prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Skillnaden är att vi sverigedemokrater så konkret talar om krigets realiteter och hur det skulle se ut om vi verkligen angreps. Varför gör vi det? Ja, det är inte så att vi mer än andra tror att ska bli attackerat . Däremot tror vi att tröskeleffekten måste vara uppbyggd av ett systematiserat försvar som övats för att klara olika realiserade hot. Vi måste diskutera detta. Tröskeln måste vara massiv, annars blir den en kuliss som kan genomskådas. Det är viktigt att också de enskilda försvarsgrenarna har egna mål och uppgifter. Vi föreslår att armén  ska kunna skydda , , , och flygbasen  ska kunna försvara samt riksledningen och högsta försvarsledningen  ska kunna försvara , hamn och  ska kunna försvara och  ska kunna försvara  ska ha strategisk reserv till särskilda uppgifter  med långräckviddigt luftvärn ska kunna bidra till luftförsvaret av krigsbaserna,  tillsammans med territorialarmén, specialstyrkorna och svenska folket, om nödvändigt, ska kunna övergå i det fria kriget. Genom dessa konkreta uppgifter kan cheferna inom armén söka skapa den taktik som kan lösa uppgifterna. Kan dessa uppgifter lösas, då har vi ett markförsvar som ger oss möjlighet till uthållig försvarsstrid. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Vad gäller flottans konkreta uppgifter föreslår vi att flottan  ska kunna hålla två patrullfartyg ständigt till sjöss i och ett i  ska kunna sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i  ska kunna sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i  ska kunna hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i  ska kunna upprätta två operationsbaser i och en i  ska kunna lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar  ska kunna hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda  ska kunna sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order  ska kunna skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Vår viktiga import och export går mestadels sjövägen. En fiendes större förstärkningar skulle troligen komma sjövägen. Om vi inte minskar antalet kölar i vår flotta har vi bra förutsättningar att hävda oss i en konflikt. En eventuell angripare skulle aldrig kunna bortse från att vi förfogar över ubåtar av Gotlandsklass. Beträffande flygvapnets konkreta uppgifter föreslår vi att flygvapnet  ska kunna föra fram och avfyra kryssningsrobot i två riktningar  ska kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt inneha beredskap för detta i nordlig riktning,  ska kunna luftförsvara i två riktningar  ska kunna understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter samt vid behov det civila samhället med flygtransporter  ska kunna skapa luftlägesbild över och aktuellt operationsområde  ska kunna genomföra incidentberedskap dygnet runt med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg  ska kunna uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över  ska kunna uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020  ska kunna uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr, , . Vi föreslår kraftigt höjda försvarsanslag och mer konkreta uppgifter för alla försvarsgrenar. 93 (V): Jag såg på text-tv – jag tillhör väl de sista som ser på sådana nyhetsmedier. Inför den här debatten blev jag lite chockerad av följande rubrik: ”Armén i lägger ned”. syftade det lyckligtvis på , som kastar in handduken. Fast det är klart, när jag hörde föregående talare undrade jag nästan om man inte kunde ha pratat om även armé i de tongångarna. Men, herr talman, åter till det mer seriösa! ser att en förutsättning för att försvaret ska ha möjlighet att möta olika hot och utmaningar är att det svenska försvaret har en stark folklig förankring. Därför är återinförandet av någon form av värnplikt enskilt viktigaste försvarspolitiska fråga. Vi välkomnar det steg som tas i propositionen när det gäller att åtminstone studera och blandmodeller. Men vi skulle kanske hellre se en bred utredning om en modern, allmän och könsneutral värnpliktsmodell. Personalläget är nämligen mycket oroande. Vi har en ganska liten insatsorganisation på 50 000 personer. Delmängden hemvärnet med sina 22 000 är såvitt jag begriper i princip fullbemannad. Nidbilden av hemvärnsmannen som en man i min ålder med ett rostigt mausergevär på axeln är lyckligtvis helt felaktig. Det är generellt låg medelålder och modern beväpning. Men så återstår det jag envisas med att kalla yrkesarméns 28 000. Där har vi ett problem. Jag citerar ur utredning: ”Vid utgången av 2014 omfattade insatsorganisationer ca 50 000 befattningar, varav ca 6 000 ännu inte är bemannade. Antalet krigsplacerade med värnplikt uppgår till ca 7 000.” Personalläget inom Försvarsmakten är problematiskt även på ett annat sätt. Det finns för många styrmän och för få roddare, om jag förstår det rätt, det vill säga för många överstar och generaler och för få soldater. Förutom studien av och personalförsörjning finner vi även andra bra saker i propositionen. Vi välkomnar att inriktningen av svenskt försvar förändras från ett ensidigt insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas också mot den nationella försvarsdimensionen. Det är bra, rimligt och välkommet att återigen planerar för ett totalförsvar och att förbandsverksamheten tillgodoses. Det ligger i linje med vår politik. Vi noterar och välkomnar verkligen förslaget att se över möjligheterna att införa ett slags karenssystem för personal som lämnar statsförvaltningen till förmån för försvars- och säkerhetsindustrin. behöver ett slags lex Tolgfors, skulle jag vilja säga. Vi välkomnar även regeringens bedömning att de frivilliga försvarsorganisationerna har en bred kunskap, ett brett engagemang och en stor förmåga att bidra till att förstärka det svenska säkerhetsarbetet. Vi beklagar att steget till handling inte riktigt tas, med tanke på avslagsförslaget på vårt yrkande om att successivt höja anslagen till frivilligorganisationerna. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Vi tycker rent generellt att det är olyckligt att fattade beslut inte går att verkställa. Oavsett vad vi anser om besluten tycker jag alltid att fattade beslut ska verkställas. När man hamnar i det läget att de spikade målsättningarna inte står i proportion till anslagna medel är det dåligt på flera sätt. Det är dåligt för respekten inför som beslutsforum men också för moralen i en organisation om det blir en för stor diskrepans mellan mål och medel. Om jag förstått ÖB:s bedömning rätt saknas det i denna proposition minst 1 ½ miljard över de här fem åren för verkställande av beslutet . Politiken vill satsa på det gamla som behöver åtgärdas, men också satsa på nya saker. Hus byggs dock från grunden, och jag beklagar att den så kallade bottenplattan – en lämplig metafor här – inte är det som prioriteras i första hand. Vi konstaterar också i likhet med att försvaret är för detaljstyrt och att det förekommer för lite strategisk styrning. Regeringen har instämt i mycket av den kritiken och lovat att det mesta skulle åtgärdas med hjälp av denna proposition. Må vara att jag är lite ovan att läsa de här dokumenten, men jag måste erkänna att jag har svårt att se särskilt många spår av den ambitionen i propositionen. Jag menar, herr talman, att regeringen borde återkomma med konkreta förslag på hur detaljstyrningen ska minska och hur Försvarsmakten ska få ett, som det heter, tydligt inflytande över de resurser och processer som påverkar den operativa förmågan i krigsförbanden. Det är en ganska allvarlig kritik som lämnar i sin rapport. Rapporten heter, för den intresserade, Försvaret – en utmaning för staten och handlar om mål, resultat och styrning av försvaret. konstaterar att försvaret är mest detaljstyrda myndighet. Debatten här har väl då och då visat prov på det. konstaterar vidare att det saknas strategisk styrning och att Försvarsmakten i alla fall å sin sida upplever informell styrning. Som sagt vidgår regeringen de flesta bristerna i skrivelsen, men jag kan alltså inte se att det skulle ha blivit så mycket bättre. Propositionen styr resurser ända ned på kompaninivå – läs . Inom materielanskaffningen borde det ekonomiskt sett ligga på ansvariga myndigheter att göra prioriteringar. Det kan vara intressant att göra en beloppsjämförelse och titta på vilka belopp har att hantera på egen hand och vilka belopp som som myndighet har att hantera innanför sin ram. Det är en aktuell jämförelse med tanke på generaldirektörsflytten. Vi kan hamna i detaljerade diskussioner om allt från förhållandena på skjutfält till hur de olika försvarsgrenarna ska arbeta. Men nog behöver materielanskaffningen redas ut. är rejält övertungt på den här sidan. Enligt , , utgör materiel och logistik av budgeten i , medan snittet i är . Det är inte säkert att de har rätt och vi har fel, men det kanske föranleder en noggrann analys. Jag kan tänka mig olika förklaringar till denna övertyngd, men det lämnar jag därhän. Med den här detaljstyrningen följer som sagt – inte logiskt, men praktiskt – att den strategiska styrningen ofta försummas och att risken ökar för informell styrning. Men det allra allvarligaste menar jag är effekterna på en professionell organisation. Då talar jag utifrån den begränsade men dock erfarenhet jag har av olika organisationer, vare sig det gäller att leda en kommun, leda ett parti eller leda ett företag. Det är få saker som är så hämmande för kreativitet och moral som att inte fullt ut få använda sina professionella kunskaper för att innanför de givna reglerna, riktlinjerna och ramarna lösa de uppgifter man fått sig förelagda. Målet måste vara att politiken pekar ut vilken organisationens uppgift är och har en förtroendefull dialog med verksamheten, så att man får en budget som är i rimlig nivå med uppgifterna. Därefter bör man lämna över uppdraget till professionen att lösa uppgiften innanför de givna ramarna. Detta saknar jag fortfarande, och jag tror att det är viktigt att gå vidare i den riktningen. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Det säkerhetspolitiska läget har vi diskuterat här under en stor del av dagen. Det är självklart så att det har försämrats. Men vi behöver bredda hotbilden rejält. Cyberhotet är fortfarande ett väldigt eftersatt område. Det är lätt att instämma i regeringens bedömning att grunden i en robust cyberförsvarsförmåga bör vara att kunna skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är viktiga för totalförsvaret mot antagonistiska it-angrepp från kvalificerade statliga, statsstödda eller för den delen privata aktörer. Men när man läser om informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen inser man att det är bråttom. Takten behöver höjas rejält i det arbetet för att skydda samhällsviktiga funktioner och sådana funktioner som är viktiga för totalförsvaret. Den svidande kritik gav den förra regeringen är bokstavligen skrämmande. Jag tror inte att jag överdriver när jag säger att regeringen i princip inte hade gjort någonting sedan rapporten , som pekade på väldigt allvarliga brister. Den förra granskningen pekade alltså på allvarliga säkerhetsbrister hos civila myndigheter. har hotbilden inte minskat under dessa år. Den har ökat dramatiskt, närmast exponentiellt. Det är inte så att vårt it-beroende har minskat under dessa år, utan även det har ökat närmast exponentiellt. Klimatförändringar är ett annat exempel på en hotbild som borde uppta en större plats i planering för krisberedskap. Klimatförändringarna är redan här, och kommer att påverkas kraftigt av dem . Det var den tidigare Försvarsberedningen som pekade ut att just klimatförändringar var det allvarligaste hotet mot och omvärldens säkerhet. har för all del en del hänt, som många har varit uppe och talat om. Det finns stora behov att klimatanpassa . Det är ett viktigt område. Jag behöver bara erinra om den stora branden i . Det är naturligtvis inte enbart någon form av klimatpåverkan. Men det bidrar, precis som de samtida översvämningarna i . Jag saknade lite grann svar här om det fanns någon förbättringspotential på det här området, för att uttrycka det så milt och artigt som möjligt. Jag avslutar med att yrka bifall och nöjer mig med våra reservationer under punkterna 8 och 10, det vill säga reservationerna 13 och 15. 94 (FP) replik: Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 har varit ett bra tillskott till försvarsdebatten i vårt utskott. Jag känner stor respekt för många av hans ståndpunkter. Jag noterar att han i likhet med mig känner en viss oro för balansen mellan de mål som ställs upp i försvarspropositionen och de medel som ställs till framför allt myndigheten förfogande. Det leder mig fram till den rätt självklara frågeställningen: mycket mer kommer nu vara berett att bidra med för att stärka inte minst den nationella dimensionen som talar sig varm för? Sedan kan man nog instämma i att styrningen på försvarsområdet ibland blir nog så detaljerad. När man kommer utifrån in på politikområdet förstår jag att man höjer på ögonbrynen en smula. pekar själv på en del skevheter. Det gäller balansen mellan antalet soldater å ena sidan och antalet officerare å andra sidan och obalanser som finns när vi jämför den andel av försvarsanslaget som går till förbandsverksamhet med den som går till materielanskaffning och så vidare. Jag håller med om att det finns ett behov av en mer stringent politisk styrning. Jag vill egentligen bara betona det förhållandet. Jag tror inte att några verksamheter – de må vara statliga, kommunala eller regionala – på egen hand klarar av att reparera sig och leverera resultat. Jag ser fram emot att och jag ska kunna bidra till en bättre politisk styrning. 95 (V) replik: Jag får tacka för de vänliga orden. När det gäller mer pengar har Alliansen ställt som krav att budgeten i praktiken ska förhandlas med . De budgetförhandlingarna kommer att äga rum . Pengar talar vi inte om här. Det vore närmast ofint. Det är egentligen inte min poäng. Min poäng är att om denna riksdag har fattat ett beslut som inte är finansierat är det, oavsett vad vi tyckte om beslutet, då vårt gemensamma ansvar att se till att det verkställs eller att man river upp det och säger: Det här gäller inte längre, nu har vi gjort andra prioriteringar. Det är milt sagt olyckligt när man inte gör på det sättet. kan man fundera: Är det en korrekt bedömning? Såvitt jag förstår är det en bedömning som både ÖB och till exempel har gjort att man fortsätter en underfinansiering av redan fattade beslut. Det är väldigt olyckligt av flera skäl, dels av respekt för , dels av respekt för den organisations moral som ska verkställa besluten. Det är min enda sak. Men budgetförhandlar gör jag inte här och med , utan det får våra förhandlare göra med regeringens företrädare, hoppas jag. 96 (FP) replik: Det var tråkigt att inte ville inlåta sig på en sådan diskussion. Jag är naturligtvis helt övertygad om att nu kommer att driva på i budgetförhandlingarna så att de 10,2 miljarderna blir väsentligt mer framöver. Jag litar på där. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 När det gäller den samlade insatsorganisationen är det viktigt att framhålla, precis som sa, att bristerna inte i första hand vilar på hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna som är totalt 22 000 befattningar. Bristerna finns i den ordinarie insatsorganisationen. Av hela insatsorganisationen om 28 200 personer utvisar försvarsutskottets granskning att enbart hälften har kunnat rekryteras på frivillig väg . Vad beträffar 6 000 befattningar har vi inte ens lyckats att bemanna dem med tidigare med plikt utbildad personal. Det finns stora hål och också mycket stora förbättringspotentialer. 97 (V) replik: En sak som bekymrar mig och som varit lite svårt att få reda på är följande. Om man har så stora personalvakanser säger min erfarenhet från alla andra organisationer att det enda lyckliga med det är att man möjligen får pengar över i slutet . Vad händer när man lyckas rekrytera alla? Det är en ganska väsentlig punkt att fundera lite grann mer på. Jag vill återigen säga något från mitt kommunala perspektiv. En sak har jag lärt mig efter att ha varit med och vänt en kommun i fullständigt fritt fall ekonomiskt till att ha bästa kommunekonomi enligt och Dagens Samhälle. Man måste börja att titta hur man använder de pengar man faktiskt har. Det är självklart att man gör det och stundligen. Men den analys man kan göra på en grov nivå på egen hand över insats och utfall ekonomiskt och förmågemässigt mellan och föranleder mig att säga: Inte en krona till förrän vi kan peka på att vi använder dem så klokt som möjligt. Jag har som hypotes tills motsatsen är bevisad att det är just detaljstyrningen som är en av de stora orsakerna till problemen vi har att få pengarna att räcka till och få ut så mycket förmåga som möjligt tillsammans med att en yrkesarmé är dyr och ineffektiv. 98 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna, nu när vi äntligen ska debattera vårt framtida försvar. I en liten grupp har vi debatterat detta . Försvarsberedningen startade sitt arbete för att lägga fram rapporterna och 2014. Alla partier deltog i detta gedigna arbete. När vi hade kommit till slutet visade det sig att två partier reserverade sig. Det var och . reserverade sig mot allt och mot de samarbeten som vi andra ansåg vara helt nödvändiga. För att komma framåt i arbetet tillsatte vår försvarsminister en försvarsgrupp bestående av sex partier . Vi träffades intensivt , och efter påsk fanns det en överenskommelse. Då fanns fem partier kvar: regeringspartierna Socialdemokraterna och och även , . Vi har tillsammans kommit fram till en mängd saker. Vi föreslog regeringen att öka försvarsanslaget, att inköpa materiel, att utreda en förändring av personalförsörjningen, att starta en ny utbildning men också att utreda våra samarbeten med organisationer och länder. Men vi ska inte utreda militär alliansfrihet. Vi fem ska fortsätta träffas för att vårda överenskommelsen. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Det allra viktigaste i vår överenskommelse är att Försvarsmakten höjer sin operativa förmåga. Det gör vi genom att öka övningsverksamheten för försvaret, anskaffa mer materiel och personalbesätta de poster som finns. Vi vill att totalförsvaret, bestående av militärt och civilt försvar, ska utgöra en tröskeleffekt, en försäkring för att vårt land ska fortsätta vara självständigt och politiskt oberoende. Vi vill ha en politisk handlingsfrihet att själva besluta om vad vi bidrar med till andra länder och organisationer. Men vi måste också kunna verka tillsammans med andra, och kunna ge och ta emot stöd, både civilt och militärt. Det vi ytterst har prioriterat är basplattan, , ubåtsjaktsförmåga och övning. Vi har dessutom redan tidigare beslutat att införskaffa 60 Gripen E och att påbörja byggnationen av två ubåtar . Jag ska gå lite närmare in på detta. När det gäller personal behöver vi rekrytera fler, både kontinuerligt och tillfälligt anställda. Hemvärnet är fullbemannat med de 22 000 som nämnde i sitt anförande. Men vi behöver bli fler för att kunna öva i större operationer. Men vi ser också att numerären måste öka, och då gör vi det genom en form av plikt. finns det pliktig personal. De som gjorde värnplikt finns i det vi kallar magasinet. Men trillar de äldsta ut från detta magasin, och vi behöver fylla på där. Just nu har våra ungdomar som gjorde värnplikten 2005 förvarnats om en eventuell inställelse . Men det är fler delar vi behöver arbeta med. Plikt ska alltså utredas och mycket troligt införas igen – plikt för kvinnor och män. De som tar anställning som tillfälliga soldater, det vill säga tillfällig tjänstgöring, måste ha en arbetsgivare som uppskattar att de tar ledigt . Det är inte det lättaste för arbetsgivare att avstå dessa personer med jämna mellanrum. Kan vi underlätta för soldaterna att få ledigt och få arbetsgivarna att känna att det är till nytta att de får tillbaka vältränade och motiverade arbetare så skulle det vara en fördel. Våra kontinuerligt anställda stannar hos oss för . Vi bekostar utbildning och hoppas att de ska stanna i Försvarsmakten så länge vi behöver dem. Men de vill inte stå utan utbildning på högskole- och universitetsnivå när de lämnar försvaret. Vad kan vi göra åt detta? Det måste utredas. är antagningsprövningen, de kontor som finns för våra ungdomar när de vill testa sin fysiska och psykiska kompetens, placerade endast i . Det betyder många timmar på tåg för alla dugliga ungdomar i norra delen av vårt land. Här måste en förbättring ske norrut. Utbildningen för soldater måste göras längre. Den ska utvecklas till att vara för försvaret och för hemvärnet. Det gör att även kvinnor får en större chans att klara utbildningskraven. Detta kommer vi att utveckla . Alla soldater ska ha subarktisk förmåga, en vinterförmåga. Det har visat sig att kompetensen även går att använda i andra klimat, även där det är oerhört hett, till exempel i . Men jag kommer också ihåg ett möte i Kosovo på vår camp där. Svenskarna var de enda som kunde arbeta när det snöade. Alla andra stängde dörren och var inomhus. Kylan var för svår att agera i, men våra soldater stod sig väl även i kalla klimat därför att de var tränade. och speciellt kan lära ut subarktisk förmåga. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Soldaterna måste få öva. Det är en av de nycklar som leder till framgång. Övade och vältränade soldater vet vad som måste göras. Vi i utskottet har besökt ACE, vår stora övning i norr, där , och bjuder in även andra länder. Totalt var det nio länder och 115 flygplan som deltog. 70 flygplan var i luften , och man övade ett scenario av krishantering med FN-mandat. Vi var mycket imponerade. Baltops – övningen som vi har hört om tidigare – består av 17 länder, och där övar man både i luften och till havs. Vi har många samarbeten just , och de ökar i antal. Vi jobbar väldigt nära , där vi har drygt 150 olika samarbeten. vill också arbeta med oss, och i trion av , och fortsätter vi med Cross Border Training. Det betyder att vi på veckobasis samflyger mellan våra tre länder i norr. Säkerhet byggs med andra. har vi deltagit i och tagit ansvar för en stridsgrupp i EU:s regi. EU är viktigt. Stridsgruppen har inte använts , men när den väpnade konflikten rasade i kunde vi ta ut våra JAS Gripen ur stridsgruppen och delta för att lämna rapporter som förhindrade folkmord. JAS Gripen var då med i den stridsgrupp som stod beredd. Vi har talat mycket om Nato i den här debatten, och om Partnerskap för fred, där vi deltar , med samarbete för interoperabilitet och så vidare. Vi deltar i övningar men också väldigt mycket i planerings- och översynsprocesser. Det är lätt att göra när man kan arbeta nära andra länder. Vi samövar alltså med Nato inom många områden, men vi har också ett civilt försvar som har varit frånvarande . Men den myndighet eller organisation som är ansvarig i fredstid är även ansvarig för sin verksamhet i höjd beredskap eller i krig. Och ska även dessa vara samövade. Länsstyrelser, kommuner och privat näringsliv har mycket arbete framför sig. Och så har vi våra frivilligorganisationer som drar sitt strå till stacken med ett engagemang bland frivilliga som är beundransvärt. Dessa frivilligorganisationer gör ett jättearbete med liten ekonomisk insats, och vi borde använda dem mer. Det handlar om flygvapenfrivilliga vid exempelvis skogsbrand, bilkårister som kan köra lastbilar och annat, som kan sköta sambandscentraler, Sjövärnskåren som förser marinen med duktiga sökande till våra fartyg, Blå stjärnan som tar hand om utbrott av fågelinfluensa – ja, listan kan göras oändligt lång. Och de behövs, var och en med sina specialiteter. Det behövs folkförankring. Civilt försvar syftar till att vår uthållighet blir så mycket längre. är våra vägar fyllda av bilar som transporterar mat till affärer. Men hur ska vi få tag på mat om läget förändras till det sämre?