prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Den minskande transparensen får omfattande kritik. När det kommer till sysselsättning och att pressa tillbaka utanförskapet skriver regeringen själv att den politik man för kommer att bidra till att sysselsättningstillväxten dämpas. I sina egna prognoser konstaterar man att arbetskraftsdeltagandet kommer att minska, att utanförskapet kommer att öka och att arbetslösheten när ekonomin är i normalläge kommer att vara högre. Det är ingen bra inriktning för , och även detta får massiv kritik av expertmyndigheter. När det kommer till att säkra svensk konkurrenskraft och svensk tillväxt saknas förslag i regeringens budget. Man höjer skatterna med miljarder, och så vill man kompensera med bidrag om miljoner. På varje miljard går det dock 1 000 miljoner, och på varje regeringsförslag som är en stimulans för företagande går det tusenden för att göra svenska tillväxtförutsättningar sämre. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Svensk ekonomi och svensk välfärd, sjukvård, äldreomsorg, utbildning, skola och arbetstillfällen är beroende av vår förmåga av exportera. När man då i ett hårt konkurrensutsatt läge lägger tunga bördor på svenska företag för att anställa är frågan vad som händer långsiktigt med välfärdens finansiering. Vi har framför oss en regeringsbudget där regeringen själv skriver att utanförskapet ska öka, att arbetslösheten vid jämvikt ska öka och att arbetskraftsdeltagandet kommer att sjunka. Den regering vi har tar inte tillräckligt ansvar för , fru talman. Detta ser också svenska folket, och detta ser svenska expertmyndigheter. Detta ser även omvärlden, fru talman. Den starka och trygga ekonomi har är satt under press – utifrån av konkurrens men också, på mycket länge, av en regering som inte tar ansvar för offentliga finanser. 64 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2 i finansutskottets betänkande nr 20 och reservation 2 även i finansutskottets betänkande nr 21. vill som bekant prioritera välfärd och trygghet – vi vill prioritera tillväxt, företagande och jobbskapande. För att uppnå det behöver vi satsa på goda förutsättningar för svensk industri och svenska småföretag. Industrin är av avgörande betydelse för vår ekonomi , och småföretagen kan bli avgörande för möjligheten att upprätthålla hög sysselsättning . Det gäller såväl i städer som på landsbygden. Förutsättningen för detta är att industrin är konkurrenskraftig och att de mindre företagen har förutsättningar att växa. För det behöver rimliga skattenivåer, och vi behöver ett skattesystem som uppfattas som rättfärdigt. Den tidigare alliansregeringen brast en del i det sistnämnda avseendet, bland annat när det gällde orättfärdigt riktade skattesänkningar. Det handlade om instegsjobb som enbart var till för nyanlända och om nystartsjobb som hade det uttalade syftet att just gynna invandrare på bekostnad av svenskar, eftersom arbetslösheten bland utlandsfödda är ungefär fyra gånger högre än bland inrikes födda. Den nuvarande, rödgröna regeringen verkar ha accepterat denna nyordning, för jag ser inte exempel på särskilt mycket förändring i den politiken. Dessutom flaggade alliansregeringen för så kallade nystartszoner, där tanken var att införa skattelättnader för arbetstillfällen i invandrartäta områden. Den här typen av åtgärder är just sådant som skadar förtroendet för skattesystemet och gör att det uppfattas som orättfärdigt. I mina kommentarer till några av den rödgröna regeringens förslag i årets vårproposition ska jag börja med någonting positivt. Det gäller den slopade nedsättningen av socialavgifter för unga, vilket görs i två steg. När det gäller denna skatteförändring delar vi regeringens syn att den sänkta skatten för unga inte har haft tillräckligt stor effekt på arbetsmarknaden. Det har inte skapat särskilt mycket nya jobb. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Skillnaden mellan regeringens och förslag är att regeringen bara tar in nya pengar från företagen, medan vi sverigedemokrater gör som så att vi slopar den allmänna löneavgiften som del i lönekostnaden. Det gör vi för alla företag, upp till en gränsnivå motsvarande genomsnittslön för nio anställda. I princip slipper man alltså den allmänna löneavgiften för nio anställda. Det blir en form av grundavdrag som i huvudsak träffar de mindre företagen, och därmed lämnar det utrymme för de mindre företagen att anställa ny personal. Det kan då vara ny personal där urvalet inte nödvändigtvis är baserat på ålder eller ursprung. När det gäller höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, vilket regeringen föreslår, säger nej eftersom det är något som slår mot den svenska industrin. Vi menar att industri är viktig och att vi behöver främja den i stället för att fortsätta motarbeta den. Industrin sysselsätter trots allt, direkt eller indirekt, totalt 1 miljon människor. När det sedan kommer till landsbygd, jordbruk och skogsbruk vill regeringen höja skatten på bekämpningsmedel. Det slår mot de småskaliga jordbruken. värnar hela och vill inte bidra till att göra det mer kostsamt för de småskaliga jordbruken på den svenska landsbygden. När det gäller skogsbruken vill regeringen inte genomföra nedsättningen av koldioxidskatten på dieselbränsle i vissa skogsmaskiner. Det är också någonting som gör det dyrare för jord- och skogsbruk. Vi menar att skogsbruket är en betydande resurs för och kan bidra till sysselsättning i hela landet. Varje åtgärd som går emot den riktningen är hämmande för framtida sysselsättningsutveckling, och därför säger vi nej till detta. Likadant är det när det gäller naturgrus, vilket används för att göra betong som ofta används inom industrin och i byggnadsproduktion. Även där vill regeringen höja skatten, och säger nej också till detta. När det gäller regeringens höjda skatt på sparande är det inte riktigt rätt tidpunkt för det just nu – skuldberget i växer ganska snabbt numera, och det är inte rätt politik att då börja beskatta sparande än högre. Vad verkar för är, som jag nämnde tidigare, att göra till ett bättre land för industri och småföretag att verka i. På skatteområdet föreslår vi alltså bland annat den slopade allmänna löneavgiften. Vi vill även avskaffa fastighetsskatten för industrienheter, för genom att lätta på bördan för industrifastigheter blir det mer gynnsamt för industriföretag att ha sin industriproduktion i i stället för att flytta den till andra länder. Det kan ge jobb och skatteintäkter till så att vi har råd att bygga starkt . Vi vill också utreda en höjd gräns i 3:12-reglerna, för att göra det något mer lönsamt för investerare att få utdelning på det kapital de har valt att investera i stället för att konsumera. behöver mer investeringar, och därför vill vi utreda möjligheten att attrahera fler investeringar i små och växande företag, i svensk ekonomi och i svensk sysselsättning. När det gäller tonnageskatten är det någonting som inte bara vi verkar för; den har ju en enhällig riksdag fattat beslut om . Dessvärre har den inte genomförts, eller det har i alla fall tagit . Någonting som är oerhört viktigt är att förstärka arbetet med de bilaterala skatteavtalen. Regelverken för skatter är någonting som befinner sig i ständig förändring, och därför måste skatteavtalen med andra länder uppdateras med kontinuitet. Annars tappar svenska företag i konkurrenskraft, vilket är något som ignorerades av den socialdemokratiska regeringen under . Det ignorerades även av alliansregeringen under , och det fortsätter att ignoreras av den nuvarande, rödgröna regeringen under . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Detta är någonting som har uppmärksammats av både och , som utredde avtalsläget och pekade på riskerna med att skatteavtalen inte följs upp och att nya avtal inte utvecklas i den takt svensk industri behöver för att kunna agera konkurrenskraftigt internationellt. Våra viktigaste konkurrentländer arbetar däremot för högtryck för att stärka förutsättningarna för industriell verksamhet – bland annat genom att utveckla bilaterala skatteavtal med sina viktigaste handelspartner runt om i världen. har börjat halka efter i detta. låg vi i närheten av toppen just när det gällde att hålla den här typen av skatteavtal uppdaterade, men har vi halkat efter. Det finns alltså någonting viktigt att arbeta med. Här behövs det en uppryckning, fru talman. 65 (M) replik: och tävlar med varandra om att vara välvilligast inställda till att höja bidrag och inte ta ansvar för offentliga finanser. Min fråga till är därför: Vad i er politik har omprövats sedan gjorde beräkningar som visar att den politik står för kostar svensk arbetsmarknad 90 000 arbetstillfällen? Då har man bara räknat på de skattehöjningar föreslår, där man lägger på 25 miljarder i ytterligare bördor på att anställa, där man vill höja restaurangmomsen med , där man vill bygga ut bidrag med 6 ½ miljard kronor och återgå till system som inte fungerade, som var impopulära och upplevdes som orättvisa, där man till exempel kunde stämpla upp till heltid. politik beräknas som sagt var kosta 90 000 arbetstillfällen. Från vilka av dessa förslag har backat? Eller står ni fast vid en politik som leder till 90 000 färre arbetstillfällen? 66 (SD) replik: Självklart leder inte politik till ett minskat antal arbetstillfällen. De åtgärder som räknade upp är ju sådant som inte har visat sig skapa några arbetstillfällen, till exempel den sänkta restaurangmomsen eller minskningen av arbetsgivaravgifter för unga. Detsamma gäller integrationssatsningarna på nystartsjobb, instegsjobb och andra kostnader som man har använt i syfte att få in utländsk arbetskraft på arbetsmarknaden – sådant som vi inte har varit i behov av. har däremot alltsedan vi kom in i föreslagit stora besparingar på invandringsområdet. Sådant som vi har valt att satsa på är till exempel heltidsgarantier inom offentlig sektor, slopad allmän löneavgift för småföretag, särskilda satsningar på småföretag och andra satsningar som jag läste upp förut. Det är där som fyra av fem nya jobb skapas, eller nio av tio, som Per Åsling sa. Det är där man skapar de nya arbetstillfällena, och det är där vi har prioriterat våra satsningar. 67 (M) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Självklart ska man ha en diskussion om reformers effektivitet. Det har vi med till exempel regeringen och emellanåt. Men att gå därifrån till att hävda att de inte har någon effekt över huvud taget är att gå tvärtemot den samlade ekonomiska expertisen. hävdade precis att den sänkta restaurangmomsen inte ger några jobb. Därmed underkänner han hela utvärdering. Sedan kan man givetvis ställa sig frågan om det är en rimlig prioritering, om det ger tillräckligt många jobb och så vidare. Det är en diskussion man kan ha här i kammaren och mellan nationalekonomer. Men om man hävdar att det inte ger några jobb alls hamnar man i konflikt med den samlade expertisen. hävdar att de a-kassejusteringar som föreslås leder till 20 000 eller 30 000 färre jobb. föreslår mer långtgående reformer i arbetslöshetsförsäkringen än vad har analyserat. Menar alltså att Finanspolitiska rådets hela beräkning är felaktig? Menar att hela beräkning av politik är felaktig? Menar att den samlade nationalekonomiska forskningen och erfarenheten är helt underkänd och inte spelar någon roll? Det är ju en samlad expertis, en samlad bedömning och en samlad erfarenhet av ekonomisk politik som ligger bakom de kalkyler som indikerar att er politik leder till 90 000 färre jobb. Tar inte in detta i sin politik? 68 (SD) replik: Jag anar ett svagt medgivande från om att effekterna av de åtgärder som genomfördes under alliansregeringen kan ha varit ganska begränsade. Han medgav i alla fall att det kan diskuteras om det har varit tillräckligt stora effekter. Det är precis detta vi diskuterar just , och det är precis här som vi sverigedemokrater menar att det finns betydligt effektivare åtgärder. Vi förlitar oss också på expertisen. Det är det vi gör . När det gäller viss effekt av restaurangmoms och alla de andra exempel som räknades upp har de tyngsta rösterna varit lobbygrupper. Men vi förlitar oss som sagt på samma expertis när vi menar att de satsningar vi gör är effektivare. För det är som sagt i mindre företag som tillåts växa som det stora antalet arbetstillfällen skapas. De skapas inte genom att man sänker generellt vare sig för ungdomar eller för enskilda branscher. Vi satsar brett på hela småföretagarkollektivet. Det är där det stora antalet arbetstillfällen skapas. 69 (FP): När man som utomstående betraktare tittar på 2015 ser man ett av ekonomiskt starkaste länder. högsta sysselsättningsgrad hittar man i . I inget annat land i EU är det fler människor som kan arbeta som faktiskt arbetar. Betyder detta att vi kan stå med armarna i kors och titta på och känna oss nöjda med det vi har ? Vi har grupper av människor som inte hittar en plats på arbetsmarknaden, och vi behöver hitta en politik som gör att fler kan komma in. Att fler människor får möjligheten till ett jobb handlar om egenmakt, känsla av egenvärde, livsglädje och en känsla av att livet har mer att ge. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men det handlar också om att ha råd med välfärden. I ser vi att fler och fler länder, inklusive , har en åldrande befolkning. Enda lösningen på det är att fler människor, även i ett land som med högsta sysselsättningsgrad, faktiskt arbetar. När man lyssnar på den här debatten blir det uppenbart att regeringens arbetslöshetsmål inte är svaret. Vi behöver fokusera på riktiga jobb. Vi behöver fokusera på att fler människor kan komma in på arbetsmarknaden liksom på att fler människor kan vara kvar på arbetsmarknaden. Där spelar det arbete vi bedriver i skatteutskottet och skattepolitiken en helt avgörande roll. Regeringens förslag, som ligger på kammarens bord , innehåller på punkt efter punkt, på område efter område, steg i helt fel riktning. Regeringen föreslår höjd skatt för äldre. Den arbetsgivare som vill anställa någon över 65 får högre kostnader med regeringens förslag. I själva verket behöver vi, som vi föreslår i budget, ha lägre kostnader och mer drivkrafter för människor att vara kvar på arbetsmarknaden. Vi föreslår i vår budget en skatterabatt för den 64-åring som vill vara kvar på arbetsmarknaden och arbeta längre. Det är viktigt inte minst med tanke på att dagens pensionsålder i genomsnitt är 63. Fler jobb handlar också om fler och växande företag. Det handlar också om att ska vara konkurrenskraftigt i en global ekonomi. Då är möjligheten för arbetsgivare att hitta rätt kompetens helt avgörande. Då måste skattesystemet också uppmuntra till utbildning i mycket högre grad än . har vi skatter som gör att det för en hel del människor inte lönar sig att utbilda sig, och det är något som vi behöver komma till rätta med genom den skattepolitik vi för. Vi ska som land inte konkurrera med låga löner. Vi ska vara konkurrenskraftiga genom att ha fler och växande företag och genom att ha internationella exportsuccéer som gör rikt. Men att vi inte ska konkurrera med låga löner betyder inte att vi vänder eller stänger dörren för dem som inte kan ta de jobb som finns på den svenska arbetsmarknaden. Vi behöver skapa fler möjligheter för dem som står utanför att komma in. Där handlar det om att reformera arbetsmarknaden i grunden, och där spelar inte minst skatterna en stor roll. På punkt efter punkt lägger regeringen förslag som går i helt fel riktning. Man gör det mindre attraktivt att använda RUT- och ROT-tjänster, som vi bevisligen vet har gjort många svarta jobb vita och som har inneburit att många som tidigare stod utanför arbetsmarknaden nu befinner sig på arbetsmarknaden. Det finns en underliggande ton som vittnar om en syn på vissa jobb som viktigare än andra. Man ser på vissa jobb som om de vore skitjobb. Men i själva verket behöver vi alla jobb i vårt samhälle, och alla människor behöver få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det är 34 miljarder i aviserade skattehöjningar som regeringen nu lägger på kammarens bord – det är alltså den största skattehöjningen . Med tydlig precision riktar man de skatterna mot jobb och företagande. Särskilt mycket riktar man dem mot de företagare runt om i landet som vill anställa unga människor. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Regeringen föreslår att rabatten på arbetsgivaravgiften för unga upp till ska tas bort. Det är inte så att regeringen inte är medveten om att det får effekter på sysselsättningen, även om man kan tro något annat i debatten. Regeringen kompenserar nämligen kommuner och landsting för de ökade kostnader som de nu får. Det hade man inte gjort om man inte hade förstått att de höjda kostnaderna för arbetsgivarna kommer att göra att de kan anställa färre. Man kompenserar de offentliga arbetsgivarna, men privata företag får ingen kompensation alls. Vi vet att det kommer att innebära att fler människor får lämna arbetsmarknaden, och det blir ännu svårare för dem som står utanför att komma in. Tyvärr finns det en majoritet i kammaren för det. Regeringspartierna och gör gemensam sak i den här frågan och bildar tyvärr en stabil politisk majoritet för att göra det dyrare att anställa unga människor och höja trösklarna för människor att komma in. Det tycker jag är olyckligt när vi är i ett läge då vi behöver gå i en motsatt riktning. Det är också slående, fru talman, i regeringens förslag att man inte vill visa för svenska folket vad de politiska förslagen innebär. brukade regeringar ganska tydligt visa att olika förslag leder till vissa effekter på samhällsekonomin och på sysselsättningen. Men om detta hittar vi ingenting i regeringens förslag, utan man döljer det för människor så att de inte ska kunna se vad skattehöjningar leder till. Det vi behöver framöver för är framtidstro, satsningar på att få fler och växande företag och satsningar för att de som står utanför ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Många människor känner oro för hur arbetsmarknaden ser ut. Har vi som politiker förmåga att skapa jobb till de ungdomar som lämnar skolan utan fullständiga betyg? Har vi som politiker förmåga att skapa jobb till de många nyanlända som, inte minst just , kommer från krigets ? Det har vi om vi vidtar rätt åtgärder, men vi har det inte om vi höjer skatten på arbete och om vi med precision, som regeringen nu gör, ser till att göra det dyrare för privata företag att anställa ungdomar och ge dem chansen att komma in. I och med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslag till budget och till det gemensamma alliansförslaget kring vårändringsbudget. 70 (KD): När det gäller vårändringsbudgeten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken i stort vill jag instämma i det som anfördes av min partikamrat tidigare i debatten. Jag kommer i mitt anförande att i första hand hålla mig till skatteområdet. Det känns väsentligt, för regeringen föreslår som bekant väldigt stora skattehöjningar för att finansiera sina stora utgiftsökningar, ofta stora höjningar av kostnaderna för bidrag och ersättningar av olika slag. Men den politiken kommer inte att gå obemärkt förbi. Förändringar av skattenivån på olika områden får ofta konsekvenser, önskade eller oönskade. man skatten på exempelvis miljöfarliga utsläpp blir det dyrare att släppa ut, och man får i regel mindre av utsläpp. Detsamma gäller förstås om man höjer skatten på till exempel arbete. Man får kanske in mer pengar till statskassan initialt, men kommer det att bli mindre arbete utfört, och de statsfinansiella effekterna blir negativa. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Denna enkla analys verkar det som att regeringen i flera fall glömt att göra när det kommer till vårändringsbudgeten, riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de annonserade skattehöjningarna . Skatterna höjs på arbete i många former, på energi, på sparande och på varor och tjänster som är viktiga för att många människors och familjers vardag ska gå ihop. Resultatet blir mindre jobb, försämrad konkurrenskraft för den svenska ekonomin, mindre sparande och att det blir svårare för många människor att få ihop såväl privatekonomin som livspusslet. Den största enskilda skattehöjning som regeringen föreslår i vårändringsbudgeten är den stegvis avskaffade nedsättningen av socialavgifterna för unga. som det talas om målsättningar om EU:s lägsta arbetslöshet höjs alltså kostnaderna kraftigt för att anställa några av dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. I den här frågan brukar regeringen ofta hänvisa till att den aktuella nedsättningen inte haft avsedd effekt. Man brukar också referera till en studie som IFAU gjorde 2013, som visade att 6 000–10 000 nya jobb har skapats för unga. Jag har väldigt svårt att förstå hur regeringen får ihop detta. Nedsättningen av socialavgifterna har definitivt bidragit till en positiv utveckling på arbetsmarknaden. Den har lett till fler jobb som har kommit vissa unga till del, och den har med största sannolikhet förhindrat att andra unga blivit av med sina jobb då och övriga världen gått igenom en djup lågkonjunktur. Frågan är snarare hur den kraftiga skattehöjning som regeringen vill genomföra dels förbättrar för företag när det gäller att växa och anställa, dels underlättar just ungas möjligheter att få in en fot och få fäste på arbetsmarknaden. Regeringen höjer skatten på ungas jobb med . Även om regeringen menar att nedsättningen ska ses som en ineffektiv åtgärd har den haft positiv effekt i en svår ekonomisk tid. ska reformen tas bort. Då lär den i hederlighetens namn åtminstone få motsvarande negativa effekt. Mycket talar snarare för att den negativa effekten nu kommer att bli större än vad den positiva effekten var då, helt enkelt för att den hårda internationella konkurrensen och digitaliseringen gör att näringslivet inte kan kompensera kostnadsökningarna med prishöjningar. är det inte heller möjligt att sänka lönerna när de sammantagna lönekostnaderna ökar. har räknat på att så många som drygt 18 000 helårsarbeten kan vara i fara om regeringen driver igenom sin plan. Men, fru talman, i regeringens vårändringsbudget förslås även en höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk, det vill säga en straffskatt på kärnkraft som riskerar att bidra till att väl fungerande kärnkraftsreaktorer stängs och att tillgång till stabil och billig el därmed görs mer osäker. Det kommer att försämra konkurrenskraft. Regeringen föreslår även begränsningar av det så kallade RUT-avdraget. Också det är olyckligt. RUT-avdraget har varit viktigt för att utveckla tjänstemarknaden. Det har gett positiva effekter för personer i behov av arbete. Inte minst har det möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Tre av fyra som får ett jobb i RUT-sektorn kommer från arbetslöshet eller uppsägning. Men RUT-avdraget har också gett positiva effekter för tidspressade barnfamiljer i behov av avlastning i vardagen och för äldre som behövt extra hjälp i hemmet. I motsats till regeringen vill vi kristdemokrater därför se en utveckling av RUT-avdraget där fler former av tjänster ges en lägre skattebelastning. Detta skulle skapa ytterligare arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer, som får mer tid över att spendera tillsammans med sina barn och unga. Den slopade nedsättningen av socialavgifterna för unga, den höjda skatten på termisk effekt i kärnkraftverk och begränsningen av RUT-avdraget är några av de skattehöjningar som regeringen i och med vårändringsbudgeten föreslår ska träda i kraft . Med är fler skattehöjningar att vänta.