prot · H30921 · 2015-11-04 00:00:00 — De domarna finns omnämnda i regeringens proposition, och de går ut på att man vill ta bort det dubbla förfarandet. Det står vi absolut bakom; det är ingen tvekan om den saken. Det är bra att man har gjort detta. Man har dock inte tagit tillfället i akt att ta bort de absolut mest rättsosäkra delarna av systemet. Jag fick tyvärr inte heller något besked från i talarstolen om huruvida faktiskt ser det här problemet. Tvärtom fortsätter de att låsa sig fast vid den vänsterretorik som har gått tillbaka till. Det är tråkigt, tycker jag. har tidigare stått för ett starkt rättspatos, vilket var anledningen till att jag en gång var moderat. är jag inte det längre. Skattetillägg: Dubbelprövnings-förbudet och andra rättssäkerhetsfrågor Jag tycker att det är tråkigt att inte följer upp den traditionen, och jag vill ha ett svar. Vi tycker att brott och straff ska följas åt. Det gör de inte i det här ”caset”. Man hade haft chansen att följa vårt förslag om att skicka tillbaka det här, få till en ändring och få bort det rättsvidriga skattetillägget. 14 (M) replik: Jag vill tacka för att jag fick frågan. Jag har nämligen kollat upp varför skattetilläggen kom till 1972. Det var inte som en rättsvidrig åtgärd, som vill låta påskina, utan det var helt enkelt för att vanliga medborgare som gör fel inte ska behöva gå igenom hela domstolsprocessen. Domstolarna var dessutom överbelamrade av väldigt många mindre fall och skulle i stället koncentrera sig på skattebrotten. Som vi har sagt är det en administrativ sanktion. Jag är faktiskt riktigt nyfiken på hur det förslag presenterar egentligen skiljer sig från det befintliga förslaget. Man föreslår nämligen att det ska införas en mindre, administrativ avgift, och det är precis det skattetilläggen är. Jag ställer alltså motfrågan till . 15 (SD) replik: Det är ganska enkelt, och det framgår av vår motion. Vi kallar det en typ av påminnelseavgift. Det är nivån för detta, och det är bara för den rent administrativa grejen. säger att skattetillägget är en administrativ åtgärd, herr talman. Det är ju inte det. Vi har från , och fastställda, lagakraftvunna domar som säger att detta är ett straff. Vi menar att ingen ska straffas utan att vara fälld för ett brott. Där finns en stor skillnad i rättspatos mellan alla de övriga partierna – tyvärr nu även – och . står för en stark rättssäkerhet och en utveckling av det. Det är anledningen till vår motion. Jag tycker att det är tråkigt att ni andra inte följer med, och att inte gör det förvånar mig. Jag vill än en gång ge chansen att svara på frågan varför inte vill stärka rättssäkerheten på det här området. 16 (M) replik: Vi vill stärka rättssäkerheten, och det är därför vi yrkar bifall till förslaget. Det är så att säga det bästa som föreligger. Jag fick egentligen inte svar på frågan hur förslag särskiljer sig när det gäller den administrativa sanktion skattetillägget innebär. Dessutom presenterar inga konsekvenser av sina förslag, medan vi i det som tillhör propositionen har en gedigen utredning som – visserligen under speciella direktiv – går igenom de konsekvenser förslagen får. Ett stort antal experter har enigt kommit fram till att detta är det bästa förslaget under rådande omständigheter. Dessutom kan man säga följande: Som skattetillägget ser ut nu definieras i skatteförfarandelagen vilken nivå det ska ligga på. Det är alltså mellan av den slutliga skatten, beroende på omständigheterna. Det är som sagt som en administrativ sanktion. 17 (MP): Skattetillägg: Dubbelprövnings-förbudet och andra rättssäkerhetsfrågor ska , om vi nu går på utskottets linje och bifaller propositionen, fatta beslut om att genom ett så kallat dubbelprövningsförbud se till att man inte längre ska kunna straffas för samma förseelse vid två olika tillfällen. Detta är en bra förändring som stärker rättssäkerheten. Det är nämligen viktigt att det inte ska vara flera parallella processer för samma förseelse. Det vi nu gör är alltså en klar förbättring av det system vi har. har blivit fällt för detta i , och även och har sagt att det system vi har haft med både skattetillägg från ansvarig myndighet, alltså , och skattebrottsprövning i domstol strider mot dubbelprövningsförbudet. I samma domstolsprocess kommer man fortsatt att kunna både få skattetillägg och dömas för ett skattebrott i det fall man har begått ett brott. Jag ser inte att det är något konstigt med att i samma process hantera flera av de här delarna. Motsvarande bestämmelser finns också för andra typer av brott, det vill säga att man får en ekonomisk påföljd som man döms till ett annat straff. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet, det vill säga att bifalla propositionen. 18 (SD) replik: Jag har en enkel fråga till och . Har förstått att skattetillägg är ett straff? 19 (MP) replik: Som jag sa i mitt anförande bygger ändringen på att man inte ska ha parallella processer kring samma förseelse. ser det som ett straff i det fall man har parallella processer. Man ska inte få samma påföljd och från olika håll. Jag skulle vilja ställa en motfråga till , som vill ta bort detta. Gäller samma sak när det finns andra ekonomiska sanktioner från myndigheterna då medborgare gör fel? Om man parkerar bilen fel, står för länge eller på fel plats, får man böter. Det blir inget domstolsförfarande i normalfallet. Är det någonting som inte ställer sig bakom? 20 (SD) replik: Det börjar nästan bli lite komiskt när och jämför utdömda skattetillägg på med en enkel parkeringsbot. Jag förstår faktiskt inte frågan. De har verkligen ingenting med varandra att göra. Jag fick inget svar, så jag ställer frågan igen. Har förstått att skattetillägg är ett straff? går tillbaka till diskussionen om parallella processer. Avskaffandet av parallella processer är naturligtvis jättebra. Det är helt nödvändigt. Det ställer vi oss bakom. Men vi vill avskaffa den här typen av rättsvidrig straffutdelning när man inte är dömd för ett brott. Skattetillägg: Dubbelprövnings-förbudet och andra rättssäkerhetsfrågor Återigen: Har verkligen förstått att skattetillägg är ett straff, oavsett om det påförs genom ett domstolsutslag eller om dömer ut det genom ett myndighetsbeslut? 21 (MP) replik: har i den här debatten sagt att han ställer sig bakom att dubbelprövningsförbudet ska tas bort som han sagt att propositionen går i fel riktning. För mig är det oklart vad faktiskt tycker om förslaget. Går det i rätt riktning eller går det i fel riktning och gör det hela sämre? Vad gäller den enskilde som får ett skattetillägg där det rör sig om mycket pengar finns i det här systemet fortfarande möjlighet att överklaga beslutet. Det som vill är att varje liten förseelse ska leda till en domstolsprocess, att även den som slarvat, gjort en mindre förseelse, ska behöva genomgå en domstolsprocess. Jag tycker inte att det är en rimlig ordning, och jag förstår inte hur kan tycka att ska få den ökade bördan. Framför allt förstår jag inte hur man vill låta alla som får ett skattetillägg, och som kan ordna upp det på ett enkelt sätt, genomgå en domstolsprocess. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Skatteavtal mellan samt och Skatteavtal mellan samt och betänkande 2015/16:SkU6 Skatteavtal mellan samt och (prop. 2015/16:7) 22 (M): När vi debatterar skatteavtalet mellan och och är det ett av många avtal som ingått med andra länder . Det nya skatteavtalets syfte är främst att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på kapitalvinst. Ett viktigt syfte med skatteavtal är också att uppmuntra investeringar mellan de avtalsslutande länderna, vilket är viktigt för ett litet exportberoende land som . Det nu aktuella avtalet ersätter ett avtal . I regeringens proposition föreslås att antar detta som en lag och, som brukligt är, att lagen ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Avtalet ansluter nära till den modell som rekommenderar för bilaterala skatteavtal. Det nya avtalet innebär bland annat förändringar av beskattning av pensioner, livräntor och liknande utbetalningar. Ändringen innebär att utbetalarstaten ges en mer långtgående beskattningsrätt än den som var i avtalet . Skatteavtal mellan samt och En övergångsbestämmelse gör det möjligt för den som före avtalets ikraftträdande var mottagare av pension, livränta eller liknande att välja att fortsätta låta sig beskattas enligt de gamla reglerna. I de fall ett aktivt val inte görs tillämpas det nya avtalet på de aktuella inkomsterna. Det är en mycket kort sammanfattning av det betänkande som skatteutskottet tillstyrkt. 23 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 2015/16:SkU6. Det är bra att den uppdatering av skatteavtalet med och som ligger på bord kommit till stånd. Det är ingen tvekan om det. Det kan dock vara på sin plats att lite grann fundera över vad ett skatteavtal är. Alla stater med beskattningsrätt över sina medborgare, företag och övriga personer som stadigvarande vistas och verkar i landet samt internationellt verksamma företag och personer som från tid till annan vistas i olika länder hamnar ibland i situationer där de riskerar att inkomster och kapital dubbelbeskattas i olika länder. Det är en uppgift för skatteavtalen att undanröja sådana fel, och det kan gälla såväl fysiska som juridiska personer. Dubbelbeskattning hämmar det fria utbytet av varor och tjänster, kapitalrörelser och arbetskraftens rörlighet. Det är en av de grundläggande orsakerna till att bilaterala skatteavtal förhandlas fram mellan olika stater. Syftet med avtalen är alltså att undanröja dubbelbeskattning, att underlätta investeringar och att undanröja möjligheten att undandra sig skatt, också det ett viktigt syfte med skatteavtalen. Skatteavtalens innebörd är i stora drag att fördela beskattningsrätten till olika typer av inkomster mellan länderna och därigenom underlätta för handel och annat utbyte mellan dem. Avtalen innehåller därför regler om fördelning av beskattningsrätten. anger fyra huvudsakliga skäl, förutom de två grundläggande skälen som nämns ovan, till att skatteavtalen har så stor betydelse. Skatteavtal med låga källskatter är en förutsättning för att svenskbaserade koncerner ska kunna verka och konkurrera på ett bra sätt utomlands, på likvärdiga villkor med våra konkurrerande utländska företag. Ett brett konkurrenskraftigt skatteavtalsnät är en mycket viktig faktor vid utländska koncerners val av etablering av till exempel europeiskt huvudkontor. Gamla, omoderna, läckande skatteavtal utgör risk för förlorade skatteintäkter, och man underlättar för att omförhandla avtalen. Informationsutbytet är en viktig del för en effektiv skattekontroll och ingår också i skatteavtalen. Skatteavtalen har alltså en mycket viktig funktion, och har traditionellt legat i topp. Det gamla avtalet med och får nu en uppfräschning, vilket vi tycker är väldigt bra. Vi lät göra en undersökning bland våra viktigaste stora exportföretag om hur de ser på skatteavtalen, den nivå som har på skatteavtalen samt aktualitet och omfattning. Vi ville veta hur skatteavtalens villkor påverkar företagens strategiska beslut om lokalisering av vitala funktioner, huvudkontor, produktionsenheter och så vidare. Det sammantagna svaret är att de är viktiga. Det är inte den enda viktiga delen, men det är en jätteviktig komponent i sammanhanget. Skatteavtal mellan samt och Med utgångspunkt från detta måste jag också reflektera över hur finansministern leder arbetet på i det här avseendet, att utveckla våra skatteavtal. , när låg på tredje plats i att ha uppdaterade och bra skatteavtal bland de viktigaste , har vi sjunkit till kanske plats tio eller tolv. De 82 länder som har skatteavtal med – dock ej och – hade enligt en sammanställning av internationell statistik från som har gjort sammantaget 161 avtal med våra konkurrentländer som var mer gynnsamma i totalt 320 olika avseenden än vad deras avtal med var. Det är jättebra att vi får uppdateringen med och , men processen med att utveckla, förbättra och uppdatera våra gamla skatteavtal med alla de andra länderna, som vi har mycket sämre villkor med än våra konkurrentländer, måste få fart. som vi nu gläds åt att avtalet med och uppdateras vill jag återigen rikta en vädjan till regeringen om att se till att arbetet med skatteavtal ges högre prioritet, så att vi kan summera arbetet här i kammaren och konstatera att den svenska skatteavtalskatalogen då är på topp igen. Det vill jag vara med om, för det är viktigt för . Frågan är om regeringen förmår att hantera frågan på det sättet. 24 (M) replik: En sak kan vi vara överens om: De här skatteavtalen är viktiga för och för andra länder. Vad jag uppfattar har , bland annat i en tidigare debatt om en interpellation från , kritiserat samtliga regeringar för att det har varit för långsamt tempo och för att de skatteavtal som har slutits har varit för dåliga i jämförelse med andra länder. Det är väldigt lätt att kritisera om man inte har ansvar. Den kritik som lutar sig mot är Svenskt Näringslivs rapport . Det var förvisso så att kritiserade regeringen rapport därför att regeringen inte var tillräcklig aktiv. Det kanske var befogat då. Men rapport, där har uppdaterat den gamla rapporten, säger man att ”det är positivt att regeringen” – då pratar vi om alliansregeringen – ”har tagit till sig av kritiken och intensifierat skatteavtalsförhandlingsarbetet”. Man har alltså gått från att vara kritisk till att säga att man är positiv till det arbete som sker. Det är klart att man kan vara kritisk och sedan ändra sig och vara positiv. Det tycker vi är bra. ska vi vara medvetna om att det är som har skrivit rapporten, och de tar också åt sig en hel del av äran för detta. Jag vet inte i vilken takt har tänkt sig att regeringen ska arbeta med skatteavtalen. Men det måste ändå vara en process som är ansvarsfull. När två länder ska vara överens kan det ta tid. 25 (SD) replik: Skatteavtal mellan samt och Jag tackar för frågan och kommentaren. Vi grundade vårt agerande kring skatteavtalsprocessen – den process som fortsätter – i första hand på mycket skarpa kritik 2010 mot hur skatteavtalsprocesserna har hanterats ända från tid 1998, då var tredje i topp, och framåt. Det är både socialdemokratiska regeringar och alliansregeringen som får mycket skarp kritik av för sitt sätt att hantera – eller avstå från att hantera – skatteavtal och i stället koncentrera sig på informationsutbytesavtal, som i stort sett är en liten del av skatteavtal, eftersom även informationsutbytesavtal ingår i ett skatteavtal. Man har alltså koncentrerat sig på en på något sätt marginell men naturligtvis ändå viktig del. Den stora clou som – och även – hade 2010 gällde att regeringen hade släppt fokus från att fortsätta utveckla befintliga avtal och skaffa nya avtal. Den statistik som bygger sin kritik på i tilläggsrapporten kommer från internationella statistikbyråer, och dem tror jag inte att Alliansen kan säga emot. Det är korrekt statistik – jag kan inte hitta något som motsäger den statistiken, och det tror jag inte att kan heller. Jag förstår inte riktigt frågan, om jag ska vara ärlig. 26 (M) replik: Frågan är: Vilken takt tycker att vi ska arbeta i? Det gäller i det här fallet den socialdemokratiska regeringen, som jag i och för sig inte ska stå här och försvara, men eftersom kritiken har riktats både mot socialdemokratiska regeringar och mot alliansregeringen är frågan: I vilken takt ska vi arbeta? Tycker att det är bättre att hetsa fram ett skatteavtal än att göra det på ett ansvarsfullt sätt? Informationsutbyte är också väsentligt. Det handlar om de relevanta upplysningar som man ska ha i informationsutbytet. Men det ena utesluter inte det andra, och det pågår och har pågått ett arbete med att sluta fler avtal framåt. Det pågår ett arbete som väljer att kritisera utan att ha något riktigt svar på hur det ska gå till. Jag vill också säga: För del kommer initiativen till förhandlingar om nya skatteavtal oftast från företag eller industriella intresseorganisationer. Men de omförhandlingar av de avtal som redan finns är föranledda av ny lagstiftning antingen i eller i andra länder. Men jag återkommer till frågan: Hur har tänkt sig? Ska man hetsa fram eller arbeta ansvarsfullt? 27 (SD) replik: Ett skatteavtal som man förhandlar fram är inget man hetsar fram – det blir en lite märklig fråga. Både och jag vet att det tar åtminstone två till att ta fram ett skatteavtal, så det är inget man gör snabbt, utan det är något som måste ske kontinuerligt, långsiktigt och målmedvetet. När regering mer eller mindre lade ned den avdelning som jobbade med skatteavtalen eller gav dem andra arbetsuppgifter tog man bort det långsiktiga, målmedvetna arbetet med att utveckla våra skatteavtal. Det är där problemet sitter. Den situationen måste vi återskapa inom , så att man jobbar kontinuerligt med tillräckligt många människor som håller på med skatteavtalen och driver de här processerna på ett seriöst sätt. Det är det vi är ute efter. Skatteavtal mellan samt och Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 8 Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller betänkande 2015/16:CU3 Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller (prop. 2014/15:122) 28 (KD): Bostadsbristen är på allas läppar. Läget verkar bara bli allvarligare för . Trots att det nu byggs mer än på mycket länge är behovet större än på mycket . växer, och vi växer fort – snabbare än . Utmaningarna är många. Förslag till lösningar haglar i debatten. De är ganska många och skiftande. Det är delar av bostadspolitikens dilemma. Den utgör en komplex väv av orsakssamband. Vill vi skapa goda förutsättningar för bostadsbyggande måste åtgärder sättas in på vitt skilda områden. Vi debatterar äntligen en proposition från nuvarande regering. Arbetet med denna proposition påbörjades under och den övriga Alliansens tid i regeringen, och den har landat på bord. Den innehåller flera viktiga ändringar i för att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare, vilket är viktigt när vi har rekordlånga processer för byggnationen. Det som jag dock tycker är anmärkningsvärt i propositionen är att den inte leder till fler bostäder, och det skriver till och med regeringen själv. Det fanns en möjlighet, men regeringen visade en ovilja att till fullo exempelvis utforma tidsfristen för bedömning av en ansökan om bygglovsbefriade åtgärder. Likaså fanns en ovilja att ta tag i den så kallade vetorätten som fastighetsägare har när det gäller genomförandetidens utgång enligt 4 kap. 39 § i . har en närmast akut bostadsbrist som verkar tillväxthämmande och som beskär enskildas frihet när det gäller yrkesval och livsval. Att regeringen då tvekar inför att låta reformarbetet fortsätta att vinna mark, på det sätt som alliansregeringen gjorde, är beklagligt och riskerar att hämma dagens mycket goda bostadstillväxt. Ur ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv bör det också ligga i kommunens intresse att deras handläggning genomförs skyndsamt. Kommuner som genomför en snabb hantering av anmälningsärenden bejakar också utvecklingen i sin kommun. anser därför att en tidsfrist bör kunna konkretiseras och knytas till sanktioner. När man tittar på variationen i fråga om handläggningstider ute i kommunerna visar det sig tydligt att det vore motiverat att ge ytterligare incitament eller sanktioner för att tidsfristerna i kommunerna ska kunna vara rimliga. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Ytterligare en sak som skulle ha kunnat iakttas i denna proposition gäller de inaktuella detaljplanerna. De försvårar eller till och med omöjliggör önskvärda förändringar. Det är angeläget att förenkla förfarandet när det gäller äldre fastighetsbestämmelser eftersom det, i synnerhet i fråga om äldre tomtindelningar, ofta uppfattas som ett hinder för utveckling. Vi anser att regeringens förslag om områdens indelning i fastigheter eller om servitut, ledningsrätt och liknande bestämmelser skulle ha kunnat upphävas efter genomförandetidens slut och att detta borde utökas till att också omfatta utformningen av byggnadsverk och tomter i syfte att öka möjligheten för byggnadsnämnder i enlighet med de boendes önskemål. En sådan ordning, i kombination med de föreslagna åtgärderna om att förändra fastighetsindelningen, skulle på ett kraftfullare sätt bidra till en större flexibilitet och frihet för kommunerna att tillsammans med de boende modernisera och bättre utnyttja bostäder för redan detaljplanerade områden. Jag vill i detta sammanhang också passa på att påminna om de beslut som tog när det gäller riktvärden för trafikbuller, där angavs som normalvärde och angavs för studentbostäder. Detta gäller värden uppmätta vid fasad. Regeringen måste besluta om en ny förordning med anledning av det tillkännagivande som finns från . Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. 29 (M): måste ha fler bostäder . Jag vill påstå att det aldrig har varit viktigare. Bostadspolitiken och vikten av fler bostäder är en av absolut största samhällsutmaningar, särskilt för kommunernas utveckling och möjligheter. Det handlar om migrationsutmaningen, storstädernas befolkningsökning, landsbygdens befolkningsminskning, studier, arbetsmarknad, tillväxt och skattekraft. Listan kan göras lång. När bostadspolitik diskuteras och debatteras i samhällsdebatten i stort hamnar vi alltför ofta i en debatt om enskildheter i stället för en debatt om helheten. Det blir ofta en debatt där experter inom ganska så snävt avgränsade områden kastar procentsatser, amorteringskrav, bolånetak, lagparagrafer och kvadratmeter i huvudet på varandra på ett sätt som är obegripligt för vanligt folk. Naturligtvis är tillväxtaspekten och arbetsmarknadens funktion viktiga, men kanske inte det allra viktigaste för den enskilda människan. Bostadspolitik måste handla om möjligheter för alla – unga och äldre, studenter, barnfamiljer och ensamstående. Det handlar om stadens, stadsdelens, förortens, byns och grannskapets liv och innehåll. Det handlar om att bygga ett land, att bygga ett samhälle och att bygga gemenskap. Det handlar om att bygga ett samhälle som håller ihop. Boendet är grunden till allt. En fungerande bostadsmarknad skapar enorma möjligheter. På motsvarande sätt blir också problem i boendet, boendestrukturen och bostadspolitiken en enorm samhällsutmaning och kanske den allra största. Utmaningarna på den svenska bostadsmarknaden spiller över på i stort sett samtliga politikområden. Det finns inte heller några enkla eller enskilda lösningar, utan här handlar det om grundläggande och långsiktigt sunda förutsättningar och spelregler för ett ökat bostadsbyggande över hela linjen. Nyckeln till allt detta är förenklingar och att det ska gå snabbare, vara enklare och billigare. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller Alliansregeringen genomförde omfattande regelförenklingar som är en av de främsta anledningarna till att vi har det högsta bostadsbyggandet . , herr talman, får vi aldrig slå oss till ro. Därför är det avgörande att vi fortsätter förenklingsresan om vi ska hantera nuvarande och framtida utmaningar på bostadsområdet. Den proposition som vi nu diskuterar, Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller, är ett led i detta och härrör helt och hållet från alliansregeringen och inte från den nuvarande regeringen. Jag kan konstatera att de partier som utgör delar av det rödgröna regeringsunderlaget, samfällt tillsammans med eller var för sig, motsätter sig nästan samtliga regelförenklingar som alliansregeringen föreslog.