prot · H209101 · 2015-05-21 00:00:00 — Om det är linje, tycker ni verkligen att det största rekryteringsproblemet i svensk skola är att för många förskollärare jobbar med 6‑åringar? Tycker ni inte att antalet obehöriga lärare i är ett större rekryteringsproblem, där vi behöver göra mer för att se till att alla lärare är behöriga och har legitimation? Och om detta är er linje, är det också en linje som delas av den borgerliga oppositionen och , som ställer sig bakom beslutet i går? Det framgår inte av betänkande. 18 (M): Jag tycker att det är tråkigt att ministern väljer att lite grann spela bort sig och gömma sig bakom ord i den här frågan. Han säger i ena stunden att vi är väldigt överens och i andra stunden att vi verkligen inte är det. Vad jag tror att detta kokar ned till, skillnaden, är detta. När vi under förra mandatperioden införde en mängd insatser för att ge barn stöd och hjälp tidigt såg vi att det stödet inte användes. Det kom inte på sin plats. Det togs ut av elever i sjuan, åttan och nian. De behöver också stöd. Men vi ser att behovet av hjälp tidigt är avgörande, kanske framför allt för att lusten att lära ska finnas kvar när man blir lite äldre. Då är det såklart avgörande att de lärare som jobbar med barnen tidigt är behöriga och har kunskaper om att läsa, skriva och räkna, didaktiken kring detta, och framför allt kanske bedömning, för det är bedömning som ligger till grund för om man har rätt till särskilt stöd. Den problematik som vi har är att barn som går i förskoleklass inte kan få rätt till särskilt stöd. Där vill vi att de ska få vara en del av , få tydliga mål och kunskapskrav, men att förskolepedagogiken självklart ska få finnas med och finnas kvar. De delarna har nuvarande regering plockat ut ur . Vi vill att det förs tillbaka igen. Sker det tror jag att vi kan bli överens. 19 (M): Utbildningsministern skjuter gärna utmaningar . Det är något som börjar bli ganska symtomatiskt för hela den rödgröna sammanbrottsregeringen. Mål blir målsättningar som blir tankebanor och blir lite grann som nyårslöften, som arbetsmarknadsministern uttryckte det. Jag vet inte riktigt hur länge utbildningsministern brukar hålla sina nyårslöften, men jag hoppas i alla fall att en regering håller sina löften längre än man brukar hålla ett nyårslöfte. Utbildningsministern talar sig varm för vikten av förskolan och konstaterar i PISA-underlagen att man kan se, till och med , vem som har gått i en bra eller dålig förskola. Ändå landar inte utbildningsministern i att den ojämna kvaliteten i förskoleklasserna är ett problem. Om vi kan konstatera att elever som har gått i en ”sämre” förskoleklass har sämre resultat tycker han ändå inte att det är en anledning att göra förskoleklassen obligatorisk för att kunna garantera en likvärdighet. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt. Nej, utbildningsministern, det är ingen från som har sagt att förskollärare inte duger. Jag tycker faktiskt, herr talman, att utbildningsministern borde be om ursäkt för det, för det är ingen som har hävdat något sådant. Men det är ett faktum att förskollärare i sin utbildning saknar den pedagogik som krävs när det gäller att läsa, skriva och räkna och saknar kompetens när det gäller att bedöma enskilda elever. Det säger utbildningsministern själv, när han konstaterar att detta ska utredas i en annan utredning, för att göra det möjligt att läsa-skriva-räkna-garantin också gäller i förskoleklasser. Uppenbarligen har vi samma syn på förskollärarnas kompetens. Då tycker jag inte att den typen av påhopp gör sig väl vare sig i kammaren eller någon annanstans. Vad vi diskuterar är följande. fattade regeringen beslut enligt följande när det gäller utredningen om : ”Utredaren ska inte längre föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklass kan utformas på lämpligast sätt” för att gå hand i hand med det andra. Det är det vi debatterar. Korrigera ert misstag! Lägg tillbaka direktivet, så att vi får något att utreda! 20 Utbildningsminister (MP): Jag får ägna mina två åt att försöka förstå logiken i den moderata argumentationen. beskriver, på ett sätt som jag tycker är korrekt, hur vi bland annat genom den nya skollagen har stärkt rätten till särskilt stöd, att man som elev ska få det stöd man behöver när man behöver det, så att man inte behöver uppleva att det går årskurs efter årskurs utan att man har verktygen för att kunna tillgodogöra sig den undervisning som sker. Det är ett problem i förskoleklassen, där vi ser hur likvärdigheten brister. Det är problem i ettan, tvåan och trean. Det säger också , för hon säger att stödet framför allt har kommit i högstadiet. Ja, det stämmer. Vi har mest särskilt stöd i nionde klass. Elever som har halkat efter i kanske får stöd först då. Det är klart att det då är väldigt svårt som elev att hinna i fatt. Men vad är lösning på detta? Ja, lösning är att vi ska se till att alla lärare som jobbar i förskoleklassen – ettan, tvåan och trean – ska få den fortbildning och de verktyg som de behöver och den makt de behöver för att se till att stödet verkligen kommer på plats när man identifierar att det behövs. Nej, talar inte om fortbildning för alla lärare från förskoleklass till årskurs 3. pekar ut förskollärarna i förskoleklassen och säger att de ska få fortbildning. De ska till och med bli ombildade. De får inte längre vara förskollärare för att behöriga, utan de ska bli en annan typ av lärare. Då ställer jag mig en fråga. Om vi ser att vi har problem också i tvåan och trean med att elever som behöver stöd inte får det – lärare kanske identifierar behovet av stöd men har inte makt att få det på plats – hur ska det ändras genom att ni ombildar hälften av lärarna i förskoleklassen? Vi behöver se till att lärarna har den makt och de verktyg som de behöver för att se till att stödet kommer på plats när det kommer på plats. Det gäller hela vägen från förskoleklass till årskurs 3. Det är kärnan i läsa-skriva-räkna-garantin. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 21 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , arbetsmarknadsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådens ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 22 HANS (M): Jag vänder mig till vice statsminister . Vi har, fem partier, tecknat en bred försvarsuppgörelse. Det tror jag i grunden är bra. är ett av partierna, och är ett av de andra partier som ingår i denna breda försvarsuppgörelse. Jag tror att det är en tydlig signal i en orolig omvärld, och jag tror att det är en tydlig signal till länderna i . I uppgörelsen talar vi om behovet av ökat samarbete och ökad tränings- och övningsverksamhet. Det är i grunden bra. Vi säger också att det gäller inte minst med och Nato. kommer vi att genomföra en större övning uppe i norra delen av under norsk ledning. Det kommer att handla om över 100 plan och 3 600 personer. , och ingår. Vi kommer också att genomföra en större övning, Baltops, i med bland annat B52-plan från . Enligt medieuppgifter förstår jag nu att det finns några ledande miljöpartister som har reserverat sig i sin riksdagsgrupp mot försvarsuppgörelsen. Jag förstår också att det finns de som öppet ifrågasätter den typ av övningar som den vi har i norra och Baltops. Jag utgår ifrån att regeringen är överens om vikten av övningsverksamheten. Men är regeringspartierna överens om denna typ av övningsverksamheter och om försvarsuppgörelsen? 23 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för frågan. Från regeringens sida är vi tydliga med att det är viktigt att ha en politiskt bred samverkan i både om den svenska säkerhetspolitiken och om försvarspolitiken. Vi är därför glada att det gick att nå en så bred försvarsuppgörelse när det gäller hur vi kan förstärka de förmågor som behöver ses över och stärkas inom det svenska försvaret och när det gäller att se över organisationsmodellerna på olika sätt. Vi är glada att vi gjorde detta i en så pass bred enighet som vi kunde få, och vi är glada för denna samverkan i . En del av den oroliga omvärld vi har, och en del av den moderna försvarsuppställningen, handlar om en internationell samverkan. Vi bygger säkerhet för genom samverkan med andra länder. Det har vi gjort , och det är en del av vår säkerhetspolitiska doktrin. Det avser vi också att fortsätta göra. 24 HANS (M): Det är helt riktigt; vi bygger säkerhet med andra. Det är därför det är viktigt med samarbete, och det är därför det är viktigt med samverkan och inte minst med övningsverksamhet. Jag tycker att det är bra att vi övar med . Jag tycker att det är bra att vi övar med , med och med andra Natoländer. Det är också någonting som vi är överens om i inriktningen i försvarsuppgörelsen. Jag vill understryka precis det som vice statsminister sa: Det är bra att vi sänder denna typ av tydliga signaler. En bredd i , fem partier, står bakom uppgörelsen. Denna typ av uppgörelser undergrävs dock om det finns reservationer i ett av riksdagspartiernas riksdagsgrupper mot denna typ av uppgörelser. De undergrävs när man öppet ifrågasätter sådan här viktig övningsverksamhet och när man specifikt pekar ut ett land som man tycker att vi inte borde samverka med, nämligen . Jag ställer min fråga till vice statsministern återigen. Jag utgår från att regeringen är överens om betydelsen och vikten. Men är regeringspartierna överens om betydelsen och vikten? 25 Klimat- och miljöminister (MP): En regering består av regeringspartier, åtminstone i ett demokratiskt land som med en parlamentarism där det är det folkvalda parlamentet, , som utgör underlaget för regeringen och där regeringen är det exekutiva organet. Självfallet står regeringspartierna bakom regeringens beslut. All annan ordning vore högst uppseendeväckande, skulle jag säga. Sedan har vi ett debattklimat i , i den här kammaren, inom partierna, inom föreningslivet, utanför den här kammaren och i intresseorganisationer som är öppet. Det välkomnar jag, för jag tror att det behövs också på den säkerhetspolitiska agendan, inte minst i när vägvalen för nationerna är ganska svåra. Jag tror att vi alla här – åtminstone många – ser att vi är i ett läge med en upptrappad militär förmåga i vårt närområde som vi helst hade velat slippa se. Men när vi har den verkligheten ställs vi politiker inför många vägval. Den debatten måste vi också våga ta. Regeringen är tydlig. Vi behöver skapa samverkan brett i , och vi behöver samarbete med andra länder. 26 (SD): Politik kan, i alla fall om man tillhör sjuklövern, vara bra lustig . har länge föreslagit att man ska åtgärda problemen med EU-tiggeriet. kom vi med sådana förslag. drev vi en kampanj i EU-valet mot det organiserade tiggeriet. Då fanns det helt plötsligt inget sådant, lustigt nog. Och vad händer? Cirka efter att SD presenterade ännu mer detaljerade förslag mot EU-tiggeriet kommer och vill förbjuda det organiserade tiggeriet, som inte fanns – det förslag som hade sågat. Kappvändare, kanske man kan kalla det. Den socialdemokratiska regeringen gick då ut genom och kallade förslag för ett intressant förslag. Frågan är: Vad avser regeringen att göra för att skyndsamt åtgärda problemen med EU-tiggarna? 27 Klimat- och miljöminister (MP): Vi har fattigdom i . Vi har diskriminering av romer både i och i vårt eget land. Den har varit oerhört tydlig med att vi jobbar för att minska de ekonomiska klyftorna. Vi jobbar för ett mer jämlikt samhälle – ett samhälle där alla människor har ett lika värde. Regeringen har också varit oerhört tydlig med hur man agerar i den situation vi ser, och som de flesta i vårt land ser med oro på. Vi har människor som tvingas tigga på våra gator. Vi har tillsatt en nationell samordnare till stöd för kommuner, som också samlar ihop och ser vilka ytterligare åtgärder som det svenska samhället kan göra för att stödja dem som är de riktiga offren i detta, det vill säga de människor som tvingas tigga. Vi ser också att gör en samlad översyn och kommer med en rapport . Det finns alltså flera tydliga åtgärder från regeringen, men de som är de riktiga offren i dagens situation är de som tigger. 28 (SD): Tydliga åtgärder, sa . Jag hörde inte om en enda tydlig åtgärd. Svaret kan inte tolkas annat än som att väldigt lite, om ens något, kommer att ske. Det kanske inte är så förvånande egentligen, med tanke på den aningslöshet och godtrogenhet som de rödgröna uppvisar för jämnan. Era partikamrater i slösar till exempel av skattebetalarnas pengar på EU-tiggare. De vill även ge gräddfiler åt återvändande Jihadkrigare – dem som minister jämförde med frihetskämpar. Det är samma symtom. Jag förväntar mig inte att regeringen kommer att vara klarsynt nog att införa visumtvång för de länder varifrån tiggarna kommer eller att ens förbjuda det utländska tiggeriet. Därmed kommer problemen att kvarstå. Men kan regeringen i alla fall ge svenska folket besked om ifall ni åtminstone kommer att förbättra reglerna för avhysning så att näringsidkare till exempel inte ska få se sin mark ockuperad eller så att kommunens parker inte ska användas som tiggarnas personliga toaletter? Någonting kan ni väl komma med som ett besked? 29 Klimat- och miljöminister (MP): inledde sin fråga med att hålla ett stort anförande som fick mig att undra om det snarare var någon annan representant, det vill säga från , som skulle stå här och svara på den. Det var ett något annorlunda sätt att ställa en fråga om regeringen om regeringens politik. Jag svarade däremot med att tala om vilken problembild regeringen ser och vilka åtgärder vi kan stärka och göra bättre i det svenska samhället. Jag är övertygad om att när vi ser på de åtgärder som gäller kommunernas handlingsmöjligheter och när det gäller vad staten kan gå in och hjälpa till med kan situationen bli bättre. Vi har därför tillsatt en nationell samordnare, vilket har behövts – det ska man säga – för att kunna förbättra de åtgärdsmöjligheter som vi har i hela samhället. Det är dock ingen nyhet att i den här kammaren inte håller den fria rörligheten i särskilt högt. Det är bara att beklaga. Nedläggning av skattekontoren i och 30 (C): Jag vill ställa en fråga till civilminister angående kontor runt om i landet. nedläggningshotades nio kontor på ett ganska kraftfullt sätt. På grund av starka påtryckningar och stark opinionsbildning backade man från nedläggningshoten. Men det fanns nedläggningsbeslut för två andra kontor, i och i . I vevan med den välkomnade utredningen om den statliga närvaron på landsbygden som regeringen har tillsatt vore det önskvärt om staten tog en tankepaus även när det gäller de kontor som har fått nedläggningsbeslut tidigare. Min fråga till statsrådet är därför: Anser regeringen, precis som gör, att de kontoren också borde få en paus och ingå i utredningen? Och vad kommer regeringen i så fall att göra för att agera i den riktningen? 31 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. av passivitet i fråga om myndigheters lokalisering fattade den här regeringen beslut om att ge Statskontoret i uppdrag att komma tillbaka med vägledande principer för hur vi ska styra statliga myndigheters lokalisering. Det är mot bakgrund av att vi måste arbeta för att staten ska hålla ihop vårt land, inte splittra det. är frågor som rör lokalisering av myndigheter delegerade till myndigheterna själva. Och så ska det vara. Vi ska ha stor delegering, och myndigheterna ska ha ett handlingsutrymme för att kunna jobba med effektiviseringsfrågor. Men regeringen, staten, kan aldrig abdikera från ansvaret för att stå för helheten och för att säkerställa att myndigheterna tar ansvar för helheten. Staten ska finnas i hela vårt fantastiska land. Mot bakgrund av detta har vi gett Statskontoret ett uppdrag. har också själva fattat beslut om att pausa en del lokaliseringsbeslut . Men det är en fråga för . Regeringen arbetar med den principiella styrningen av myndigheters lokaliseringsbeslut. 32 (C): Jag hade större förväntningar på svaret från statsrådet. Man har möjlighet att genom regleringsbrev göra en tankepaus i ärendet. Om regeringen har för avsikt att det ska finnas statliga jobb i hela landet, vilket det har varit tydligt i opinionsbildningen och i olika tidningar att man har, kan man i samband med utredningen och det resultat man får av den sätta ned foten även när det gäller skattekontoren i och . Där bedrivs väldigt god verksamhet. Nedläggningsbeslut finns, men verksamheterna har ännu inte flyttat. Regeringen kan sätta ned foten och gå vidare. Kommer regeringen att agera genom att gå vidare med frågan för att kunna behålla skattekontoren i och , i avvaktan på utredningen och dess resultat? När det gäller urbaniseringen och centraliseringen försöker statsrådet måla upp en bild av att det är Alliansens fel. Men jag vill påminna om att det har skett . Det är inte bara under den senaste regeringens tid utan under många regeringars tid som det har centraliserats. 33 Statsrådet (S): Urbaniseringen är ett fenomen; det är inget fel. Men den förra regeringens fel var att de vägrade ta tag i frågor om styrning av myndigheterna när det gäller lokalisering. Regeringen har fattat beslutet. Vi kommer att styra myndigheterna på en principiell nivå och säkerställa att myndigheterna förhåller sig till en princip, nämligen att staten ska finnas i hela landet och hålla ihop vårt samhälle. Besluten om de berörda skattekontoren är, enligt den förvaltningspolitiska principen, en fråga för de berörda myndigheterna. I detta fall är det som fattar besluten. Så fort Statskontoret kommer tillbaka med ett underlag kommer vi att säkerställa att vi har en styrning av myndigheterna och att vi får en ordning där myndigheterna kommunicerar med varandra när de fattar beslut om lokaliseringsfrågor. Man ska vara medveten om hur andra myndigheters lokaliseringsbeslut har påverkat den berörda orten. Jag kommer att följa upp denna fråga. Och regeringen har en ambition om att verka för att hålla ihop vårt samhälle. Anslaget till skydd av värdefull natur 34 (S): Min fråga går till klimat- och miljöminister . Vi talar ofta om att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. En annan fråga, som ofta hamnar i skuggan men som är lika viktig, är biologisk mångfald. Senast , , hörde vi att ett flertal olika fågelarters antal har minskat kraftigt i . Vetenskapen lär oss att vi för att skydda hotade arter måste säkra deras livsmiljöer. Anslagen till att skydda natur urholkades under de borgerliga regeringsåren och även genom den budget som det fattades beslut om , med stöd av . Glädjande nog har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit den största höjningen av anslagen för att skydda värdefull natur som vi någonsin har sett. Det är viktigt att det inte bara är kvantitet utan också kvalitet. Därför undrar jag vilken inriktning regeringen vill se för de pengarna, så att vi kan säkerställa att de verkligen leder till ett rejält skydd för hotade arter. 35 Klimat- och miljöminister (MP): Jag vill tacka för en angelägen fråga. Det är sant att den stora artutplåning som just nu sker på jorden för många forskare framstår som ett betydligt större problem än klimathotet. Det är oftast klimathotet som vi inom politiken ser som det största miljöproblemet, på grund av att betyder så mycket för vårt ekonomiska samhälle. Men biologisk mångfald är i ännu högre grad en bas för hela vårt ekologiska system och därmed också för de naturresurser som vi alla lever av. Jag vaknade också till nyheten om att det är många fåglar som har försvunnit. Man vet inte riktigt varför. Men en oroväckande anledning kan vara att det hänger ihop med klimatförändringar. En sådan snabb klimatförändring som vi nu har på gång förvärrar och är mycket starkt pådrivande, särskilt i ett land som där arterna inte kan flytta längre norrut. Det finns liksom en gräns där börjar. Vissa arter får då inte den livsmiljö som är nödvändig. 36 (S): Jag vill tacka för svaret. Jag vill också passa på att ställa en annan fråga. Den handlar om anslaget till skötsel av våra reservat och nationalparker. Också där föreslog de borgerliga partierna en minskning av anslagen. Vi föreslår en höjning. Jag tror att de satsningarna kommer att vara värdefulla, även för den besöksnäring som vi har i vårt land. Vad tänker ministern just i fråga om hur det kan påverka sysselsättningen, inte minst när det gäller jobb på landsbygden? 37 Klimat- och miljöminister (MP): I den budget som den här tyvärr röstade igenom drog man ned på biologisk mångfald jämfört med regeringens då föreslagna budget. Ingen kan komma och säga att det inte har betydelse för hur våra biologiska resurser sköts. När det gäller inriktningen och att pengarna ska komma till effektiv användning kommer det till stor del att handla om att miljömålen ska styra. Miljömålen är tydliga med att vi ska ha levande skog, vi ska ha levande hav och vi ska ha giftfria miljöer. Och de pengar som går till exempelvis skydd av skogsmark ska inriktas på att skydda marker där arterna är som mest hotade och de fickor som behövs för att arterna ska klara sig bäst. Jag är glad att du tar upp frågan om skötseln, . Jag tror att det är en kombination av att ge tillbaka naturvärdena till svenska folket, att visa upp de fina områden vi har, och ge mer jobb på landsbygden. Att sköta naturområden, märka upp nya stigar, renovera vindskydd och så vidare är nämligen ganska jobbintensiv verksamhet. 38 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Jag är väldigt orolig för och framtid. Vi har en vänsterregering som bryter löfte efter löfte och som för en politik med skattehöjningar som dämpar sysselsättningen och tillväxten. Regeringen har som målsättning att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020. har den målsättningen fått kritik från oppositionen och oss moderater. Men det är inte bara vi som är kritiska till målsättningen. Det är även på IFAU, och . Listan kan göras lång. Även arbetsmarknadsministern verkade tvivla på det här målet på SNS arbetsmarknadsdag . Då liknade arbetsmarknadsministern målet vid ett nyårslöfte för vilket man bedömer sannolikheten för hur många dagar det kan hållas. Min fråga är därför: Är det ett mål eller är det en vision? 39 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill tacka för frågan. Om hade varit med på SNS arbetsmarknadsdagar eller sett sändningen på – den har gått i repris – hade hon hört hela mitt resonemang. Det är så här: En del av de som bedömer regeringens mål om att nå lägsta arbetslöshet till 2020 tycks tro att det är som ett nyårslöfte som man ska gissa hur länge det kan hållas. Regeringen har däremot satt upp sitt mål för att använda det som en styråra för politiken. Det innebär att det är ett mycket ambitiöst mål som kommer att kräva stora insatser av politiken. Men vi har satt upp ett tufft mål just därför att det ska styra varje politiskt beslut som den här regeringen fattar, för vi har jobben i fokus för våra barns och ungdomars framtid. 40 (M): Jag var inte på plats, men jag kan glädja med att jag har sett en av repriserna. Det räckte för att jag skulle plocka ut det här och bli orolig. Politik handlar ju om mer än bara vilja och att sätta mål. Det här handlar även om att kunna, och kan mer. med Alliansen har gått från att vara ett land med ordning och reda i finanserna och en reformagenda till att bli ifrågasatt på det här området. Det här är otillräckligt av regeringen, och jag tycker att det är slarvigt av vänsterregeringen att inte prioritera jobben. Till exempel är regeringens skattehöjningar på jobb och företagande mer än 40 gånger högre än näringslivssatsningarna. Turistsektorn, där många unga får sitt första jobb, åker på en skattesmäll från vänsterregeringen som den säger att den främjar den här sektorn. När ska regeringen vakna och inse att den har slagit in på fel väg?