prot · H209118 · 2015-06-17 00:00:00 — Det kan ju inte vara så att vi har en koncentration av vård för dem som mår bäst i samhället. Det tycker inte jag. Jag tycker att även har ett ansvar för att den ojämlika hälsan har utvecklats negativt under era . Den här reformen skulle man ha haft en broms för, för när ni såg att det började luta åt en ojämlik vård borde bland annat du ha dragit i bromsen, . Det gjorde du inte. Jag vill ha valfrihet – Vänstern vill absolut ha valfrihet – men det är politiker som ska styra vart vården ska riktas, inte Aleris och Attendo. Det är inte de stora vårdföretagen som ska styra. Tacka sjutton för att de sitter och lyssnar – miljarder står ju på spel! 28 (C) replik: Det är lite grann dubbel bokföring kör med. Först säger hon att valfrihet är när hon som patient kan välja mellan olika aktörer, och i nästa mening säger hon att det är jätteviktigt att det är vi politiker som bestämmer vilka det är som får yttra sig. Ta exemplet uppe i i norra . Där hade sagt att det minsann inte behövdes någon privat hälsocentral; de kunde åka till . Men vad hände när det plötsligt, via det fria vårdvalet, öppnades just en privat mottagning? Jo, patienterna där uppe valde faktiskt att åka till just den enheten. Sedan håller jag med om att vi har ett stort problem vad gäller ojämlikhet i hälsa. Dessutom, vilket kanske är ännu allvarligare och lättare att åtgärda, har vi ojämlikhet i hur vi konsumerar sjukvård. Det är dock inget nytt, . Det är inget som har uppstått . En stor internationell jämförelse visar att och var de som av alla jämförda hade den mest ojämlika fördelningen av besök hos specialistläkare. Vad berodde detta på? Jo, den avgörande skillnaden var att vi hade mycket stora problem med tillgänglighet. Det var köer för att träffa specialistläkare. Oavsett om det handlar om brödköer i eller vårdköer i krävs det kontanter eller kontakter. Det är det som orsakar ojämlikhet vad gäller vårdkonsumtion. Förbättrad tillgänglighet är ett av de absolut vassaste instrumenten för att se till att även den som är utlandsfödd, den som har låg utbildning och den som har låg inkomst faktiskt kan komma till i sjukvården. Vi borde kunna hitta en gemensam linje i att vi ser detta som ett stort problem. 29 (FP): Det här är väl den tredje och sista debatten om vårdvalet i hälso- och sjukvården för det här riksdagsåret. Denna tredje debatt visar ännu tydligare än tidigare var skiljelinjen går mellan å ena sidan allianspartierna och å andra sidan regeringspartierna. Slutsatsen vid varje debatt har varit att vårdvalet ska vara kvar. Det ska inte avvecklas, utan det ska utvecklas. Alliansen har i alla sina reformer varit väldigt noga med att reformerna ska utvärderas fortlöpande, något som regeringarna inte var så noga med. Utvärdering ska ske eftersom det när man sjösätter ett nytt sätt att arbeta kan dyka upp problem som man inte har förutsett och som man bör åtgärda . Flera har varit inne på genomgång av vårdvalet. Det är väldigt tydligt att säger att detta ska utvecklas, inte avvecklas. Det är det vi skriver i betänkandet, och jag hoppas att de som inte riktigt ser vad de verkliga sakfrågorna i detta är läser det. Det första vi tar upp är att inte ska föreslå lagändringar som innebär att landstingens skyldighet att ha vårdvalssystem inom primärvården upphävs. Den här frågan kom upp , när regeringen ville komma med ett snabbt lagförslag. Detta KU-anmäldes av , och har prickat ansvarig minister för försöket att få att besluta om ett så ofärdigt lagförslag. Det andra som är viktigt är att vi på majoritetssidan vill ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag kring hur olika landstings utformning av ersättningssystem och primärvårdsuppdrag har påverkat vården för patienterna i primärvården. Jag skulle vilja lägga till att analysen bör fokusera på de frågor vi har och till exempel ta upp vad behov är. Hur är behov skilt från efterfrågan? Människor som går till en vårdcentral har ju ett behov – det kan vara stort och allvarligt, och det kan vara mindre allvarligt. Jag kan dock inte tänka mig att man går till vårdcentralen för sitt nöjes skull, utan man går dit för att man har behov av att få ett problem löst. Det Vårdanalys bör titta på är vilken vårdnivå behovet ska lösas på – det kanske handlar om att ge människor bättre instrument för egenvård i olika situationer eller om att lägga det hela på en annan vårdnivå. Men påståendet att människor springer till vårdcentralen för att det är roligt tror jag verkligen inte på. Jag tycker att man ska titta på hur har lyckats med sina äldrevårdscentraler. Där får nämligen årsrika människor först med sjuksköterska, och om behov av besök hos läkare finns kan man få där också. Det är klart att man då inte kan hålla på att räkna besök, för man får så mycket gjort under de där timmarna – som i andra landsting kräver många besök. Att räkna besök blir alltså helt fel. Sedan är det självklart att man måste titta på ersättningssystemet, för om man nu kan begränsa antalet besök genom att ge patienterna mer tid måste vårdcentralerna också kunna få betalt för det. Jag tycker att Vårdanalys också ska titta på att de läkare och sjuksköterskor som startar vårdcentraler inte behöver stafettläkare, att patienterna har fått kontinuitet i sina läkar- och sjuksköterskekontakter och vad det var som fick läkarna och sjuksköterskorna att lämna sjukhusvården för att starta en vårdcentral. Det är jätteviktig information för landstingen när de ska fundera över hur de ska lägga upp arbetet på de vårdcentraler som de har ansvar för. Det finns massor av statistik, och man kan bli helt förvirrad av den. Men det är att notera att bland de 20 bästa vårdcentralerna är 14 privatdrivna. Det kan finnas anledning att djupdyka i varför dessa 14 blivit bäst men också, naturligtvis, varför de 6 andra blivit bäst. Den sista saken som jag tycker att Vårdanalys ska se på är utvecklingen av glesbygdsmedicinen. Jag tror inte att det går att etablera vårdcentraler överallt i glesbygden, utan man måste hitta ett nytt sätt att arbeta. uppe i har utvecklat en sjukvård som når människor långt bort i fjällvärlden. Mycket av det hela kan ju skötas via Skype och annat. Sådant här tycker jag att vi nu ska fortsätta att diskutera och utveckla och inte hacka på varandra och pådyvla varandra onda avsikter. Vi som arbetar med sjukvårdspolitiken vill att det ska bli bra för patienterna. Vi vill att de ska ha ett självbestämmande, en valfrihet. Deras integritet får inte trädas förnär. Det är detta vi nu kan utveckla med det vårdvalssystem vi har. I detta anförande instämde , och (alla FP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:709 En osäker situation för de finansiella samordningsförbunden av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:710 Ökande skuldkvoter för hushållen av (M) till finansminister (S) § 8 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:625 Brist på utbildade chaufförer av (M) till statsrådet (S) 2014/15:628 Planskilda korsningar och obevakade korsningar på järnväg av (S) till statsrådet (S) 2014/15:635 Märkning av mat fri från ingredienser av djur av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:638 Stulna registreringsskyltar av Boriana (M) till statsrådet (S) 2014/15:636 Fler psykologer av (M) till statsrådet (S) 2014/15:646 Välanvända apotekstjänster för bättre hälsa av (M) till statsrådet (S) 2014/15:645 ingångna avtal av (S) till statsrådet (S) 2014/15:641 Utnämningsmakten av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:649 Utnämningsmakten av (M) till finansminister (S) 2014/15:642 Obligatorisk riskutbildning för körkortsbehörigheterna C och D av (S) till statsrådet (S) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna . § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU22 Erkännande och uppföljning av beslut om övervakningsåtgärder inom Europeiska unionen Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 22 MP, 21 C, 20 V, 19 FP, 13 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 3 KD (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Erkännande och uppföljning av beslut om övervakningsåtgärder inom Europeiska unionen) Här hade endast yrkats bifall till utskottets förslag till beslut. Förslaget innebar dock att en förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning mot enskild skulle överlåtas till annan stat. Beslutet skulle därför fattas i den ordning som föreskrivits i 10 kap. 8 § andra stycket regeringsformen. Det innebar att beslutet måste fattas antingen genom att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade ja eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Utskottet föreslog att lagförslaget skulle antas direkt med ett enda beslut genom kvalificerad majoritet. Beslutet skulle enligt riksdagsordningen fattas genom votering med omedelbar rösträkning. Förste vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja, och kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 105 S, 75 M, 1 SD, 22 MP, 21 C, 20 V, 19 FP, 14 KD För avslag: 1 SD Avstod: 40 SD Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. JuU25 Den nya polisorganisationen – några frågor om personuppgiftsbehandling m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. CU17 Arv i internationella situationer 2. res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 22 MP, 21 C, 20 V, 19 FP, 14 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 2 KD CU18 Avtal om val av domstol – Kammaren biföll utskottets förslag. UbU14 Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Kammaren biföll utskottets förslag. UbU15 En nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande Punkt 1 (Avgift för ansökan) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 22 MP, 21 C, 20 V, 19 FP, 14 KD 1: 42 SD Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 2 KD Punkt 2 (Uppföljning av en nationell referensram) 2. res. 2 (FP, M, C, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 42 SD, 22 MP, 20 V 2: 75 M, 21 C, 19 FP, 14 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 2 KD § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU28 Årsredovisning för staten 2014 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 om primärvårdens styrning Punkt 1 (Vårdvalssystem i primärvården) 2. res. 1 (S, MP, V) 146 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 M, 42 SD, 1 MP, 21 C, 19 FP, 14 KD 1: 105 S, 21 MP, 20 V Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 3 MP, 1 C, 1 V, 2 KD Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. Ännu ett riksdagsår har passerat. Det har inte varit vilket år som helst. skildes ledamöter åt för att gå ut i en valrörelse som senare resulterade i den riksdag vi har . Hösten var turbulent med ett aviserat extra val efter att regeringen hade förlorat budgetomröstningen och därefter en decemberöverenskommelse som ledde till att extravalet blåstes av. som gått har mer uppmärksamhet än vanligt riktats mot . Svenska folket har lärt sig att det heter extra val och inte nyval, och en och annan vet nog också vad ett tillkännagivande är. Jag har tagit del av den nationella SOM-undersökningen om förtroendet för olika samhällsinstitutioner. Under ett valår brukar förtroendet för vara högre än vanligt, så även . Det förtroendet vill vi förstås behålla – och gärna uppmärksamheten på också. Det är viktigt att hålla liv i intresset för arbetet här i och underlätta för alla dem som vill följa och förstå den demokratiska processen. Just delas en bästsäljare ut till alla er ledamöter. Det är den nya upplagan av grundlagar och riksdagsordningen. I den kan vi läsa om grundlagsutvecklingen och lära oss att fick sin första riksdagsordning . Den nya riksdagsordningen finns naturligtvis också med. I den finns mycket matnyttigt att läsa . Något som ni redan vet är att uppdateringen av riksdagsordningen har gjort det möjligt med en viss nyordning här i kammaren. behöver ni inte längre resa er upp vid voteringarna utan kan sitta kvar och trycka på knappen direkt. Tyvärr innebär det att ni får mindre motion. Eftersom voteringarna går snabbare behöver ni inte heller springa till tåget längre. behöver vi därför fundera på hur vi löser detta med motionen. Jag har funderat på att stänga av rulltrappor och hissar. På den vägen sparar vi också en del el. En annan nyhet är att vi har inlett arbetet med att se över debattformerna i kammaren. Syftet är att ni ledamöter ska få bättre möjligheter att göra er politik känd. Diskussionen pågår för fullt i gruppledarkretsen, och det första vi har tagit oss an är frågestundens utformning. När ni kommer tillbaka kommer alltså en del nyheter att vänta. Jag vill också passa på att berätta att från och med ersätter jag höstens talmansmiddagar här i med besök och middagar ute i valkretsarna. Det blir och fyra under resten av mandatperioden. Syftet är att skapa kontaktnät mellan och det regionala samhällslivet. Sådana kontakter är naturligtvis viktiga, inte minst för att ledamöterna ska hålla sig orienterade om de frågor som är aktuella på det regionala planet. Ledamöterna i valkretsen ska naturligtvis ha en nyckelroll vid de här besöken. Det är också viktigt att vi skapar kontakter med dem som är framtidens debattörer och beslutsfattare. Därför är det väldigt glädjande att vi har kunnat inviga vår nya demokrativerkstad. kan vi ta emot dubbelt så många skolklasser jämfört med tidigare. Nya lokaler och större kapacitet är dock inte de enda nyheterna. Vi har också uppgraderat spelet, både tekniskt och i relation till den nya kursplanen i samhällskunskap. Här får eleverna gå in i rollen och verkligen uppleva hur det är att vara i den politiska hetluften som de lär sig mer om det demokratiska systemet. Demokrativerkstaden är ett utmärkt exempel på hur vi kan göra arbete mer känt och mer begripligt för en yngre generation. Innan vi går över till avtackningarna vill jag tacka alla som kom och minglade på Bankkajen i de friska vindarna . Minglet på Bankkajen är ett av de sällsynta tillfällen då ledamöter, anställda vid partikanslier och medarbetarna – alla medarbetare – vid förvaltningen har möjlighet att träffas och lära känna varandra lite närmare. Det behövs fler sådana tillfällen, tycker jag. Därför tog jag initiativ till vinterminglet i Sammanbindningsbanan . Även då var det många som kom, och jag hoppas att vinterminglet, precis som sommarminglet, blir en långlivad tradition. Jag är nämligen övertygad om att sådana möten bidrar till att göra ett gott samarbete ännu bättre. För nästan en tredjedel av er har detta varit ert allra första riksdagsår. För andra har det varit i en lång rad. Den allra längsta raden kan min företrädare på talmansposten stoltsera med. Du har varit riksdagsledamot och . Man kan ana att du redan tidigt hade siktet inställt på politiken, för bland det första på din meritlista står förbundssekreterare i och politisk sekreterare på . Du började din bana här i lite försiktigt som ersättare –1978. hade du utbildat dig till civilekonom och arbetat på . Du kom in som ordinarie ledamot i riksdagsvalet , och med din yrkesbakgrund var det naturligt att du ägnade dig särskilt åt näringslivs-, arbetsmarknads- och trafikfrågor. Inom ditt parti har man alltid värdesatt din arbetskapacitet och ditt goda omdöme, och du har haft många tunga uppdrag. När bildade sin regering var det inte någon större överraskning att du var med som näringsminister. blev du vice talman. valdes du till den finaste post man kan väljas till. Du blev talman. ledde du arbete med stadig hand. Du navigerade med bravur genom tunga riksdagsutredningar, ett nytt , en reformerad grundlag och mycket mer. Om en annan talman, långt före oss, , berättas att en nyvald ledamot kom fram och presenterade sig med orden: Jag är yngsta ledamot. svarade då: Ja, ja, det har jag också varit en gång. Men försök du att bli äldst! Du, Per, var bland de yngsta när du valdes in och du lyckades bli äldst, visserligen inte åldersmässigt men till riksdagsår. Välkommen fram att ta emot en medalj och en fin bukett med blommor! När Per lämnade tog en annan allianspolitiker över rollen som ålderspresident, nämligen . Som ung ville du bli polis. fanns ett engagemang som växte sig allt starkare och som ledde in dig på en helt annan bana. Redan som 10–15-åring började du reflektera över de orättvisor du såg runt omkring dig. Du gick med i Amnesty och . flyttade du från till för att jobba som ombudsman för och . tog du plats i kommunfullmäktige i , och var du kanslichef på . Efter valet lade du politiken på hyllan. Men 1991 var du tillbaka. Då valdes du in som ledamot i och blev gruppledare. Innan du blev partiledare 2004 och socialminister 2006 var du ordförande i bostadsutskottet och ledamot i bland annat näringsutskottet. Du är känd för många saker, men kanske framför allt för din humor. Du har själv sagt att just humorn är en av dina styrkor och att politiken – som ofta är allvarsam och komplicerad – kan bli mer tillgänglig och begriplig med hjälp av humor. Men man får inte bli en clown, som du har sagt, för då blir man inte tagen på allvar. Det är naturligtvis ibland en svår balansgång, men du har alltid klarat den. Och för det är du uppskattad i alla läger. verkar du ha lagt politiken på hyllan , och vad framtiden ska bära med sig på är fortfarande oklart. Enligt vad du själv har sagt kommer vi i alla fall inte att få se dig som generaldirektör eller landshövding. Men det kanske är dags att bli polis! Om jag säger ordning och reda är jag säker på att ni alla vet vem jag tänker på. Vi har hört tala om ordning och reda i de offentliga finanserna. Faktum är att ordning och reda har varit ända sedan barnsben. Hemma hade han ansvar för att hålla ordning på småbröder och på städning. I tio till elvaårsåldern tog han sig an elevrådet – som ordförande förstås. Därefter följde en lång rad uppdrag, exempelvis som ordförande för och ledamot i kommunstyrelsen i . När han valdes in i kunde han titulera sig borgarrådssekreterare i . Då var han . Här i har han bland annat varit ledamot i finansutskottet och i , ordförande i justitieutskottet och gruppledare för . som partiordförande 2003–2015 tog initiativ till att förändra och förnya sitt parti och lanserade Nya . Det var ett framgångsrikt recept, som ledde till att han som statsminister fick hålla ordning och reda på hela . Därmed är han den borgerliga statsminister som har suttit längst i modern tid. Det innebar också som ledamot av och som ordförande för unionen. ger ut sin bok om sina i politiken. Det markerar att han nu inte bara är mitt i livet utan också halvvägs genom sitt arbetsliv, vilket – om jag räknar rätt – betyder att han tänker jobba tills han fyller 75. Det ligger helt i linje med hans tankar om ett arbetsliv som sträcker sig längre än till dagens pensionsålder. Vi kan alltså konstatera att är en person som lever som han lär. har sagt att han inte kommer att släppa sitt samhällsengagemang även om han känner sig klar med partipolitiken. Han har bildat ett eget bolag som ska syssla med rådgivning inom kommunikation, företagsledning och media. Ett stort tack till , som tyvärr inte kan vara med oss . En stor applåd för och hans insatser! Ännu en ledamot som tog elevrådsvägen in i politiken är , gruppledare för . såg naturligtvis hans talang där i elevrådet, och när de frågade om han ville bli politiskt aktiv svarade han ja. tycker att det är kul att ta ansvar, att vara med och påverka och att fatta beslut, även om det ibland kan vara mycket svåra beslut. måste alltså ha haft väldigt roligt här i sedan han blev invald 1998. Allra mest förknippas med rättspolitiken. Han har varit partiets talesperson i de frågorna . Några särskilda hjärtefrågor är brottsoffers situation och rättigheter, ett tätare europeiskt samarbete för att bekämpa brott och effektivare insatser mot den grova organiserade brottsligheten. Han har studerat juridik och brukar säga att juridik och politik har många likheter. Båda handlar om att göra avvägningar och om att lösa konflikter. Därför har aldrig ångrat att han valde politiken framför juridiken. Omtänksam, humoristisk, personlig och social är några av de ord som fångar som person. Han utgår från vardagen och formulerar politiken utifrån den. går vidare till näringslivet som delägare i ett företag som förvärvar, förädlar och utvecklar svenska mindre företag. är nybliven vd för ett av dessa bolag. Tyvärr har den nya regeringen ännu inte lyckats med sin upprustning av järnvägen. kunde därför inte vara med. Hans tåg är försenat. Men ett stort tack till för insatsen! Visst var det väl så att med en ny regering skulle problemen lösas ganska snabbt? , du engagerade dig tidigt i politiken. som du fyllde 18 blev du styrelseledamot i och ordförande. Därefter har uppdragen följt på varandra. Bland annat har du varit ledamot i kommunfullmäktige på . blev du invald i . Här har du varit socialutskottet trogen under alla år – förutom några månader i näringsutskottet efter valet . Särskilt mycket engagerade du dig i vanvårdsfrågan som väcktes 2005 och ledde till möjligheten till ersättning från staten för barn och unga som blivit utsatta för övergrepp och försummelser i den sociala barnavården. Ditt engagemang i sociala frågor avspeglas också i ditt yrkesval utanför politiken där du har arbetat som diakon. Som diakon behöver man ha en god förmåga att lyssna på andra människor. Den förmågan har du tagit med dig in i politiken. Det är lätt att få förtroende för dig. Du är dessutom noggrann, ansvarsfull och bra på lagarbete. Om någon frågar ställer du oftast upp, som den gången när en av lokaltidningarna ville intervjua dig hemma i . Du kom direkt från ett möte i och hade precis kommit innanför dörren när tidningen ringde på. När tidningen fick veta att du brukar koppla av med att dammsuga ville de fotografera dig när du dammsög en matta. När din hustru senare detaljgranskade bilden i tidningen upptäckte hon först och främst att du fortfarande hade kostymen på dig när du dammsög. Vad värre var – det syntes mycket tydligt på bilden att dammsugarsladden inte var inkopplad i väggen! Dammsugning kommer du nog att fortsätta med, men politiken har du lämnat. I stället har du återvänt till ett arbete inom , där du är stiftsdirektor i . Välkommen fram för att ta emot din medalj! Brist på dagisplatser var det som fick dig, , att engagera dig politiskt. När din äldsta dotter behövde barnomsorg fanns det ingen plats att få i hela . Du gjorde allt för att bearbeta kommunen, men utan framgång. Då gick du med i – för att själv få vara med och bestämma. kom du in i kommunfullmäktige och blev vice ordförande i socialnämnden. Men det var inte någon novis som greppade ordförandeklubban. Redan på mellanstadiet var du ordförande i elevrådet, och senare, när du arbetade som polis, var du ordförande i polisfacket. Ditt fackliga engagemang ledde till att du lämnade radiobilen och förhörsrummet för att bli ombudsman på . Där stannade du i sex – ända tills du efter valet tog plats i och blev politiker på heltid. Här har du suttit i och justitieutskottet. Och innan du utsågs till arbetsmarknadsminister 2010 var du ordförande i arbetsmarknadsutskottet. Du har också varit biståndsminister – och framåt. lämnade du för att i stället bli kommundirektör i . Du har ett hjärta som klappar för rättvisa och jämställdhet.