prot · H30920 · 2015-11-03 00:00:00 — Det är en bra princip både för att dra in skatteintäkter och för att bidra till en effektivare energianvändning. Om undantag görs måste det finnas väl underbyggda skäl och en praktisk möjlighet att avgränsa undantaget. Dessutom måste ett undantag vara förenligt med . För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden inför regeringen en elbusspremie. Eldrivna bussar har stor potential att minska såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller. En annan åtgärd är investeringsstöd för klimatsatsningar, vilket ökar takten när det gäller att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det kan röra sig om satsningar på infrastruktur för laddning av elfordon. Elbusspremien och investeringsstöd för klimatsatsningar är båda investeringsstöd för ny teknik. Elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik – men billigare att använda. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Jag kan inte nu spekulera i vilka ytterligare förslag regeringen kommer att presentera under resten av mandatperioden. 52 (M): Jag tackar ministern för svaret. Kollektivtrafiken är en av de viktigaste pusselbitarna för att vi ska kunna lösa vår tids samhällsutmaningar, inte minst avseende miljön men också avseende trängsel. Det är fler människor som flyttar till storstäder, och fler ska få plats på en mindre yta. Därför måste vi bli ännu bättre på att åka kollektivt, och för att möjliggöra detta måste kollektivtrafiken vara ett attraktivt färdsätt. Faktorer som punktlighet, pris och turtäthet spelar stor roll för att människor ska ställa bilen och välja ett kollektivt färdsätt. Det är därför viktigt att kollektivtrafiken får rätt förutsättningar för att vara ett bra alternativ till bilen. Där var bland annat det alliansregeringen gjorde bra. Man införde den nya kollektivtrafiklagen 2012 för att få ännu fler kollektivtrafikentreprenörer att komma in på marknaden och på så sätt utöka utbudet. Detta gäller även i mer glesbefolkade delar. Storstäderna behöver detta därför att fler människor flyttar dit och därför att det blir alldeles för trångt med mer bilar dessutom, men även i glesbebyggda delar måste kollektivtrafiken vara tillgänglig och väl fungerande utifrån de förutsättningar som finns där. Det jag upplevde när jag satt i trafikutskottet under den förra mandatperioden var att man i debatterna i kammaren alltid ställde gummihjul mot järnhjul och spår. Det är ganska naivt att tro att allt kommer att gå på räls i . Vi kommer alltid att behöva ha bussen. Det är också fler som åker buss än det är som åker till exempel tåg och spårvagn. Därför är det väldigt spännande och intressant att se hur elbussar utvecklas . De utgör i och för sig fortfarande en ganska liten andel – jag tror att det är av alla bussar som går på el – men det behöver stimuleras. Därför är det intressant och bra att se att regeringen satsar just på investeringar avseende elbussar. Man glömmer dock att se helheten. Den el bussarna ska drivas med är nämligen beskattad, och då blir inte kollektivtrafiken konkurrensneutral. När det gäller tåg på spår beskattas inte elen, men elbussens el beskattas. Det är därför jag har ställt den här interpellationen till ministern. Varför vill man inte stimulera även elbussarnas drivmedel? Det är positivt att man går in med ett investeringsstöd för fortsatt utveckling, men det kan inte å andra sidan vara så att elen ska beskattas när man kör sin elbuss. Då kommer nämligen inte utvecklingen att ta den fart vi vill ha. Vi vill ju att det blir fler bussar – det har vi en stor samsyn kring – och att bussarna drivs med bra drivmedel, vilket el är. Med den beskattning som finns blir det dock inte så, och därför har jag ställt frågan varför det är på det här sättet. Varför anser regeringen att det ska vara beskattning på den el som elbussarna drivs med men inte på spårbunden trafik som drivs med samma el? Följande del i svaret är intressant: ”ska ta en ledande roll i genomförandet av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling. Utsläppen från transportsektorn ska minska. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen.” Hur kommer det sig då att det fossila drivmedlet naturgas är helt befriat från energiskatt medan den rena elen till elbussen har en beskattning? 53 Finansminister (S): Jag vill tacka så mycket för interpellationen. Det är en mycket intressant och viktig fråga tar upp. Här finns en stor potential för svensk industri att vara med och vara världsledande på att utveckla elbussar. Det kommer naturligtvis även att finnas en stor exportpotential i elbussar, vilket kommer att kunna skapa mycket jobb i . Jag uppskattar verkligen engagemanget från en moderat i de här frågorna. Det handlar inte bara om att klara vårt klimat utan också verkligen om ett exempel på att vi om går före kan skapa potential för nya exportintäkter och jobb i – utöver att det kan bli ett bättre klimat i flera andra länder. Jag hoppas naturligtvis att jobbar intensivt i sitt eget parti för att ska stödja regeringens förslag om en elbusspremie och de andra satsningar regeringen gör för en fossilfri fordonsflotta. Det vore naturligtvis oerhört bra om stödde detta, men vad jag har förstått stöder inte regeringens elbusspremie. Man har heller inga förslag om sänkt skatt på just el som används av elbussar. frågar varför man inte betalar elskatt på järnvägsräls men gör det om man driver bussar. Upplysningsvis skulle det enligt eventuellt finnas möjlighet att ha undantag från beskattning för lokal busstrafik, däremot inte för regional busstrafik, så det skulle inte kunna gälla all busstrafik i . Att ha obeskattad buss i den regionala eller långväga busstrafiken är inte möjligt enligt , utan det skulle i så fall vara busstrafik endast inom städerna. Regeringen har identifierat att problemet snarare är inköpen av bussarna. Eftersom det är väldigt dyrt att köpa in elbussarna har vi riktat subventionen just till inköp av bussarna i form av en elbusspremie. Här är det viktigt att upplysa om att med den elskatt som finns är elbussen konkurrensneutral per kilometer jämfört med bussar som drivs med andra biobränslen, medan det är betydligt högre beskattning per kilometer på bussar som drivs med fossila bränslen. 54 (M): Det hade varit intressant att få ett svar på frågan avseende naturgasen, som är ett fossilenergiämne. På naturgasen är det ingen energiskatt. Det borde ju vara något som regeringen skulle vilja fasa ut. En konkurrensneutral marknad för kollektivtrafiken måste också innebära att energibeskattningen ska vara konkurrensneutral. Det blir väldigt svårt att se det för gemene man och framför allt för den bussoperatör som gärna vill köpa en elbuss men som vet att den drar på sig kostnader för energin till sina bussar. Jag ser en rädsla för att vi aldrig får riktig fart på investeringarna i elbussar om det dessutom är en osund konkurrens mellan energislagen. Det vore intressant att höra en vidareutveckling av detta från finansministern. Det finns ett rådsdirektiv – 2003/96/EG, artikel 15, punkt 1 e) – som säger att det finns möjlighet till delvis eller hel energiskattebefrielse som även bör omfatta alla typer av elektriska bussar, som batteridrivna bussar och plug-in laddhybrider, det vill säga ej endast trådbussar. Här finns det en rädsla, bland annat från branschen, för att man då skulle säga att det är trådbussar som får skattelättnad eller att skatten tas bort på elen. Detta står alltså i direktivet avseende trådbussarna. Här skulle man kunna tänka sig en extensiv lagtolkning, som kanske vore en lösning, så att även trådbussarna omfattades. Det händer mycket positivt i när det gäller utvecklingen på den sidan . Men det blir väldigt märkligt när man går in med en premie eller ett investeringsstöd för att utveckla bussarna, medan det inte finns någon tanke på att själva bränslet ska bli mer konkurrensneutralt. I svaret säger finansministern: är att all el som används i ska beskattas. I så fall ska den alltså omfatta även tåg och spårvagnar. Det är en bra princip, fortsätter finansministern, både för att dra in skatteintäkter och för att bidra till en effektivare energianvändning. Om undantag ska göras måste det finnas väl underbyggda skäl och en praktisk möjlighet att avgränsa undantaget. Dessutom måste ett undantag vara förenligt med . Men den här grundprincipen stämmer ju inte . I så fall borde inte vissa transporter vara befriade från elbeskattning, om svaret från finansministern är korrekt och konkret. Det vore väldigt fint att få det vidareutvecklat. 55 Finansminister (S): Den bedömning som regeringen har gjort är att kilometerkostnaden för en elbuss är betydligt lägre än för fordon som drivs med fossila bränslen. Bränsleskatten för en elbuss är per kilometer, medan den för en dieselbuss är per kilometer. För de bussar som drivs med biodiesel, som FAME, är bränsleskatten per kilometer – ungefär lika som för elbussen. För att hitta det bästa sättet att få igång en större användning av elbussar har bedömningen varit att det är viktigare att gå på just inköpet, för det är betydligt dyrare att köpa in en elbuss än en konventionell buss. Det är därför som regeringen har valt ett stöd via en premie i stället. Det är det som är bakgrunden till regeringens förslag. Tycker att det är bra med en elbusspremie eller inte? Ska jag förstå argumentation som att hon tycker att man ska ta bort elskatten just för elbussar? Vilket stöd har i så fall för den politiken i sitt parti? Det vore väldigt bra om hade lite fler miljöförslag, för det har varit väldigt tomt på den fronten . 56 (M): Jag svarar väldigt gärna på frågorna som jag fick av finansministern . Det regeringen gör är att stimulera den ena delen, det vill säga för investering. Jag anser att man måste göra det som en helhet och skulle väldigt gärna se precis ett sådant förslag som vi lägger fram. Om jag uppfattar finansministern rätt ska elskatten på buss finnas kvar därför att ministern anser att det är en så billig del när det gäller själva elbussåkandet. Det är inte kostnadsnivån som är problemet utan konkurrensneutraliteten. De fordon som går på järnvägsspår, både spårvagnar och tåg, är befriade från elskatt men inte elbussen. Hela min frågeställning i interpellationen är varför bussarna ska beskattas för sitt drivmedel men inte tåg och spårvagn, för då stämmer ju inte grundprincipen i finansministerns svar, att all el som används i ska beskattas. Man har undantagit det som går på spår, men det som går på gummihjul elbeskattas. Jag förstår inte logiken i det hela. Jag hoppas att regeringen finner en helhetslösning med en premie för investeringar men också ser över detta med elbeskattningen för buss. 57 Finansminister (S): Det är tyvärr inte möjligt att uppnå konkurrensneutralitet eftersom det här styrs av . Det går inte att ta bort skatten helt på elbussar annat än för dem som går i lokaltrafik. Vad gäller den regionala och den långväga busstrafiken är det inte möjligt att ta ned skatten. Det skulle vara möjligt på den lokala busstrafiken, dock inte till noll utan lägst till EU:s minimiskattenivåer. Konkurrensneutralitet är alltså inte förenlig med EU-reglerna. Det skulle inte vara möjligt även om man ville göra det. tycker att man ska göra både och. Men tyvärr måste man som finansminister och i en regering prioritera för att inte få stora underskott i de offentliga finanserna. Här har regeringen gjort bedömningen att pengarna är bäst använda med en elbusspremie eftersom den stora kostnaden är just för att köpa in bussarna. Däremot är det billigare att driva bussarna än om de körs på diesel. Därför har regeringen gjort denna prioritering, och politik handlar ju ofta om att prioritera. Man kan inte göra allt, utan man får välja. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:72 om högre utbildning 58 Statsrådet (S): har frågat finansministern hur hon ser på att budgetpropositionens förändringar av skatteuttaget från människor minskar incitamenten för högre studier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringens mål är att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För att nå dit föreslår regeringen olika åtgärder för att säkerställa att utvecklas som kunskapssamhälle. Högskoleutbildning skapar en välutbildad arbetskraft, vilket ger förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Utbildning och forskning ger en möjlighet för att möta framtidens stora samhällsutmaningar och är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft. har det blivit svårare att komma in på högskoleutbildningar, och har utbyggnaden av högskolan stannat av – detta trots att antalet sökande till högskolan varit mycket högt. För att ge fler möjlighet att studera i högskolan genomför regeringen nu en omfattande utbyggnad som 2019 beräknas ha lett till en ökning av antalet helårsstudenter med 14 600. I utbyggnaden ingår även riktade satsningar för fler utbildningsplatser som kan leda till anställning i yrken där det råder brist på utbildad personal. Högskoleutbildade har haft lägre arbetslöshet än lågutbildade oavsett konjunkturläge. Högre utbildning ger därför en tryggare arbetsmarknadsposition. Högre utbildning öppnar även dörren till en större del av arbetsmarknaden. Många akademiker byter yrke under arbetslivet, vilket kan leda till ett mer utvecklande arbetsliv och bättre löneutveckling. Regeringens investeringar i högre utbildning är investeringar både för individ och för samhälle. 59 (M): presenterade en studie över akademiska studiers påverkan på livslöner som visar att den genomsnittliga lönsamheten för alla akademiska utbildningar är . Det finns dock stora skillnader mellan de mest och minst lönsamma utbildningarna. Den minst lönsamma har ett minusresultat på . Många av de akademiska utbildningarna lönar sig alltså inte ekonomiskt om man jämför med att enbart ha en gymnasieutbildning. Man kan alltså förvänta sig ekonomisk förlust för livet för att man valt att studera efter gymnasiet. Till förlorarna hör många av våra lärare. Det är välutbildade lärare som jag tror att både jag och ministern anser att vi så väl behöver. I stället för att göra det mer lönsamt att utbilda sig gör den rödgröna regeringen tvärtom. Det ska löna sig mindre att vidareutbilda sig. Detta görs genom avtrappat jobbskatteavdrag och framför allt genom att brytpunkten för den som ska betala statlig skatt inte justeras uppåt med lönerna. Det innebär att över 100 000 fler människor ska betala statlig skatt. Många av dem har valt att vidareutbilda sig. Det är inte bara lärare som påverkas. Försäkringsrådgivare, revisorer, utredare, specialistsjuksköterskor och förskolechefer är bara några exempel på andra yrkesgrupper. Det är av alla våra poliser, av alla våra administratörer och av våra barnmorskor. För mig och mitt parti är detta problematiskt. Vidareutbildning måste löna sig så att fler, inte färre, känner sig motiverade att avstå lön och i stället ta lån för att klara sig . Det måste ses som en investering för framtiden, inte bara för en själv utan, precis som ministern sa, för som helhet. Utbildning måste verkligen löna sig så att även ungdomar från icke-akademisk bakgrund vågar ta steget in till högskola och universitet. Som TCO:s så viktigt understryker: ”Den höga marginalskatten påverkar viljan att kompetensutveckla sig under yrkeslivets gång.” Därför undrar jag om anser att det ska löna sig att fortsätta med studier på högskola och universitet. Ska inte kompetensutveckling och större ansvarstagande löna sig? Tror ministern att det blir fler eller färre som väljer högre studier om signalen från den rödgröna regeringen är att det inte alltid lönar sig? 60 Statsrådet (S): fortsätter med tesen att högre skatt innebär att färre vill utbilda sig. Vi ser inte att det finns ett så starkt samband som hon försöker göra gällande. Efter att värnskatten infördes ökade antalet studenter , och det har fortsatt att öka. Det är snarare tillgången till platser på högskolan som avgör hur många som kan läsa vidare. Löneutvecklingen ser olika ut för olika grupper även inom det akademiska området, inom Sacoområdet. En av de saker vi har uppmärksammat är den svagare löneutvecklingen för lärare, vilket gör att vi har ett lägre söktryck till lärarutbildningen än vi behöver. Vi behöver utbilda runt 65 000 lärare . För att klara det behöver vi bygga ut antalet platser på lärarutbildningen, vilket regeringen gör. Vi behöver också se till att det blir ett attraktivare yrke och att det blir högre kvalitet på lärarutbildningen. Allt detta jobbar vi med. Vi har aviserat Lärarlönelyftet, som har gått ut på remiss. Det handlar om en investering på 3 miljarder på årsbasis för en bättre löneutveckling. Sacos underlag visar att det snarare är lönespridningen som gör att lönerna är för låga inom vissa yrken. Det gäller till exempel läraryrket. Här behöver vi ha en betydligt bättre löneutveckling, vilket vi nu åtgärdar. Det livslånga lärandet är något vi avser att ta tag i, och vi delar uppfattningen om vikten av det. Det handlar till exempel om tillgången till fristående kurser så att man kan komplettera en akademisk utbildning. Jag kan konstatera att som Alliansen hade ansvaret minskade antalet fristående kurser, vilket vi precis har tagit del av i en utredning. Den visar att det är svårare för människor att komplettera sin högre utbildning när utbudet minskar. Vi kommer att titta på hur vi kan se till att det verkligen finns möjlighet att vidareutbilda sig under hela yrkeslivet. 61 (M): Det är spännande att ministern tar upp just lärarutbildningen. Men vad spelar det för roll att öka antalet platser om livsinkomsten visar att det inte lönar sig att studera till lärare? Söktrycket är ju också väldigt lågt. Vår svenska välfärd betalar vi i huvudsak via skatter. Det är en modell som har gynnat oss väl med historiskt god ekonomisk, social och mänsklig utveckling. Historiskt kan vi se att den sociala rörligheten har varit betydligt större hos oss än i de länder som har valt att ansvaret för välfärden mer vilar på den enskilde. Det tror jag att både ministern och jag tycker är väldigt bra. vet vi att skatter påverkar beteenden. Skatten på alkohol är ett lysande exempel. En hög alkoholskatt ska inte bara ge klirr i statskassan, utan vi vill också att människor ska dricka mindre alkohol. Men om skatten höjs för mycket väljer människor att åka till grannländer och handla, eller så är skogsstjärnans produktion tillbaka igen. Hur klokt blir det då att beskatta alkoholen ännu högre? Samma logik torde gälla om man beskattar arbete alltför högt. När det lönar sig för lite blir det helt enkelt färre som vill jobba mer, färre som vill ta ansvar och färre som vill satsa på utbildning. Som ansvarig minister för forskning känner ministern säkert till att forskningen på området uppvisar en bred enighet om hur skadliga marginalskatter är. kallades förslaget att ytterligare höja marginalskatten för heltokigt av professor , vid . Han visade att åtgärden skulle ge små eller inga inkomsteffekter för staten men att den skulle krympa sysselsättningen med mellan 2 000 och 34 000 jobb. Den rödgröna regeringen har lovat svenska folket att ha lägsta arbetslöshet, och den har ambitioner att fortsätta bygga vårt kunskapssamhälle. Eftersom forskningen visar att höjda marginalskatter ger små eller inga ökade resurser till vår gemensamma välfärd ställer jag frågan till : Väger symbolpolitiken för den rödgröna regeringen tyngre än att fler människor väljer att vidareutbilda sig, ta större ansvar och arbeta ? Om färre väljer att vidareutbilda sig spelar det ju ingen roll om högskoleplatserna blir fler. 62 Statsrådet (S): Vi ser att det är fortsatt högt söktryck till högre utbildning. Till skillnad från den tidigare regeringen väljer vi därför att bygga ut för att möta kompetensbehovet och den studentefterfrågan som finns. Det är också det bästa sättet att komma åt den sociala snedrekryteringen, som det inte hände något med under de år ni styrde. Vi fick inte in fler studenter från icke-akademiska hem under den tiden på grund av att den högre utbildningen inte byggdes ut. gör vi det, men vi har också gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att kartlägga arbetet med att minska den sociala snedrekryteringen och bredda deltagandet i den högre utbildningen. Högre utbildning är viktigt, och fler behöver det både för att vi ser ett arbetsmarknadsbehov och för att det leder till lägre arbetslöshet. Det har inte tagit med i sin undersökning. Om man har en högre utbildning minskar risken för arbetslöshet. Man får också större tillgång till arbetsmarknaden som helhet, vilket gör att akademiskt utbildade byter jobb oftare. Det finns dock mycket kvar att göra. finns inte kvar utan är nu en integrerad del av våra lärosäten, och det finns en ny lärarutbildning på plats. Söktrycket till den utbildningen ökar , och det är positivt. Det innebär att vi verkligen kan bygga ut, och det gör vi. Men vi behöver som sagt se till att det blir en bättre löneutveckling. Det verkar som om det starkaste sambandet när det gäller en god lön har att göra med möjligheten att utveckla lönen man jobbar. Yrken med låg lönespridning ger en lägre livslön, och yrken med hög lönespridning ger en högre livslön. Vi jobbar nu tillsammans med parterna för att se till att till exempel lärare får en bättre löneutveckling. Vi ser ett betydligt starkare samband där. Jag hoppas att vi gemensamt kan se till att läraryrket nu blir betydligt mer attraktivt. Ni har tyvärr inte med en sådan lärarlönesatsning i er budgetmotion, , men jag vet att det finns andra borgerliga partier som stöder den. Det finns en bred enighet om att vi behöver satsa på lärarna. Det är positivt. 63 (M): har jag lyssnat ordentligt på , och jag har fortfarande inte fått något svar på hur högre marginalskatter leder till att fler utbildar sig, att fler väljer att ta ansvar och att fler väljer att jobba . Det behövs ingen nationalekonom för att inse att om utbytet minskar när man jobbar mer, tar på sig nya utmaningar och utbildar sig så väljer man helt enkelt något annat. När det lönar sig dåligt att satsa på jobbet kommer färre människor att välja just jobbet. Marginalskatterna påverkar en massa val i människors vardag. De påverkar beslut om arbete, fritid, studier, föräldraledighet och hur länge man väljer att arbeta. Marginalskatten handlar i mångt och mycket om skillnaden mellan lön och ledighet. Jag frågar återigen : Hur stärker vi svensk konkurrenskraft, hur ökar vi drivkrafterna för fler arbetade timmar och hur blir det fler som väljer vidareutbildning och högre utbildning med marginalskatter på ? 64 Statsrådet (S): Jag tackar för diskussionen. Jag svarade på frågan i mitt första inlägg. Sambandet är svagt om vi ser på hur det har sett ut . Antalet individer inom den högre utbildningen har ökat stadigt , oavsett vilken skattepolitik som förts. Antalet studenter ökade till exempel i rad efter 1995, då den så kallade värnskatten infördes. Allra viktigast för att få människor att välja högre utbildning är utbudet – att det finns platser. Ni valde under era att inte bygga ut den högre utbildningen, , vilket gjorde att en lägre andel kunde gå vidare till högre studier. Ni valde också att inte se till att det fanns ordentligt med fristående kurser så att det var möjligt att vidareutbilda sig när man hade en akademisk utbildning. Det hände heller ingenting med den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen då ni satt i regeringen. ser vi över alla dessa saker. Om vi ska få människor att utbilda sig till exempelvis lärare är det viktigt att ha en utbildning av högsta kvalitet. Vi måste ha platser över hela landet. Vi måste också se till att läraryrket är attraktivt. Tillsammans med parterna investerar vi 3 miljarder i löneutveckling för lärarna för att göra yrket mer attraktivt och se till att lönerna går upp så att löneutvecklingen blir positiv.