prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i svenska delegation och att (M) avsagt sig uppdragen som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i svenska delegation, som suppleant i skatteutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet samt att riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade valda till ledamot i svenska delegation suppleant i miljö- och jordbruksutskottet vice talmannen förklarade vald –till § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:235 Interpellation 2015/16:235 Det nya vapendirektivet av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16:236 Interpellation 2015/16:236 Vapendirektivet som ett hot mot landets jägare och skyttar av Boriana (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16:249 Interpellation 2015/16:249 Utsläppskrav för fordon av (C) Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:67 till justitieutskottet 2015/16:66 till civilutskottet 2015/16:3280 till socialutskottet § 6 Arbetsmarknad och arbetsliv betänkande 2015/16:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. 2015/16:1 delvis) 1 (M): ska vi debattera utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 från och den alliansgemensamma reservationen 11. Svensk ekonomi är inne i en återhämningsfas. Bnp-tillväxten är relativt god, och uppgången förklaras av bland annat inhemska faktorer som ökad hushållskonsumtion och ökade bostadsinvesteringar. De senaste årens finanspolitiska stimulanser, huvudsakligen skattesänkningar, har bidragit till detta. Exporten har dessutom stärkts i takt med att den europeiska skuldkrisen stabiliserats, vilket är glädjande. Även antalet sysselsatta fortsätter att öka, mycket tack vare de viktiga strukturreformer som gjordes i . Detta är den ljusa bilden av arbetsmarknaden, herr talman. Men det finns en annan sida också, som är något mörkare. Låt mig nämna tre utmaningar som jag ser. För det första ser vi ett utanförskap växa fram, ett nytt utanförskap där främst unga utan gymnasieutbildning men också utrikes födda har väldigt svårt att få in en fot på svensk arbetsmarknad. I går kom Arbetsförmedlingens prognos, som visar att man om bara , 2017, räknar med att sex av tio i arbetslöshet är utrikes födda. hade 120 000 av de inskrivna på Arbetsförmedlingen en utbildningsnivå som motsvarar högst grundskola, och den gruppen väntas öka. Det är något att ta på stort allvar, annars är risken att utanförskapet breder ut sig och bidragsberoendet blir ännu större. Jag vill påstå att vi har ett jobbunderskott för personer med låg utbildning. Det går drygt tre personer med kort utbildning per jobb utan krav på särskilda kvalifikationer. Det är tydligt att konkurrensen om jobb som inte kräver särskilda kvalifikationer är stor, men vi behöver höja utbildningsnivån hos dem som har de allra svåraste förutsättningarna: de som inte ens har grundskola. Men vi kommer fortfarande att ha ett jobbunderskott för dessa, för det är inte alla som kan eller vill utbilda sig. Den andra utmaningen är att långtidsarbetslösheten är alldeles för hög och att vägen till jobb ofta känns svår och lång för den som har hamnat i långtidsarbetslöshet. Det finns många som har stått utanför . En del av dessa är i sysselsättningsfasen men behöver ta sig vidare. Vi kan aldrig lämna dessa personer i passivitet. Den tredje stora utmaningen framöver är att på en föränderlig arbetsmarknad som ställer ökade krav behöver rörligheten öka, och vi måste också möjliggöra ett längre arbetsliv. Både kvinnor och män stannar ibland kvar alltför länge i jobb de inte trivs med, vilket kan leda till ohälsa, eller också handlar det om att man absolut inte känner någon arbetsglädje och att det tar emot att gå till jobbet. Andra trivs bra men vill ändå utbilda sig och tänker att de borde byta karriär mitt i livet, fast de känner att drivkrafterna att göra det inte är tillräckligt stora. Vi moderater här i har lagt fram konkreta förslag i arbetsmarknadsutskottet och andra utskott som kan möta de utmaningar jag nämnde. Vi förslår en första-jobbet-anställning, som är en helt ny anställningsform i LAS där man kan lära sig jobbet på jobbet och där man får utbildning som en naturlig del av arbetet. Den ska också vara öppen för företag som inte har kollektivavtal. Vi vill att de så kallade yrkesintroduktionsavtalen ska utvidgas till att gälla både nyanlända och långtidsarbetslösa. Vi vill se en utbildningsplikt, vi vill ha fler platser på både komvux och yrkesvux och vi vill förändra skatter och bidrag så att det lönar sig ännu bättre att arbeta, framför allt för dem med lägst inkomster. Vi vill se fler vägar in för dem som har hamnat i långtidsarbetslöshet. Vi har en gemensam reservation i Alliansen som handlar om att borde få jobba mer med visstidsanställningar. På är de duktiga på att hjälpa människor som har stått utanför länge att komma in. Det borde de få göra i ännu större utsträckning. Vi föreslår också matchningsanställningar för långtidsarbetslösa. När det gäller att förbättra rörligheten föreslår vi ett utvidgat studiestöd för att underlätta omställning mitt i livet. Vi vill att fler erfarna ska kunna stanna kvar längre på arbetsmarknaden, och därför vill vi inte straffbeskatta arbetsgivare som har anställda . Vi vill heller inte straffbeskatta dem som jobbar kvar, utan tvärtom vill vi förstärka jobbskatteavdraget från så att fler stannar kvar längre på arbetsmarknaden. Allt detta behöver göras på svensk arbetsmarknad. Mycket av det jag har nämnt som behöver göras för att fler ska gå komma till en egen försörjning ligger utanför utgiftsområde l4. Det handlar om utbildningspolitik, skattepolitik, näringspolitik och finanspolitik. Men självklart är arbetsmarknadspolitiken viktig, och flera av de saker jag nämnt ligger inom det området. Rätt utformad kan arbetsmarknadspolitiken bidra till en väl fungerande arbetsmarknad, till exempel genom att rusta och matcha individen. Men en sak är klar: Det är inte arbetsmarknadspolitiken som löser arbetslöshetsproblemen. Ofta när man lyssnar på arbetsmarknadsminister beskriver hon att hon ska fixa jobben och få ned arbetslösheten. Men arbetsmarknadspolitiken kan aldrig ensam användas för att minska arbetslösheten, än mindre öka sysselsättningen i någon större utsträckning. Låt mig citera vad skriver i sin lönebildningsrapport: ”Det är inte troligt att nu kända arbetsmarknadspolitiska åtgärder på egen hand kan sänka arbetslösheten och höja sysselsättningen i någon större omfattning.” Det är här den stora skiljelinjen ligger mellan regeringens och politik. Vi ser att arbetsmarknadspolitiken kan vara ett stöd och öppna fler vägar till jobb. Men jobben i sig blir bara marginellt fler med arbetsmarknadspolitik. Problemet för regeringen är att det är just arbetsmarknadspolitik som är deras enda verktyg. I valrörelsen hade man ett högt tonläge med vallöften om traineejobb, extratjänster och 90-dagarsgaranti. Men den typen av arbetsmarknadspolitik fungerar sällan. Dessutom ser vi nu inga som helst resultat. Slutligen, herr talman, har vi ett jobbunderskott. Vi behöver fler jobb i ekonomins alla delar. bedömer att regeringens politik leder till 15 000–20 000 färre jobb. När man höjer skatter på jobb och förtagande och gör det mindre lönsamt att arbeta blir det färre jobb. Och 15 000–20 000 färre jobb kan inte vägas upp av ett enda traineejobb. 2 (V) replik: Det är ett nygammalt begrepp som har hamnat i centrum för den moderata retoriken, och det är ”det nya utanförskapet”. Det finns en del som är gamla nog att minnas det gamla utanförskapet. För att rekapitulera hur det var med det begreppet: När man började använda det var det ett begrepp som inte hade någon egentlig definition eller gräns. Det var inte förankrat i några siffror, utan det var mer ett koncept, ett signalord som liksom skulle förmedla en diffus känsla. Efter valet var man från håll tvungen att definiera det, och då gick man från att ha ett oklart begrepp till att ha ett direkt missvisande, för det man då betraktade som utanförskap var om människor befann sig innanför de stödsystem som fanns. Om man till exempel tog emot a-kassa eller försörjningsstöd räknades man som en del av utanförskapet, men om man gav upp och gjorde sig beroende av någon make eller förälder eller helt enkelt inte tog emot något, då var man inte i utanförskap. Min fråga är egentligen hur det är med begreppet ”det nya utanförskapet”, vad som är nytt med det. Finns det någon mer eller mindre missvisande statistisk definition från sida, eller är det mer en sammanfattning av ett slags kommunalpolitisk feeling hos moderata ledamöter? Det skulle vara fint att veta det, så att man vet vad man diskuterar när man diskuterar med moderater om de här frågorna. 3 (M) replik: Jag ska berätta för vad jag pratar om. Jag pratar om människor som inte fanns i arbete, trots att de hade arbetsförmåga, som tidigare förtidspensionerades fast de hade arbetsförmåga, som gick hemma år ut och år in därför att den förrförra socialdemokratiska regeringen, med stöd av , glömde bort de människorna och gömde dem. Man kan definiera detta på olika sätt. Faktum kvarstår att förtidspensioneringarna har minskat. Faktum kvarstår att vi inte längre gömmer och glömmer människor i statistiken. Därför har arbetskraften ökat och delvis också arbetslösheten i de här grupperna, men finns man i arbetskraften. Det är jag stolt över – att vi har sett människor. ser vi att många utrikes födda har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Vi ser att den gruppen riskerar att öka med regeringens politik, som ger stöd till. Den gruppen vill vi uppmärksamma. Vi vill uppmärksamma viktiga samhällsutmaningar och komma med riktig politik. Det var det jag presenterade i mitt anförande. Vi måste ha fler vägar in för den som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. svar är inte extratjänster och traineejobb. svar är att underlätta för arbetsgivare att växa och anställa. svar är att hitta nya vägar in för den som har svårt att göra det, till exempel genom en första-jobbet-anställning. För mig handlar det inte om statistik. För mig handlar det om människor som vi ser och som vi vill hitta vägar in på arbetsmarknaden för. 4 (V) replik: Det bekräftade möjligen en del av mina misstankar, att man inte har så god grund för den här typen av begrepp som man använder. Men jag måste erkänna att jag är något främmande i den moderata verklighetsbeskrivningen – eller människosynen, kanske man kan säga – där det enda sättet man kan vara uppmärksammad och sedd, som sa, är att bli utsatt för stigmatisering och ekonomisk bestraffning, för det var ju vad som skedde. Det var det som hände när ni införde till exempel begreppet utförsäkring, att man på ett magiskt sätt ansågs bli frisk därför att ett visst datum hade passerats. Då skulle man bli sedd. Det är möjligt att någon inte hade sett personen tidigare, och det var synd att det var så. Men framför allt innebar det för människor som själva mycket väl visste vilken situation de befann sig i att de blev ekonomiskt bestraffade. Det är inte att se människor, utan det är att bestraffa människor med något slags idé om att det skulle få dem att bli friska och bli en del av den arbetskraft som man önskar sig. Jag tror att det mycket tydligt har visat sig att det var ett misslyckande. Jag är glad över att vi i går i beslutade att ta bort den stupstocken. Det är helt riktigt att det finns många människor i vårt land som är utrikes födda och som har det svårt på arbetsmarknaden. Frågan är då vad man gör. Ja, med den politik som ni har är det att vilja att fler ska finnas i det verkliga utanförskapet, utanför kollektivavtalade löner, utanför de trygghetssystem som är kopplade till dem, utanför den gemenskap som det innebär att arbeta tillsammans med andra människor med samma villkor och med samma verklighet och bli en del av samhället. Det är vad som ligger bakom ert begrepp ”det nya utanförskapet”. Det är bra att veta det. 5 (M) replik: Det som ligger bakom vår ideologi och politik är att alla människor ska kunna leva på sin egen lön, ibland också på ett litet företag där man kanske inte har kollektivavtal men har en god lön. Jag önskar att kunde se att det finns arbetsgivare som inte har kollektivavtal som är goda arbetsgivare. Talet om ekonomisk bestraffning tycker jag är intressant. vill ju mer än någon annan här i bestraffa alla som jobbar. vill gärna höja skatten för undersköterskan som har det svårt att få ekonomin att gå ihop. tycker att vi har sänkt skatten för mycket i alliansregeringen, trots att undersköterskan nu har nästan en månadslön mer kvar att leva på . Det är inte att bestraffa människor, utan det är att uppmana hårt slit, så att man faktiskt får behålla lite mer av det man själv har tjänat ihop. Det är tydlig moderat politik, precis som det är tydlig moderat politik att finna fler vägar in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är bättre att man har en lön att leva på än att man fastnar i bidragsberoende, än att man hamnar på en plats i det offentliga som man sedan inte kommer vidare på. Vi måste hitta fler vägar in hos arbetsgivare. Dessvärre har inte mycket att erbjuda den långtidsarbetslöse eller den arbetslöse när det gäller att hitta breda vägar in på arbetsmarknaden. Det är något som står helt klart. 6 (S) replik: Jag tänkte att vi skulle fortsätta att prata om detta med kollektivavtal. Det finns en skarp ideologisk skillnad mellan oss socialdemokrater och . Den gäller synen på arbetsmarknaden. Jag kan inte förstå varför med emfas pratar om företag utan kollektivavtal. Kollektivavtal är ju något som stipulerar ordning och reda, som ser till att man får ut sina försäkringar, får sina rättigheter. Men är det så viktigt för och att se till att prata om dem som inte har kollektivavtal. håller nu på att ompröva hela sin politik. Man är i omprövningarnas tid. Men då kommer man tyvärr ändå med samma gamla politik. Man pratar om skattesänkningar och så vidare. Men det kanske finns en omprövning som kommer upp till ytan, som kanske har bubblat med . Det handlar om synen på arbetsrätten. Ni hade er partistämma då ni fattade beslut om att ni ville göra förändringar när det gäller arbetsrätten. hör vi det återigen, när säger att ni vill förändra lagen om anställningsskydd, att det ska gälla även företag utan kollektivavtal, att de skulle kunna få olika stöd. Varför, , är det så viktigt för er moderater att det ska vara färre kollektivavtal och att förändra lagen om anställningsskydd? Ger det fler jobb? Eller är det bara en gammal moderat ideologi som bubblar fram? 7 (M) replik: Det är intressant att ordföranden i arbetsmarknadsutskottet inte läser förslagen lite bättre. Jag tror inte att ordföranden i arbetsmarknadsutskottet skulle hitta många citat av mig där jag någonsin talar negativt om kollektivavtal – tvärtom. Det är det som skapar grunden på svensk arbetsmarknad. Min poäng är att det finns företag som inte har det. Det kan till exempel vara familjeföretag. Även dem tycker jag att vi ska öppna dörren för, så att även de kan ta emot människor, till exempel i nystartsjobb och andra typer av insatser. Det är poängen. Jag har, herr talman, mött i de här debatterna. Han talar aldrig någonsin här i om hur jobben kan bli fler, hur jobbunderskottet kan lösas eller hur vi ska se till att vi får fler jobb i andra typer av branscher. älskar att tala om arbetsrätt och villkor. De är mycket centrala och viktiga, och de kan också påverka arbetsmarknadens funktionssätt på många sätt. Men grunden är, , att du representerar ett regeringsparti. säger att jobben kommer att bli färre än vad de kunde ha blivit för att ni gör som ni alltid har gjort och gör det mindre lönsamt att jobba och för att ni gör som ni alltid har gjort och inte premierar företagande och inte premierar hårt arbete för den som jobbar. Det är det stora problemet och den stora utmaningen. När det gäller lagen om anställningsskydd vill vi ha en ny anställningsform. Det är det som vi vill se. Vi vill nämligen att unga och nyanlända ska ha lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är vårt fokus. När det gäller att kollektivavtalen inte har en viktig roll att spela säger jag: Lägg inte de orden i min mun. Jag tycker verkligen att de har en viktig roll att spela. De är centrala i den svenska modellen. Men låt oss nu se, i den kris som vi ser, att det faktiskt finns en möjlighet att jobben kan bli fler i andra företag. 8 (S) replik: har nog inte riktigt lyssnat när jag har talat i kammaren. Vår socialdemokratiska ideologi bygger på att vi investerar i kunskap, vi investerar i bostäder, vi investerar i infrastruktur och vi investerar i att fler ska kunna ta del av kunskaper. Vi vill bygga en kunskapsnation, och vi vill göra det på ett solidariskt sätt. har varit arbetsmarknadsminister och prövat alla dessa skattesänkningar med ett uselt resultat. Det kan väl ingen säga någonting emot? Det blev på det sättet. fortsätter ni ändå att föreslå skattesänkningar eftersom det kommer att lösa alla bekymmer. Men det är inte så, och det vet . Men varför lämnar ni inte denna gamla linje som ni försöker hålla fast vid? Jo, därför att ni ideologiskt är moderater, och ni moderater vill ha en skattepolitik som gör att ska vara ett lågskatteland. Det är det som ni är ute efter. Det talas om att alla ska kunna leva på sin lön – det är alldeles riktigt – men med jättestora klyftor. De skattesänkningar som ni föreslår gör nämligen att och övriga högavlönade tjänar mer på det. Detta är ideologiskt grundat i . Det kommer man inte ifrån. Alltså blir det större skillnader i landet och inom arbetsmarknaden. Detsamma gäller kollektivavtalen. Inom de företag som inte har kollektivavtal är det generellt sett mindre ordning och reda. Det kan man fråga arbetsgivarorganisationer, som skriver kollektivavtal, om. Det blir illojal konkurrens och skillnader. Det kommer att bli ett ännu större resultat av det moderata tankesättet. Ni befinner er långt åt höger ideologiskt sett. 9 (M) replik: Det är uppenbart att alla expertmyndigheter i inte delar åsikt utan att många anser att de skattesänkningar och strukturreformer som Alliansen genomförde faktiskt har haft stor betydelse för sysselsättningen. Det vore mycket intressant att få höra vilken del av vår skattepolitik som skulle göra att vi blev ett lågskattesamhälle. Jag tror att får läsa på lite grann om hur det ser ut med skattesatser i olika länder. Sedan talar och alla i regeringen om investeringar i jobb. Men sanningen är att ni spenderar pengar på bidrag. De satsningar som ni gör på näringspolitik är försumbara i förhållande till alla skattehöjningar ni lägger på företagande och jobb. Det är sanningen. Sanningen är också att det är av den svenska befolkningen som tror att regeringens politik leder till fler jobb. Väljarna och den svenska befolkningen är inte dumma. De ser att man kan prata högt och . Men så länge man inte visar resultat och så länge man inte har en jobbpolitik kommer ingen att tro på en. 10 (SD): Vi debatterar nu statens utgiftsområde 14 om arbetsmarknad och arbetsliv, och jag inleder med att yrka bifall till våra reservationer 1 och 12. Det går bra . Allt pekar i rätt riktning. Arbetsförmedlingen vet att berätta att arbetslösheten sjunker – . Sysselsättningen beräknas 2016 och 2017 öka med 140 000. Det är fantastiska siffror. Och, herr talman, med helt andra förutsättningar hade det verkligen varit fantastiska siffror. Men vi har att förhålla oss till verkligheten. Varför sjunker arbetslösheten? Bland annat har vi en riksbank som för att elda på ekonomin, för att öka tillväxten och för att skjuta på sysselsättningen tvingats till minusränta. Svenskarnas skuldsättning ökar. Och när vi handlar på kredit får det effekt på arbetsmarknaden. har vi en socialdemokratisk finansminister som lånar pengar för att finansiera regeringens budget, framför allt den fortsatta massinvandringen. Det är pengar som i sig skapar både tillväxt och sysselsättning. Det är lite grann som Ebberöds bank, eftersom det är lån som ska betalas tillbaka av framtida generationer. Riksgälden angav så sent som ett lånebehov på 33 miljarder och på 47 miljarder. Denna prognos var senarelagd eftersom man inväntade prognoser. Det är en prognos som förmodligen redan är inaktuell. Det kan handla om betydligt större belopp. Regeringen kommer alltså att låna per sysselsatt – mitt under en högkonjunktur. Under två av de goda åren, då vi i stället borde spara i ladorna, lånar finansministern. Sjunkande arbetslöshetssiffror är också gravt missvisande för att spegla dagens utveckling på den svenska arbetsmarknaden. , till och med , hade 149 028 personer sökt asyl i . har hunnit med att behandla ungefär en tredjedel så många ansökningar – 52 883. Av dem har 29 861 beviljats. Många av dem som beviljats asyl är ensamkommande, men det finns även andra. De flesta ansökningar som har behandlats är inte utan . Jag vill påpeka att 53 000 fler till arbetskraften påverkar arbetslösheten . Dagens arbetslöshetssiffror beror till stor del på att inte har hunnit med sitt uppdrag. Det finns betydligt fler människor i än så som vill ha och behöver ett arbete. Åren 2017–2019 kommer den riktiga smällen, då dagens massinvandring förmodligen fullt ut kommer att påverka arbetslöshetsstatistiken, försörjningsstödet, välfärden och så vidare. vill ha en politik för en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi har inte bara en politik för att skapa jobb, bland annat vår industrisatsning. Vi har också en politik för en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi har en rad förslag till förbättringar som gäller bland annat Arbetsförmedlingen, a-kassan. Lavallagen, föreningsjobb, lärlingsanställningar, funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden, arbetsmarknadsutbildningar, arbetsmiljö och så vidare. Just arbetsmiljön kommer min kollega att beröra lite mer i sitt anförande. Det som står klart är att vi måste komma bort från Socialdemokraternas gamla Ams-politik. De försöker nu återigen gömma arbetslöshet i verkningslösa arbetsmarknadspolitiska program, som har som enda syfte att föra över arbetslösa till statistikkolumnen sysselsatta. säger vi nej till Alliansens politik med lägre trösklar, där man med kraftigt försämrade löner tror att lågutbildade ungdomar och invandrare ska kunna komma in på arbetsmarknaden – till en arbetsmarknad som inte finns och till arbeten med låg eller ingen efterfrågan. Med kraftiga subventioner vill man skapa ett konstgjort utrymme för jobb utan egen livskraft. Det har även visat sig vara dyrt och ineffektivt. Inte minst avskräcker förra alliansregeringens politik med instegsjobb, som nuvarande regering har ärvt. Där diskrimineras svenska arbetslösa då nyanländas jobb subventioneras av kostnaden. Dessutom har det visat sig ineffektivt då det leder till oerhört få varaktiga jobb. Slutligen – jag börjar få lite tidsbrist: , , anger i en rapport från att andelen från utsatta grupper bland arbetslösa i kommer att öka. Den var , och för andra halvan av 2016 prognostiserar man att den andelen kommer att öka till av de arbetslösa. Detta sker alltså med en socialdemokratisk regering. 11 (C): ekonomi är bland de starkaste i . har haft högst tillväxt bland jämförbara EU-länder , som de disponibla inkomsterna har ökat.