prot · H30932 · 2015-11-24 00:00:00 — Om detta är att ha bristande kontroll över statsfinanserna, vad gällde då under tid? kan man fråga sig. Det måste ha varit total okoll på allting, eftersom man hade betydligt större underskott samt underskott som växte år . I min budget minskar underskotten år för år. Vi kommer att komma med en ny prognos för de offentliga finanserna. Det brukar vi komma med , och det gör vi den här gången också. Då kommer vi att visa hur de offentliga finanserna utvecklas . Vi arbetar nu intensivt på med att gå igenom vilka åtgärder vi ska vidta för att säkerställa att vi klarar utgiftstaken . Men självklart kommer delar av de kostnader som kommer för flyktinginvandringen att slå igenom i de offentliga finanserna i form av en ökad upplåning och ett större budgetunderskott. De åtgärder vi har vidtagit innebär ökad upplåning. Det är för övrigt någonting som vi är helt överens med om, eftersom den ändringsbudget som vi lade fram till , och som är finansierad via ökad upplåning, står också bakom. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:169 om produktiva skattereformer 89 Finansminister (S): har frågat mig hur regeringen resonerar kring den svaga produktivitetsutvecklingen i . Hon har också frågat mig om jag är enig med LO om att sänkt skatt på arbete och ett avskaffande av värnskatten skulle bidra till ökad produktivitet. Den svenska produktivitetsutvecklingen har varit svag , i synnerhet om man jämför med den mycket starka produktivitetsutvecklingen –2006. Visserligen har den varit bättre än i flera sydeuropeiska länder, men produktiviteten har utvecklats svagare än i till exempel , och . Orsakerna till de senaste årens svaga produktivitetsutveckling behöver analyseras närmare. En bidragande faktor är dock att global efterfrågan har varit ovanligt svag . Låg efterfrågan hämmar produktivitetsutvecklingen på kort sikt och kan även leda till minskande produktivitetshöjande investeringar, vilket påverkar produktivitetstillväxten på . I LO:s rapport, som handlar om en stor skattereform, framförs bland annat att det finns forskning som tyder på att höga marginalskatter på arbete har negativa effekter på så kallade superstar inventors. Med det menas internationell arbetskraft med hög innovationskraft. Men faktum är att enligt Global Innovation Index är ett av världens fem mest innovativa länder. Analyser pekar dock på att låga produktivitetshöjande investeringar kan ha bidragit till den svagare produktivitetstillväxten i . Företagens möjligheter att investera försvåras om de inte hittar rätt kompetens eller om det saknas bostäder till de personer som har den rätta kompetensen. Regeringens satsningar på utbildning, bostadsbyggande och infrastruktur skapar därför bättre förutsättningar för att öka produktiviteten på lång sikt. Goda ramvillkor för företagare, i form av regleringar och lagstiftning på exempelvis skatteområdet, är också viktiga för att stimulera investeringar och framväxten av nya företag. Regeringen prioriterar arbetet med att ytterligare förbättra dessa villkor. Produktivitetsutvecklingen är avgörande för bnp-tillväxten på och därmed även för tillväxten i bnp per capita. Därför är det viktigt att vi investerar i forskning, innovation, utbildning och infrastruktur, som är grundläggande verktyg för att öka produktivitetstillväxten framöver. 90 (M): Jag tar för givet att finansministern läser en hel del rapporter. Det går väl inte att hinna igenom alla, men jag förmodar att LO:s rapport om produktiva skattereformer är av stort intresse för finansminister . Finansministern är med all säkerhet betydligt mer bevandrad i rapportdjungeln än vad jag är, och jag vill bara känna mig säker på att jag förstår rapporten rätt. Därför vore det bra om finansministern kunde ge sin syn på vissa av de påståenden som görs i rapporten och säga om hon drar samma slutsatser som LO gör. På s. 3 skriver man följande: ”används skattesubventioner för att flytta arbetskraft från sektorer med högre produktivitet till sektorer med lägre produktivitet.” Om jag översätter det korrekt tror jag att man pekar på framför allt ROT-avdraget – att högproduktiva byggnadsarbetare skulle gå från exempelvis ett företag som håller på med nyproduktion av bostäder till att renovera altaner eller annat i våra hem. Mina egna erfarenheter säger något helt annat. besökte jag ett företag i som håller på med nyproduktion av bostäder. Jag frågade om ROT-avdraget lett till att de har svårare att få tag på kvalificerad arbetskraft. De var tydliga med att det inte var den sortens arbetskraft de behövde. De sökte välutbildad arbetskraft med olika specialistkompetenser inom flera olika områden. De konkurrerade helt enkelt inte om samma personer. Det bekräftades också när jag träffade ett antal ROT-företag i mitt hemlän. Där är det inte CNC-operatören som står på avlöningslistan utan en hel del äldre som fram till nu har sett det som ganska lönsamt att arbeta längre upp i åldrarna. Det har också varit lönsamt att anställa dessa. Det är Ashram som är beredd att arbeta väldigt många timmar på sitt nystartade företag för att få ett liv som han kanske aldrig skulle ha fått i . Det är som inte har gått ut gymnasiet men som är otroligt duktig med sina händer och på smarta lösningar i våra hem. Jag undrar om finansministern delar LO:s uppfattning att ROT-avdraget inte har lett till ökad sysselsättning. Anser finansministern att antalet jobb är givet, att en nyanställning sker på en redan anställds bekostnad? 91 Finansminister (S): Eventuella frågor om hur man ska tolka LO:s rapport tror jag man bäst ställer till LO, inte till mig. Det är inte min uppfattning att antalet jobb i ekonomin är givet. Tvärtom ser jag på ekonomin som dynamisk och att vi med politik för hur vi tar ut skatter och hur vi använder skattepengar och skatteutgifter kan påverka ekonomin och ekonomins funktionssätt. ROT-avdraget är en stor skattesubvention för ombyggnad av befintliga hem. Regeringen har valt att ha kvar denna subvention, men vi gör den något mindre och lägger en del av pengarna som går till rabatt för att bygga om kök på att göra något åt bostadssituationen så att våra unga och nyanlända får möjlighet till ett eget boende. En del av de subventioner som går till privatpersoner som bygger om sina kök kommer i stället att gå till att få fram fler nya kök. 92 (M): Om jag förstår det hela rätt anser finansministern inte att ROT-avdraget har lett till några undanträngningseffekter. Men som hon säger att regeringen nu lägger ett antal pengar på infrastruktur med mera säger hon att det inte är samma människor som anställs för att genomföra det. Det blir lite konstigt för mig, inte minst i den situation vi är i när många nya människor ska in på vår arbetsmarknad. Lite längre fram i rapporten konstaterar man under rubriken år att bnp beräknat per person utvecklades med strax under noll procent –2014. Men enligt databas låg procentuella utveckling per sysselsatt långt över , , , med fleras. Att då som LO kalla det sju förlorade år borde innebära att LO inte tycker om att det föds fler barn, att har fått nya medborgare och att vi lever . Jag tror inte att tycker att detta är dåligt, och det gör inte jag heller. Det är förvånande att man skjuter in sig på att fler arbetade timmar är begränsade av ett lands befolkningsstorlek när en stor del av vår befolkning befinner sig i utanförskap, det vill säga står utanför arbetsmarknaden. Om att produktivitetstillväxten är avgörande för ett lands ekonomiska tillväxt är vi helt överens. Men ser man enbart till det skulle det innebära att det är bättre att producera noll i utanförskap än att producera något i innanförskap och att arbeten inom RUT-sektorn är ett problem för att det minskar bnp per capita även om det faktiskt förbättrar statens ekonomi. Stämmer inte detta bara om vi tror att vi lever i en statisk miljö? Finansministern sa att hon inte tror att vi lever i en statisk miljö. Hon vill likt mig se att ekonomi är både föränderlig och växande när alla jobb efterfrågas och nya branscher, exempelvis hushållsnära tjänster, utvecklas och förfinas och gör det möjligt för lågutbildade att gå vidare. Jag undrar hur finansministern ser på LO:s fokus på produktiviteten per arbetad timme. Är det därför finansministern vill halvera RUT-avdraget? Är det viktigare för finansministern att ha en god produktivitetsutveckling än att erbjuda människor som flyr från krig ett arbete för att det till en början leder till lägre bnp per capita? Delar finansministern min åsikt att ett första jobb ger en möjlighet att senare gå vidare till ett nytt jobb? 93 Finansminister (S): Låt mig upplysa om att vi inte halverar RUT-avdraget utan taket för RUT-avdraget. Det drabbar en mycket liten andel av dem som använder RUT-avdrag, närmare bestämt . Jag har inte sagt att ROT-avdraget inte kan ge undanträngningseffekter. Självklart är det så att en del av dem som utför tjänster som används i privata hem i stället hade kunnat arbeta inom exempelvis nybyggnation. när antalet nybyggda lägenheter och hyresrätter kommer att öka tänker jag mig att en del av de personer som har arbetat med att bygga om kök i stället kommer att arbeta med att bygga nya kök. Sedan finns det säkert en del personer som bara jobbar med ROT-tjänster i hemmet och som inte kommer att arbeta på nya arbetsplatser. Vad gäller produktiviteten är jag kanske något mer oroad än . Det är ett faktum att vi inte har haft någon ökning av bnp per capita sedan finanskrisen, och det är inte en utveckling som jag anser är långsiktigt hållbar om vi ska kunna finansiera vårt välfärdssystem. Jag tycker att det är viktigt att vi på olika sätt försöker få upp bnp per capita. Ett sätt att göra detta är att öka produktiviteten. Jag är till skillnad från bekymrad över att produktivitetsutvecklingen inte har varit särskilt stark i efter krisen. Jag tycker att det är viktigt att sätta in politiska åtgärder för att försöka komma till rätta med det problemet. Det kan bland annat handla om möjlighet för företag att hitta rätt kompetens hos personal. Det stora kunskapslyft som regeringen har föreslagit kan vara en sådan viktig åtgärd. 94 (M): Jag delar absolut finansministerns uppfattning att bnp per capita är otroligt viktigt på lång sikt. Men står vi inför en extraordinär situation där vi kanske behöver ta till extraordinära åtgärder som inte leder till en produktivitetsutveckling direkt men väl till att våra nya människor får sitt första jobb och sedan kan komma vidare och bidra till högre bnp per capita. Rapporten tar upp vikten av att sänka skatten på arbete. har i marginalskatt världens högsta marginalskatt på arbete. Det är bara som slår oss. Det ska jämföras med ett EU-snitt på , ett OECD-snitt på och ett globalt snitt på . Vi sticker ut ganska ordentligt. I rapporten tar man upp höga marginalskatter på arbete, som kan ha negativa effekter på internationell arbetskraft med hög innovationskraft, så kallade superstar inventors. Detta fick jag bekräftat när jag träffade företagare som vittnar om att dessa talanger väljer att inte komma till på grund av detta. Det kommer en del nybakade studenter, men de besöker . Det är ett trevligt och exotiskt land som kan vara bra att ha i sitt cv. Men de stannar inte kvar för att utveckla och hitta på nya innovationer, som definitivt leder till ökad produktivitet – där har vi samma uppfattning. Därför undrar jag: Delar finansministern LO:s uppfattning att höga marginalskatter leder till lägre produktivitet, inte bara för superstar inventors? Ser en fara med att den rödgröna regeringen gör precis tvärtom och höjer marginalskatterna ytterligare? Detta slår direkt mot viljan att arbeta mer, utbilda sig mer och ta mer ansvar, vilket vi vill se mer av. Får vi det ännu svårare att vara attraktiva för innovationstalanger utanför ? 95 Finansminister (S): Jag tror inte att den ganska marginella förändring vi gör av marginalskatten kommer att ha stora effekter på möjligheten att attrahera superstar inventors till . Där finns bland annat möjligheten till expertskatt. Jag noterar att den tidigare borgerliga regeringen, trots att den sänkte skatten med 130 miljarder, valde att inte sänka den högsta marginalskatten utan valde andra skatter i stället. I den situation vi nu befinner oss i, med ett exceptionellt läge där vårt land kommer att få många nya medborgare, är det precis som säger viktigt att vi försöker jobba pragmatiskt för att hitta olika vägar så att människor kan komma i jobb. Det handlar om att vända på alla stenar, att vara kreativa och pragmatiska och att samarbeta i politiken och med näringslivet och civilsamhället för att tillsammans försöka hitta bra, nya och innovativa lösningar så att fler människor kommer i arbete och så att de som får asyl i får en bra start och kan påbörja sina nya liv här. Jag tror däremot inte att sänkta löner är en bra väg framåt där. Det har visat sig i andra länder att om man skapar låglönesektorer är det stor risk att människor fastnar där, och resultatet blir att man på olika sätt i stället får finansiera uppehället via det offentliga. I görs detta bland annat via skattekrediter, som de facto blir en subvention till de företag som betalar väldigt låga löner. Jag tror inte att det är en bra väg framåt. Jag tycker att det är viktigt att man kan leva på sin lön. Jag hoppas dock att vi kan hitta viktiga vägar så att fler människor kan komma i arbete. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:174 om ytterligare skattehöjningar på grund av flyktingmottagandet 96 Finansminister (S): har frågat mig om ytterligare skattehöjningar kommer att krävas i det fall asylmottagandet fortsätter att öka i linje med huvudscenariot i senaste prognos. Jag vill börja med att konstatera att sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Regeringen har finansierat nya reformer enligt principen krona-för-krona. Det har bidragit till att underskottet i de offentliga finanserna nästan har halverats jämfört med . Regeringen har överlämnat en ändringsbudget till med anledning av flyktingsituationen. I budgeten föreslår regeringen ett tillfälligt stöd om 10 miljarder till kommunerna och det civila samhället. Förslagen i ändringsbudgeten kommer att finansieras med en ökad statlig upplåning. Den stora mängden asylsökande innebär oförutsedda och på kort sikt så gott som ofrånkomliga utgifter. En ökad statlig upplåning är en vanlig ordning för hantering av oförutsedda kostnader under pågående budgetår. Det pågår nu ett arbete inom för att se över hur olika utgiftsökningar som kan uppstå ska finansieras. Beroende på hur de offentliga finanserna och migrationsströmmarna utvecklas kan det innebära besparingsåtgärder i kommande budgetar, olika sätt att dämpa kostnadsökningar samt lånefinansiering. Därutöver är det väl känt att vi till exempel kan tänka oss att införa en bankskatt. 97 (M): Vi hade en snarlik debatt , och det finns ingen anledning att upprepa den. Finansministern sa att hon har halverat underskottet, men jag vill återigen påpeka och betona att det inte är hon som har halverat underskottet. Det är Alliansens budget som har gällt i princip . Finansministern tar åt sig äran för något hon inte kan ta åt sig äran för. Om hennes budget hade gått igenom hade vi haft ett större underskott. Enligt prognoser kommer flyktingkrisen att kosta mycket pengar. Finansministern har signalerat en sak , nämligen att hon vill genomföra vissa besparingar. Och talar hon om en bankskatt. Bara för att sätta saker och ting i rätt proportion handlar det enligt om 100 miljarder . Om vi skulle spara in dessa pengar skulle det vara den största besparingen sedan budgetsaneringen . Om vi skulle ta in dessa pengar med en bankskatt skulle nog ett antal banker i gå omkull, för så mycket pengar inbringar den inte. Jag ska inte förlänga debatten. Jag ville bara göra dessa påpekanden. Det vore bra om finansministern kunde kommentera ungefär hur stora besparingar och skattehöjningar hon förväntar sig att hon behöver göra och hur mycket en bankskatt kan inbringa. 98 Finansminister (S): har helt rätt i att vi just haft en snarlik debatt. Det beror på att ställer väldigt många och snarlika frågor. Vi har halverat underskottet i de offentliga finanserna. Det är helt korrekt att vår budget inte gick igenom . Däremot använde den borgerliga Alliansen i praktiken samma ramar som vi. Vi lade fram vår budget, och sedan kom budgetmotionen utifrån våra ramar. Den var bra nog. Man gjorde inga stora förändringar och fortsatte inte med den tidigare politiken att ständigt, år , öka budgetunderskotten på det sätt man gjorde när man satt i regeringsställning. Det var ju så att från det att man tog över makten till att man förlorade makten ökade budgetunderskottet . Det var ett sluttande plan. Det hade inget med konjunkturutvecklingen att göra, utan det handlade bara om att ständigt, år , öka underskotten. Det vi gör i regeringen nu är att hantera situationen genom att arbeta med alla de åtgärder som krävs. Vi kommer att göra vad som krävs för att hantera den här situationen på ett ansvarsfullt sätt. En del av detta kommer naturligtvis att slå igenom i sämre offentliga finanser. Det är fullt rimligt och riktigt, och det är precis för att kunna möta den här typen av situationer som vi från regeringens sida har tyckt att det har varit så viktigt att halvera underskotten. Hade vi fortsatt den förra regeringens politik med stora underskott hade vi inte haft samma styrka att kunna möta den här situationen. Det är bland annat för att vi har halverat underskotten som vi klarar av att genomföra den särskilda engångssatsningen till kommunerna. Jag kommer, som jag sa i den förra debatten, att lämna nya prognoser i samband med . Där kommer det att synas hur de offentliga finanserna påverkas . Vi kommer naturligtvis att vidta de åtgärder som krävs för att klara utgiftstaken och för att föra en ansvarsfull ekonomisk politik. 99 (M): Om finansministern stör sig på att behöva svara på ungefär samma frågor gång på gång vill jag säga att det beror på att finansministern inte kan ge tydliga och raka besked om vad som gäller i bärande frågor för ekonomi och inte minst att hon glider på sanningen och verkligheten på ett rätt anmärkningsvärt sätt. För sedan stod hon här i talarstolen och slog sig för bröstet och sa att hon har halverat underskottet. Sedan står hon och säger att Alliansens budget blev bra därför att vi följde hennes ramar. Finansministern borde rimligen veta att Alliansens budget följde precis de riktlinjer som vi lade i vårpropositionen 2014 före valet. Det är inte konstigt att får många frågor och blir pressad i de här sammanhangen, för hon kan inte ge raka svar, och hon argumenterar på ett sätt som uppenbarligen går stick i stäv med verkligheten. Ett annat sådant exempel är när hon försöker sätta bilden av att det fanns en stor konflikt om offentliga finanser under förra mandatperioden. Vi har låtit titta på hur de offentliga finanserna hade sett ut om oppositionspolitik hade gällt under förra mandatperioden. Det skiljer 8 miljarder. Det är några procentenheters skillnad mot alliansregeringen. Vi var alla överens om att man under förra mandatperioden skulle stimulera ekonomin. Alliansen, Socialdemokraterna, de rödgröna totalt sett, , , ja alla var överens om att man förra mandatperioden skulle stimulera ekonomin. Att finansministern fortsätter att upprepa detta blir rätt anmärkningsvärt. hade jag en debatt med finansministern lite på samma tema, där jag hade tryckt upp en stor plansch för att illustrera det. Jag får uppenbarligen ta till andra pedagogiska metoder för att framhålla just det faktum att vi alla var väldigt överens om att vi under förra mandatperioden skulle stimulera ekonomin. Oavsett vad är det positivt att finansministern faktiskt tänker presentera en plan för hur flyktingkrisen kommer att påverka de offentliga finanserna. Vi har som sagt inbjudit finansministern till finansutskottet för att redogöra för detta. Vi fick inga svar där. Jag får inga svar . Men det är väl bättre att ett svar kommer sent än att det aldrig kommer. Oavsett vad är det många som är oroliga för vad det kommer att innebära, eftersom regeringen inte är beredd att ta till de kraftfulla åtgärder som krävs för att få stopp på flyktingkrisen och man nu är mycket otydlig med hur man ska hantera den ekonomiska situationen. Vi hör finansministern prata om bankskatt, som på sin höjd ger några miljarder. Hon pratar om besparingar. I det tonläge och på det sätt hon framhåller de besparingarna är det tydligt att det inte kommer att räcka. Som jag har sagt tidigare handlar det enligt prognoser om 100 miljarder . Skulle vi genomföra besparingar för det skulle det vara de största besparingar som har sett , och det tror jag inte att är beredd till. Därför kommer vi till slutklämmen att det antagligen blir höjda skatter, eftersom finansministern inte heller är beredd att avstå från de bidragshöjningar som hon så gärna vill genomföra. Det är där vi är: höjda skatter, höjda skatter, höjda skatter. Det kommer att slå mot svensk ekonomi. 100 Finansminister (S): Det är helt korrekt att jag har varit i finansutskottet och redogjort för de ekonomiska konsekvenserna av nya prognos och också redogjort för hur regeringen nu arbetar med att dra ned de kostnaderna. Det är enbart av dem som var på den föredragningen som sedan inte tycks ha tagit till sig det budskapet utan känt ett behov av att fortsätta att ställa frågor kring detta. De andra ledamöterna verkar ha fått svar under den föredragningen. Om jag får likalydande frågor på grund av att inte får svar kan jag påpeka att jag i det här fallet fick två likalydande frågor utan att jag ens hade svarat på dem. Men det är naturligtvis fritt för riksdagsledamöter att ställa hur många interpellationer man vill, och här kan jag notera att är mycket flitig och gör skäl för sin lön som riksdagsledamot. Jag uppskattar naturligtvis också alltid de här debatterna. Det är ett stort nöje. Jag har svarat på just frågan om hur jag ser på skillnaderna beträffande den ekonomiska politiken under förra mandatperioden. Där har uppenbarligen fortfarande inte uppfattat mitt svar, så jag vet inte om det är någon större idé för mig att upprepa det ytterligare en gång, för jag har nog sagt det väldigt . Det beror på att vi föreslog helt andra åtgärder än vad den förra regeringen föreslog. Den föreslog ju permanenta skattesänkningar, som fortsätter att belasta de offentliga finanserna även när konjunkturen har förbättrats, medan den socialdemokratiska oppositionen föreslog arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är tillfälliga. Det är stor skillnad, och därför hade de offentliga finanserna naturligtvis sett bättre ut om Socialdemokraterna hade haft möjlighet att få igenom sina förslag . Jag kommer säkert att få upprepa det svaret till under den här mandatperioden, och det ser jag särskilt fram emot. 101 (M): Det är skönt att verkligen tror på sin politik och att den skulle få så positiva effekter. Frågar man svenska folket är det som tror på finansministerns jobbpolitik. Det är färre än de som tror på spöken och att utomjordingar går runt omkring oss. Frågar man , och ser man att alla är mycket samstämmiga i att regeringens politik skapar färre jobb. Förra mandatperioden sa samma oberoende bedömare att den dåvarande alliansregeringens politik skulle ge fler jobb. Det är skönt att vi har en finansminister som åtminstone har självförtroende i det hon gör. Men alla andra bedömare är rörande överens om att de effekter som hoppas på inte finns. Skattesänkningar må vara mer permanenta åtgärder. Men det är bidragshöjningar också. En av de stora satsningar som gör som finansminister är att höja bidragen, höja a-kassan. Men i oppositionen var det en ännu större andel av hennes satsningar.