prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Det kan vi naturligtvis också ha synpunkter på, och från Liberalernas sida kommer vi, när vi får chansen, att i de sammanhangen fortsätta hävda att EU:s jordbrukspolitik i grunden måste reformeras och att samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut. Från liberal ståndpunkt ser vi att frihandel, som också har lyfts upp i debatten här , är någonting i grunden positivt, men att vi i ändå måste se över våra egna konkurrensvillkor. Företagen på landsbygden och de areella näringarna är ju ofta i grunden småföretag, och då handlar det om att ha en företagarvänlig politik där vi motverkar regelkrångel, byråkrati och höga skatter och avgifter. Även var inne på detta. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina miljö- och klimatkostnader. Vi tycker också att det är viktigt att framhålla att när det gäller kollektiva nyttigheter som naturvård och biologisk mångfald måste samhället och staten vara beredda att ersätta jordbruket. Ett exempel hemma i är att våra så värdefulla mosaikmarker inte hade kunnat hållas öppna om vi inte betalade för detta, och det är naturligtvis en väldigt viktig sak att vi gör så. WWF har också visat angående gräsbetesprojekt att det behövs betydligt fler betande mular i detta land, eller i alla fall ett ökat antal, för att upprätthålla den biologiska mångfalden. För att tala om livsmedelsstrategin är det viktigt att vi här jobbar vidare med konsumentperspektivet och de svenska mervärdena. Jag tror nämligen att det enda sättet att ta oss framåt är att kunna ta betalt för dessa mervärden. Det handlar om bra djurskydd, inte minst med den låga antibiotikaanvändningen som vi har i . I viss mån finns naturligtvis mer att se över. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Om jag ska nämna skogen lite snabbt tycker vi att det viktigaste är att vi i fortsättningen har jämställda mål mellan produktion och miljö. Vi måste se den verkligt stora potential som finns i skogen när det gäller förnybara material, kemiska produkter, textilier och hållbar energiproduktion. Det finns många branscher i som har en oerhörd kompetens på detta område, så vi kan bli ledande. Inte minst, med ytterligare ett exempel från , är kemiklustret i oerhört intresserat av att få del av kolatomerna i skogen i stället för från det fossila. Jag vill nämna en annan areell näring så att den inte glöms bort, nämligen fisket. För stora delar av landet är fisket väldigt viktigt för att upprätthålla en levande kust och skärgård, vilket också är en del av ett miljökvalitetsmål. Här är det helt avgörande att de framtida förändringar som ändå måste göras inte missgynnar detta fiske. Inte minst talar vi om det kustnära, småskaliga fisket som vi alltid ställer upp för. Regeringen har inte direkt gett några klara besked om detta. När det gäller den landningsskyldighet som träder i kraft successivt måste vi helt enkelt fortsätta göra forskningsinsatser för att detta ska kunna fungera bra. Det handlar om selektiva redskap och så vidare. Från Liberalernas sida stöder vi fullt ut den satsning som görs på ett nytt svenskt undersöknings- och forskningsfartyg. Jag tror att det är en avgörande faktor inte bara för fisket utan för havsforskningen över huvud taget. 33 (S) replik: Tack, , för anförandet! Vi har ett stort rekryteringsgap i . Inte minst i glesbygden har vi stora problem att hitta människor till skogen och till trädgårdssektorn. Många mjölkföretag misslyckas också med generationsväxlingen. När jag nu hör prata om vikten av forskning måste jag ändå ställa en fråga. I det budgetförslag som Liberalerna har lämnat är det neddragningar på 50 miljoner på forskningen. Man har också neddragningar på SLU. Hur hänger det ihop med tal om vikten av forskning? Är det en gammal kvarleva sedan dagar då gärna pratade om forskning och utbildning men i verkligheten gjorde kraftiga neddragningar på högre utbildning? 34 (L) replik: Det är en mycket befogad och i sammanhanget ganska självklar fråga som ställer. Jag inledde mitt anförande med att konstatera att vi tycker att det är skadligt för att höja skattenivån på det sätt som den nuvarande regeringen föreslår med stöd av . Det är alltså en prioriteringsfråga. Det är ju inte heller en neddragning av anslaget, utan det ligger kvar på samma nivå som det är. Det blir lätt att vi diskuterar den sista marginalen, men vi får också konstatera, vilket även vet, att det ligger 515 miljoner till forskning inom det här området. Personligen och även från Liberalernas sida kan vi tycka att det väl alltid finns anledning att höja sådana anslag, men det har vi inte kunnat göra den här gången med de prioriteringar som vi har gjort. 35 (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tack för inlägget, ! Jag tyckte att den stora splittring som finns mellan de borgerliga partierna blev tydlig där. När man går vidare och tittar i Liberalernas anslagsförslag ser man ju en kraftig neddragning också till på 36 miljoner. Är det en del i att Liberalerna vill fasa ut EU-stöden? Är det därför Liberalerna nu lägger fram ett förslag om att ta bort pengar som förstärker jordbruksstödet så att ska kunna betala ut EU-stöden som är så viktiga till lantbruken? 36 miljoner är ganska betydande pengar, och här ser jag en väldigt stor konfliktfåra mellan de borgerliga partierna. Två borgerliga partier pratar tydligt om behovet av att öka stöden, bidragen, till jordbruksföretagen, medan Liberalerna pratar om och faktiskt lägger fram förslag för att omöjliggöra att dessa stöd ska kunna betalas ut. 36 (L) replik: Från vår sida tycker vi att även måste se över sin verksamhet. Att betala ut de här stöden är ändå en av verkets grundläggande funktioner, och vi anser – återigen med utgångspunkt i de prioriteringar vi gör – att detta måste kunna klara ändå. 37 (MP) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag måste börja med att säga att det var väldigt bra att någon mer än jag tänker ta upp även de blå näringarna, och jag hoppas att det kommer att bli lika naturligt att tala om närfiskat som om närodlat i den här kammaren snart. Vi får stå på oss. Med detta sagt har jag också lite frågor liknande dem som framförde. Liberalerna har ju länge varit de som har hållit fanan högt när det gäller naturvård. pratade fint om kollektiva nyttigheter och hur vi gemensamt måste ta vissa kostnader. Det står i er reservation om miljöhänsynen inom skogsbruket, alternativa avverkningsmetoder, ekosystemtjänster, bevarande av biologisk mångfald, om att slå vakt om naturvård och miljöhänsyn och om att de återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Trots detta har ni den största nedskärningen eller skillnaden när det kommer till just anslaget för skog. Ni har 102 miljoner mindre än vad regeringen lägger. Till detta lägger ni också 50 miljoner mindre när det kommer till forskning inom de här områdena. Hur hänger det ihop? 38 (L) replik: Jag har redan svarat på frågan om forskningen. När det gäller ekosystem och naturvärden i skogen har båda parterna, staten och skogsägarna, ett stort ansvar i sammanhanget för att bevara den biologiska mångfalden. Man kan säga att företagarna i skogsnäringen går före. Vi kan se i alla de tidskrifter vi får från olika intressenter inom skogsområdet att artiklarna handlar om hållbarhet, långsiktighet och så vidare. Företagsamheten kommer att ta ett stort ansvar. Vi talar om en höjning, inte en sänkning, av anslaget. Vi anser att inom de prioriteringar vi gör finns inte utrymme för en höjning. Det kan man ha synpunkter på. Både staten och skogsnäringen har ett ansvar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Sedan var det frågan om kollektiva nyttigheter. Det är egentligen den del av EU-systemet som vi kan försvara. Det finns saker och ting som aldrig kan bli lönsamma. Jag tog upp mosaikmarken hemma i . Det är inget som kan bli lönsamt på en marknad. Konsumentperspektivet visar att det finns stora mervärden som många är beredda att betala för, men i grunden går det inte att få det lönsamt. 39 (MP) replik: har ett skogsbruk som förmodligen kommer att behöva bli allt intensivare. Det ska finnas förnybar energi och drivmedel. Det kommer att öka trycket på att få fram biomassa. Jag talade med ett företag i förrgår som tar fram marktäckningsduk av träfiber i stället för plast. Det skulle minska användningen av plast i jordbruket med nästan . Dukarna skulle dessutom bli jordförbättrare. Det finns otroligt stora möjligheter inom skogsbruket och vad vi kan använda biomassan till. Med detta stora tryck måste vi också säkerställa att naturvärdena i gammelskogen också blir kvar, så att man inte har gått varvet runt när man har huggit ned skogen och det inte finns något kvar. Det finns skogsägare som har väntat på ersättningar för frivilliga avsättningar. De har inte fått dem. Vi behöver förmodligen öka takten för avsättningar och köpa in skog så att den blir kvar när den andra skogen brukas. Är det verkligen rätt satsning att dra ned på anslaget i stället för att höja det? 40 (L) replik: I grunden handlar det inte bara om anslag. införde vi ett system med markbyte där vi utnyttjade statens skogsinnehav i . Vi har fått höra många vittnesmål om att skogsägarna tyckte att det var ett bra system. Vi besökte för att se på brandområdet. Där hade någon just bytt till sig statlig skog. Det var kanske ödets ironi, men det lyckades man reda upp på något sätt. Just där vittnade man om hur bra det hade varit att man kunde föra den typen av diskussioner. Vi ska inte bara fastna i en anslagsfråga. När det gäller gammelskog vill jag vara tydlig med – och det framgår av vårt särskilda yttrande – att vi står helt bakom att det finns mycket gammelskog som vi måste bevara just för att den innehåller så mycket biologisk mångfald. Vi får inte heller glömma bort att skogsbruket i sig blir, precis som säger, allt intensivare. Det kommer också att ställa allt högre krav på näringarna att hålla sig med ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Jag är full av tillförsikt att man ändå vidtar många åtgärder just med tanke på den biologiska mångfalden. Vi ska inte se ett motsatsförhållande i detta. Det stora problemet jag kan se är att det kommer att bli en så stor konkurrens om resursen skog så att vi måste kanalisera var den gör mest nytta. 41 (KD): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag lägger fram ett särskilt yttrande till förmån för budgetförslag. I de flesta diskussioner om landsbygdens utmaningar är det de materiella och ekonomiska värdena som debatteras flitigast. De är oerhört viktiga. Men det finns andra värden som också är viktiga. Vi kristdemokrater menar att vi har ett djupt moraliskt ansvar för den jord vi ärvt, det vill säga förvaltarskapstanken. Vi har ett ansvar som vi har ärvt av generationer tillbaka, och vi lämnar ansvaret vidare till våra barn och barnbarn. Ovärderliga kulturmiljöer och unika resurser i naturen får inte gå förlorade. kan inte landsbygden betraktas som ett museum från en svunnen tid. Det går och är nödvändigt att kombinera bevarande och värnande med modernitet och utveckling. Ingen av oss kan berätta hur framtiden kommer att se ut och vilka behov som kommer att vara centrala för människorna . Vissa behov är dock alltid giltiga; människan behöver alltid mat för överlevnad, och människan behöver naturen för sitt välbefinnande. Detta har vi ett moraliskt ansvar att förvalta. jordbruksföretagare bidrar konkret till det långsiktiga förvaltarskapet, som är en central del av kristdemokratisk ideologi. Jordbruket är inte vilken näring som helst. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. Om vi vill ha den brukad måste det finnas människor här i vårt land som är beredda att göra det, som tycker att det finns tillräckligt goda förutsättningar för att arbeta, bo och leva på den svenska landsbygden. Det handlar om ekonomiska villkor, och det handlar naturligtvis också om kommunikationer, service, trygghet från att utsättas för brott och allt annat som ger ett gott liv där man bor och verkar. Det är vi, mina politiska kollegor i kammaren, som kan fatta de politiska beslut som behövs för att detta ska vara möjligt. Världen står inför hotande klimatförändringar, ökat energibehov och en världsbefolkning på väg upp mot 9 miljarder. Antalet människor som lider av hunger är större . menar att jordbrukspolitiken måste ta sin utgångspunkt i dessa grundläggande omständigheter, att det finns att bruka för livsmedelsproduktion . Att bevara svenskt jordbruk är nödvändigt för försörjningstryggheten också i vårt land. importerar vi hälften av våra livsmedel. Vad händer om läget i vår omvärld försämras så att importen störs eller hindras helt? Har beredskap för detta? Frågan måste upp på den politiska dagordningen. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på den svenska landsbygden och i livsmedelssektorn. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs. Det är politikens uppgift att ge jordbruksföretagarna rimliga villkor. Det bästa sättet är genom generellt goda villkor för företagaren som vi tar hänsyn till areella näringars särskilda karaktär. Mjölken är ett av viktigaste livsmedel och svarar för en femtedel av det svenska jordbrukets intäkter. Tyvärr har utvecklingen för de svenska mjölkbönderna visat på en negativ trend . Vi vet – det är fakta – att fem mjölkbönder slutar . har antalet mjölkbönder halverats. Priserna för mjölk ligger på bottennivåer. Betesmarker och hagar växer igen, för det finns inga betande ungdjur längre. har vuxit igen med sly och buskar . Areella näringar, landsbygd och livsmedel har krisen förvärrats, främst till följd av utvecklingen i och bojkotten av europeiska mejeriprodukter från sida. Den dystra bilden måste nu vändas till framtidstro bland de svenska bönderna och övriga landsbygdsbor. Vi måste skapa lika villkor mellan svenska och andra europeiska bönder. I början av detta år hade vi kristdemokrater dag här i . Förresten blir det en uppföljning . Ca 90 mjölkbönder kom hit från hela land och berättade sina historier om att vara mjölkbönder i den tuffaste tiden i mannaminne. Deras berättelser berörde på djupet. Det var på riktigt. Många hade redan gett upp, och många kanske tvingas ge upp. Tusentals arbetstillfällen kommer att kunna försvinna. Det kan gå riktigt illa om detta får fortsätta. För att möta krisen för mjölksektorn har föreslagit att mjölkbönderna ska få per ko för de merkostnader som svensk mjölkproduktion har i jämförelse med andra EU-länder. Det är lätt att tro att mjölkkrisen är över. Pengar kommer från EU och från staten, och därmed är det väl ganska bra, kan man lätt tro. Tänk om det vore så väl! Vet ni vad mjölkpriset är ? Jag ringde en mjölkbonde i . Han var i sin ladugård och mjölkade korna. Jag frågade vad mjölkpriset är . Han svarade att det är 2,67 per kilo mjölk, om det inte blir något avdrag för exempelvis fel på mjölken. När man räknar med pengarna från EU och staten är priset uppe i ungefär 2,71–2,72. Men för att bonden ska kunna klara sig med näsan över vattennivån vet vi alla att bonden borde ha 3,60–3,70 per kilo mjölk. Under mina resor runt i land hör jag samma sak. Mjölkbönderna säger: Vill ni politiker ha mjölkproduktion kvar i landet måste det märkas i våra plånböcker. Annars kommer vi att försvinna. Vi har chansen, mina vänner, att göra skillnad för mjölkbönder och vår landsbygd. Vi i vill göra det. Jag yrkar bifall till budgetförslag. 42 (S) replik: Jag tackar för anförandet och det brinnande engagemanget för mjölkböndernas situation. då den borgerliga alliansen hade regeringsmakten saknade vi ledamöter som här i . Då såg vi ingenting av några arrangemang som Mjölkens dag och så vidare. I allt väsentligt är ett konservativt borgerligt parti som motsätter sig alla former av bidrag. jobbar traditionellt utifrån gåvoprincipen, i vart fall när det gäller välfärden. Men för jordbrukssektorn har man nu anammat bidragspolitiken. har man lagt fram ett förslag på 340 miljoner eller per ko i extra kostnadsersättning. Har det på något sätt undgått att vi är med i EU och att ett sådant här stöd är att jämställa med ett statsstöd? Är det någonting som och i opposition över huvud taget bryr sig om? 43 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Det är som han säger – vi har haft då vi suttit i regeringen och försökt göra vad vi kunnat. Men man vill alltid göra ännu mer. Den verkliga krisen inträdde . Det har varit väldigt tuffa år för mjölkbönderna och framför allt 2015. Och krisen blir inte mindre. Vi märker, som jag sa i mitt huvudanförande, att krisen fortsätter. Mjölkbönder har det oändligt tufft och svårt. Gör vi ingenting utan bara låter detta vara kommer vi att se en förlorad generation. Vi kommer att se väldigt många mjölkbönder försvinna. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi var på ett seminarium där författaren talade om situationen för mjölkbönderna. När man lyssnar på hennes historia förstår man att massor av mjölkbönder kan komma att ge upp för att det inte funkar att bedriva mjölkproduktion i vårt land. Då kan man säga att det är gott så – eller så gör man någonting för att försöka förbättra för mjölkbönder. förslag är inte det enda tänkbara. Det går säkert att lägga fram andra förslag. Men vi tycker att vi måste göra någonting för att förbättra för mjölkbönderna. Vi kan inte bara stå och titta på och säga ”det var väl tråkigt”. Vi lägger fram förslaget. Det är klart att vi kan verka för detta i EU. Det är oändligt viktigt att vi gör någonting och vill göra skillnad. 44 (S) replik: Jag tackar för svaret. retorik innebär att man släpper upp för fri subvention av jordbrukssektorn bland övriga EU-länder. Men det är ju det som vi konsekvent har motarbetat oavsett regering ända sedan vi gick in i EU. Det ska vara ordning och reda bland jordbruksstöden. Det jag ser nu är en totalsplittring bland de borgerliga partierna. Å ena sidan har vi och särskilt Liberalerna, å den andra och . De står precis mot varandra. Den ena sidan vill ha nedskärningar av stöden, de andra vill ha ökade bidrag. Är det inte så att vi måste jobba utifrån att jordbrukarna och bönderna faktiskt ska få betalt för det de säljer? är det brist på bland annat mjölk, grädde och crème fraiche-produkter, men är det så att pengarna går till jordbrukarna och bönderna? Nej, så är det inte. Pengarna hamnar i handeln. Bönderna och jordbrukarna försöker vi stötta genom livsmedelsstrategin – som jag kommer att prata om sedan – så att pengarna går till dem som producerar. Jag tror att alla här är överens om att vi inte vill ha mer subventioner som ska läggas på skattebetalarna. Det gäller särskilt de borgerliga partierna. Vi vill att marknaden ska bära sig själv. Men just i den här frågan viker av och föreslår gigantiska nya stöd, som dessutom är helt olagliga och inte ens genomförbara. 45 (KD) replik: Jag tackar för repliken. Det är bra att vi för en diskussion om detta. Jag hoppas att det bara är början på en diskussion om mjölkböndernas situation. Det är jättebra att , , och regeringen tittar på det här. Jag vet att ni har gjort det. Vi vet också att lite pengar faktiskt har kommit fram. EU har lagt 73 miljoner, och lika mycket har staten lagt. Det är bra. Men det är inte tillräckligt. Det behövs ett engagemang för att vi ska ha kvar en produktion i landet, för att vi ska kunna säga till våra barn, till kommande generationer, att vi har en mjölkproduktion i landet, att det finns mjölk att tillgå som är svensk. Det är oerhört viktigt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det närmar sig jul, . Det är till . Du ska få en present av mig, en bok med . Den ska du läsa i jul och så kan vi, när vi träffas , fortsätta att diskutera situationen för svenska mjölkbönder. Det gäller inte bara det som varit, utan också det som sker just . Gör vi ingenting fortsätter det. Låt oss diskutera frågan på Mjölkens dag . 46 (SD) replik: Tack, , för ett intressant anförande! Det är intressant att höra att och ligger nära varandra. nämner likvärdiga villkor och tar upp förslaget om betesersättningen. Från vår sida ser vi det som väldigt positivt att det finns fler partier som lägger fram förslag som liknar . Man kan alltid diskutera finansieringen. Vad jag förstår finansierar betesersättningen helt eller åtminstone till viss del genom att ta pengar från landsbygdsprogrammet. Vi väljer att skjuta till nya pengar. Betesersättningen är intressant, för jag tror att vi måste testa systemen. I är vi alldeles för rädda för överförmyndaren EU. Jag tror att vi har stora möjligheter att genomföra dem. Det var en kommentar i den delen. Min fråga gäller dieselskatten. Jag tror inte att det undgått att vi är ungefär värst i klassen sett i ett europeiskt perspektiv. Frågan är vad KD vill. Vill närma sig , eller till och med ? Kommer det att finnas en vilja? Kommer det konkreta förslag ? Det vore intressant att få veta. 47 (KD) replik: Tack, , för frågan! Det är intressant att ni tar upp beteskravet, , för jag har inte riktigt förstått hur ni tänker där. Är ni med på att modernisera betesersättningen? fastnar vi i hur det var förr genom att vi kanske ser på gamla tv-filmer. Vi som växte upp med i har framför oss en bild av hur det ser ut med den delen av produktionen. Men beteskravet kom till , och mycket har hänt. Det är klart att det måste ses över. Min fråga går tillbaka till dig, . Jag vill ha klarhet i, och passar på att fråga, hur ni ser på beteskravet. Är ni med på att se över det? Finns det något som vill göra på den punkten? 48 (SD) replik: Ja, det var en passning tillbaka. Jag ställer väl frågan om dieselskatten igen, för jag skulle gärna vilja ha en liten utläggning om dieselskatten från sida beträffande viljan och möjligheterna. Vad gäller beteslagstiftningen som sådan, som jag tog upp i mitt anförande och också till viss del har nämnt i replikskiftena, tror jag att det är viktigt att se över beteslagstiftningen för att modernisera den. Däremot står vi fortfarande kvar vid den. Vi anser att det är viktigt att det finns betande djur. De värdena bidrar till ett öppet landskap och till biologisk mångfald. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Eftersom jag har den bakgrund jag har är jag väl medveten om att mjölkproduktionen som sådan är förenad med en hel del merkostnader. Den lagstiftning vi har gör att det blir svårt att få betalt för dessa merkostnader. Jag skickar tillbaka frågan. Utveckla den gärna. 49 (KD) replik: Det är viktigt att få det klargjort, för jag märker när jag diskuterar med mjölkbönder ute i landet att många undrar vad tycker. De undrar om förstår deras vardag eller om de bara talar om det i och sedan lägger fram någonting annat. Det är viktigt att du sa att ni är för någon form av modernisering. Ändå vill ni inte förändra på djupet. Det tycker jag är en brist. Det är viktigt att vi kan diskutera frågan i riksdag. Det är vettigt. Vad gäller frågan om dieselskatten vill jag säga att vi självfallet vill se en förändrad dieselskatt. I vårt budgetförslag har vi sträckt oss så långt att vi vill ge alla lantbrukare kompensation för höjningen. Vi sänker alltså dieselskatten för lantbrukarna. Det tycker vi är viktigt. skulle vi naturligtvis vilja göra mycket mer om pengarna fanns, för det är en orättvisa. Det är viktigt att se över alla kostnader som mjölkbönder, och bönder över huvud taget, har i vårt land. Det är kostnader som kanske bara finns här. De måste ses över, och jag hoppas att vi längre fram kan lägga fram fler sådana förslag. 50 (S): Vi debatterar utgiftsområde 23. Jag var mycket frustrerad när jag stod i talarstolen och visste att oavsett vad jag sa skulle den nya majoriteten tillstyrka den borgerliga budgeten, den majoritet som då fick stöd av . känns det mycket bättre. För mig som småbrukarson från inland känns det stort att stå här och presentera en politik för ny framtidstro i hela landet. Jag vill till att börja med yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.