inför stora utmaningar. Det räcker inte med att vi skapar rätt tekniskt system för insamlandet och återvinnandet av vårt avfall och våra sopor. Det handlar om att upprätthålla ambitiösa återvinningsmål. Det handlar om tydliga mål för hur vi ska minska konsumtionen av varor. Det handlar om att vi måste skapa möjlighet till kretsloppstänkande och materialåtervinning inom alla områden. Det handlar helt enkelt om att skapa en hållbar utveckling inom planetens gränser – ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Det är vår tids ödesfråga. 115 (M): Vi har att behandla betänkande MJU8 som behandlar motioner väckta under den allmänna motionstiden om avfall och kretslopp. Det är viktiga frågor. Vi behandlar 37 motionsyrkanden, och det finns två tillkännagivanden. Alliansen har en reservation. Målet är att så mycket som möjligt av avfallet ska kunna återvinnas. Då finns flera viktiga avgörande faktorer. och mer återvinning leder ju också till att fler miljöfarliga ämnen tas om hand och på så sätt fasas ur kretsloppet. Därför bör och måste det bli enklare för hushållen att lämna in och sortera avfall – förutom matavfall även andra produkter som textilier och elektronik med mera. Det pågår, som vi har hört tidigare, ett arbete för att få en giftfri vardag. Kemikalieinspektionen lämnade en slutredovisning av det uppdrag man hade fått från förra regeringen där farliga ämnen var en del. Den nya regeringen har lämnat in ett nytt uppdrag till Kemikalieinspektionen att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag, och det tycker jag är mycket bra. Det bör absolut bli enklare för hushåll att lämna in textilier och kläder. och mer återvinning leder till att fler ämnen fasas ut ur kretsloppet. Det pågår ett arbete med en nationell avfallsplan. har arbetat med denna plan och hur vi ska kunna nå ett mer resurseffektivt samhälle – allt i enlighet med EU:s avfallsdirektiv. En av åtgärderna är att ska ta fram nya styrmedel som ska medverka till att minska mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. har arbetat med att få fram en revidering av direktivet om avfall. Dock blev vi varse att i kommissionens arbetsprogram ska detta avfallsförslag dras tillbaka och ersättas med ett nytt och mer heltäckande förslag. Det är tråkigt att man resonerar så inom EU eftersom detta kommer att innebära förskjutningar i beslutsprocessen. Om detta är vi eniga i utskottet. Jag är orolig för att ambitionsnivån snarare kommer att sänkas än höjas i förhållande till det förslag som förelåg. Det är mycket stora skillnader mellan länderna i EU vad avser hur långt de har kommit med avfallshantering, sortering och återvinning med mera. ligger i framkant, och det är bra. Det ska vi fortsätta med. Förslaget som drogs tillbaka innehöll högre mål för återvinning, deponeringsförbud för återvinningsbart och biologiskt nedbrytbart avfall samt åtgärder för att minska matsvinnet. Jag har besökt ett antal avfallsanläggningar i flera länder i egenskap av styrelseledamot i det skånska avfallsbolaget . Under dessa år besökte vi olika avfallsanläggningar i , , , och inte minst . En del anläggningar var bra och effektiva med en låg deponeringsprocent, men vissa andra var rent ut sagt förskräckliga. De hade bara en gemensam nämnare, nämligen att alla luktade illa. Miljö- och jordbruksutskottet stöder den tidigare kommissionens förslag och att förslaget inte bör dras tillbaka. När det gäller insamling av förpackningar och tidningar beslutade den förra regeringen att producentansvaret och insamlingsansvaret för returpapper och tidningar ska behållas – och kompletteras med en ny ordning med ett tydligare ansvar och med höjda mål vad avser materialåtervinning. Det ska också bli lättare för hushållen att sortera ut sitt förpackningsavfall. har den nya regeringen aviserat att man anser att insamlingsansvaret bör samlas hos kommunerna, det vill säga flytta ansvaret till kommunerna. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för hur denna förändring kan genomföras på det mest effektiva sättet. Jag har inte lyckats hitta någon ytterligare information eller tidsplan för hur detta arbete ska bedrivas. Det är väl känt att det arbetas med frågan, men inte mer än så. Detta är olyckligt eftersom kommunerna svävar i ovisshet om hur reglerna ska bli framöver och framför allt när det kan komma förändringar. Det är många kommuner som planerar för bättre insamlingssystem och som ska gå ut på nya upphandlingar. Det kan bli flera kommuner som nödgas gå ut på korta avtal eftersom de inte vet när en ny förordning på detta område kommer. Nedskräpningen i våra hav är ett stort miljöproblem som verkligen måste tas på allvar. Nedskräpningen är omfattande och ger stora skador på djur och människor och sprider farliga ämnen i miljön. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare framfört att denna negativa utveckling måste hejdas. Det är viktigt att använda bra teknik och förhindra att mikroskräp når haven. Det är glädjande att utskottet genom ett tillkännagivande framför att kretsloppsarbetet behöver förstärkas för att stoppa denna negativa trend. Utskottet framför nu att även i fortsättningen bör vara drivande i EU, i regionala och i internationella sammanhang vad gäller marint avfall inklusive mikroplaster så att spridningen minskar och försvinner. Jag går över till att diskutera efterbehandling av förorenade områden. Jag välkomnar att i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för kostnadseffektiv efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för just en efterbehandling. Huvudregeln är naturligtvis att den som förorenat också ska stå för kostnaden för att sanera, men det finns tyvärr exempel på att den ansvarige saknar betalningsförmåga. Att sanera områden anser utskottet är en mycket angelägen fråga, och framför allt gäller detta de områden som är värdefulla för bostadsbyggande. Bostadsbyggande bör vara en styrande faktor vid sidan om miljöhänsyn vid prioritering av sanering av mark. Jag välkomnar att utskottet delar min syn, därmed tillstyrker en motion i frågan och har ett tillkännagivande i frågan. Vi står bakom våra moderata motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation nr 1. 116 (S) replik: Runt om i finns en stor mängd förorenad mark. Det handlar om platser där det har legat industrier som har orsakat att gifter har kommit ut i marken, ofta på grund av den tidens okunskap om miljöproblem. En inventering som i mitt hemlän gjort visar att det finns ca 1 900 potentiellt förorenade områden bara i . Av dessa är 19 i högsta och farligaste riskklassen. Dessa tomter utgör en hälsofara för människor som bor i närheten. Det kan också finnas risk att dricksvatten förgiftas. Det finns i en bra bild av var de förorenade markerna finns och vad som ska göras. Länsstyrelserna och har inventerat alla. Det finns drygt tusen områden i som bedöms ha den högsta riskklassen. När läget sammanfattades av konstaterade verket att det behövs mer pengar till sanering av mark i statens budget. Verket skrev till regeringen och begärde mer pengar i budgeten. Därför föreslog den socialdemokratiskt ledda regeringen en kraftig ökning av anslaget för jobben och för att skydda människors hälsa. Det är en självklar prioritering, tyckte vi. Men det menade inte de borgerliga partierna, som med stöd från röstade nej till ökningen. Därför undrar jag, herr talman, hur motiverar det minskade anslaget. 117 (M) replik: Vi kan komma in på budgetfrågor och tala om nedsättning av sociala avgifter för ungdomar och allt möjligt som diskuteras i betänkandet och har diskuterats i samband med andra betänkanden . Anledningen till att vi har lite mindre pengar i vissa anslag är att vi inte höjer skatter och annat i vår budget. Det är den som gäller. har snart halva året gått, och det hade varit prydligt om ni, om vi nu är så överens som det verkar, hade skrivit in frågan om anslaget i reservationen och inte bara hänvisat till er budgetproposition. Vi är överens, och vi vill trycka på att mark är värdefull för bostadsbyggande. Det vet vi alla, och det kanske vi inte ska diskutera , men ett ökat bostadsbyggande är prioriterat. 118 (S) replik: Svaret uteblev, vilket jag förstår, för hur ska kunna motivera ett minskat anslag till detta viktiga? Jag väljer att inte ställa samma fråga igen utan undrar i stället om kan förklara varför det majoritetsförslag som finns i betänkandet är så klokt. Varför ska vi använda skattepengar till sanering där det redan finns en intressent och där den förorenade markens marknadsvärde med råge täcker saneringskostnaden? 119 (M) replik: Jo, jag försökte svara att vi har mindre pengar i vissa anslag därför att vi inte gör indragningar eller höjer sociala avgifter för ungdomar. Det är anledningen till att det skiljer mellan kontona i våra budgetförslag. Vi har mindre ibland, och ni har mer . Dessutom kan man inte prioritera allt, för då går inte ekonomin ihop. Det kan vi diskutera en annan dag. När det inte finns någon som kan betala menar att den som ska exploatera de här områdena ska betala. Då tror jag inte att de här områdena kommer att bli sanerade. Det är därför vi vill hitta en finansieringsform för mark där det inte finns någon människa eller något företag som kan betala. Då går staten in och sanerar området så att det kan bebyggas för det allmännas bästa. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Förskolans inriktning och kvalitet) 2. res. 1 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 75 M, 23 MP, 20 C, 17 V, 16 FP, 13 KD 1: 43 SD Frånvarande: 10 S, 9 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Erbjudande av förskola) 2. res. 2 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 23 MP, 20 C, 17 V, 16 FP, 13 KD 2: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 4 (Resurser till förskolan) 2. res. 3 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 22 MP, 20 C, 17 V, 16 FP 3: 13 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 3 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD AU3 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Punkt 1 (Jämställdhet i arbetslivet) 2. res. 1 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 22 MP, 17 V, 16 FP, 13 KD 1: 43 SD Avstod: 1 MP, 20 C Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 () 2. res. 7 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 23 MP, 20 C, 16 FP, 13 KD 7: 17 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 10 (Förebyggande arbete mot diskriminering m.m.) 2. res. 12 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 22 MP, 20 C, 4 FP, 13 KD 12: 17 V Avstod: 43 SD, 11 FP Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 3 MP, 2 C, 4 V, 4 FP, 3 KD och (båda FP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 15 (Övriga åtgärder mot diskriminering) 2. res. 19 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 23 MP, 20 C, 17 V, 16 FP, 13 KD 19: 43 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 2 (Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande) 2. res. 1 (KD, M, C, FP) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 23 MP, 17 V, 1 FP 1: 76 M, 20 C, 15 FP, 13 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 3 (Åtgärder för fler studentbostäder) 2. res. 3 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 2 M, 23 MP, 17 V 3: 43 SD Avstod: 2 S, 73 M, 20 C, 16 FP, 13 KD Frånvarande: 10 S, 9 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Kreditgarantier på landsbygden) 2. res. 6 (C) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 23 MP, 17 V, 16 FP, 13 KD 6: 20 C Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 7 () 2. res. 7 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 23 MP, 20 C, 16 FP, 13 KD 7: 17 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 8 (Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag) 2. res. 9 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 43 SD, 23 MP, 20 C, 16 FP, 12 KD 9: 17 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 4 KD Kammaren biföll utskottets förslag. FiU16 En investeringsplan för Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Renare hav) 2. res. 2 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 23 MP, 17 V 2: 43 SD, 1 C Avstod: 76 M, 19 C, 16 FP, 13 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 4 V, 3 FP, 3 KD Punkt 2 (Strukturkalkning m.m.) 2. res. 3 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 23 MP, 20 C, 17 V, 14 FP, 13 KD 3: 43 SD Avstod: 1 FP