prot · H20965 · 2015-03-03 00:00:00 — Det kommer nog att bli återkommande konflikter mellan behovet av att avsätta tillräcklig tid för att kunna göra de nödvändiga insatserna och att ha normal trafikdrift. Men genom att ha en god dialog och försöka mötas, där tar del av de förslag och önskemål som finns och väger olika intressenters behov mot varandra, hoppas jag att dessa störningar kommer att bli så lite kännbara som möjligt. Helt kommer vi dock inte att kunna undvika dem – med mindre än att vi säger att vi inte ska underhålla, och det tror jag inte att någon önskar. 108 (S): Låt mig understryka att vi tycker att underhåll är otroligt bra. Vi är djupt tacksamma för de pengar som kommer till oss och för det underhåll som görs. Vi har inga funderingar kring det. fick jag brev från regioner och kommuner där det inte har förekommit dialog. Det är många kommuner och flera regioner inblandade, så självklart är det svårt. Men har man en bansträckning som sträcker sig långt i landet borde många kallas till möte och pratas med. Jag håller helt med statsrådet om att det måste finnas en dialog. Konflikter är till för att undanröjas. Från början skulle det inte gå att göra något, utan det skulle vara helt stängt. Det gick inte heller att göra något . Men några hade en dialog med , och man sa att på något ställe kunde man göra det . Det var mellan och . Det var jättebra, för då visade det sig att man plötsligt kunde arbeta natt. Man måste börja tänka att det kanske också finns på fler ställen. Sträckningen är ju väldigt lång, som jag sa. Man skulle kanske kunna ha möjlighet att under vissa tider köra tåg på vissa sträckor där man inte håller på med underhåll. Det finns ingen möjlighet att jobba med alla dessa meter på denna bana , utan det finns faktiskt en helt annan möjlighet om man börjar titta på det. Tiderna borde kunna vara avropbara på något vis. Man skulle kunna köra eller en viss månad för att behålla den trafik som går där och för att människor ska välja järnvägen. Det vill vi alla att de ska göra, mycket hellre än att de åker buss eller bil, för det är sämre. Om det nu ändå skulle bli så eländigt, vad händer om man tittar på resemönster? Kommer vi att behålla de personer som har åkt tåg? Kommer de tillbaka till tåget ? Resemönster är svåra att förändra. Har man väl börjat med någonting fortsätter man gärna. Det är i regel de socioekonomiskt svaga grupperna som drabbas. Det är i första hand kvinnor som sitter på tåget, för det är det billigaste sättet att transportera sig. Det är studenter som ska ta sig till sina högskolor, och det är också sjukresor. Att få dem att fortsätta att åka och ha möjlighet att välja vore värdefullt. Jag förstår att statsrådet inte kan gå in och styra . Det sa jag från början att jag absolut har förståelse för. Däremot tror jag att det generellt är bra att lyfta upp en sådan här diskussion och fundera över vad som händer. Jag tror att man kan hitta lösningar om man blandar in många personer. Man kanske förkastar många lösningar, men bland en del saker kan man säkert hitta bättre förslag än det vi nu fått, som betyder helt avstängt , vilket i praktiken betyder . Jag hoppas att man på något vis kommer att lyssna till det som statsrådet och jag diskuterar , att man tar till sig det och kanske kommer tillbaka med ytterligare en lösning som skulle vara lite bättre för vår del av . 109 Statsrådet (S): Som jag sa tidigare är detta en fråga som sannolikt kommer att bli vanligare i takt med att vi ökar underhållet. Man kan konstatera att det finns ganska stora störningar i järnvägsnätet. Skillnaden är att det är störningar som inte är planerade och som därmed i praktiken är omöjliga att planera för som resenär. Grundförutsättningen är ändå att man genom att skapa servicefönster så att man kan öka det förebyggande underhållet också minskar de störningar som annars sker när man får en alltför stor del avhjälpande underhåll. Den principen tycker jag egentligen är den viktigaste att hålla fast vid. Sådant som är planerat går alltid att förutse, och därmed kan man ställa om sin planering. Sådant som bara händer är betydligt svårare. Det får samma effekter men är betydligt svårare att hantera både som resenär och som godsköpare. Jag har uppfattat att har en pågående dialog med både regioner och kommuner längs Norra stambanan och att ambitionen är att skapa så få störningar och problem som möjligt. Men man behöver också ta hänsyn till många olika intressen som ska trängas på samma bana. Jag hoppas att den dialogen leder fram till bästa möjliga lösning och framför allt till att det, när de fem åren har gått, finns en robust och attraktiv bana så att fler väljer järnvägen och kan lita på att tågen kommer och går som de ska. 110 (S): Jag hoppas också att fler ska välja tåget. Själv har jag åkt tåg . Man blir bekant med människor på tåget. Många från min hemstad är sådana som har jobbat åt SJ och tidigare. De har många bra förslag på hur man kan göra. De jobbar tyvärr inte kvar längre, utan man har ersatt dem med yngre förmågor som kanske inte har alla de gamla historierna om hur man gör egentligen och hur man skulle kunna påverka. De har flyttat till andra jobb, och då är det klart att de blir ersatta. Jag tror att det finns många lösningar. Planerat underhåll är klart bäst, för det kan man göra innan. Jag har ofta råkat ut för att tåg blivit stående på spåret . Det beror på att underhållet varit väldigt eftersatt tidigare. Därför är vi alla väldigt glada för att det kommer mycket pengar till underhåll. Trots de konflikter som vi kanske tror kommer framöver tror jag att man, om man blandar in många som har väldigt mycket tyckande, kan hitta små lösningar som skruvar på hela planen och som gör att det planerade underhållet kan bli lite effektivare. Det icke planerade och det kritiska som vi ibland råkar ut för går det inte att göra så mycket åt, utan det är som det är. Jag har förstått att det, om man skulle vilja, egentligen går att göra mycket åt just denna sträcka, i små delar . Jag hoppas att de som åker stannar kvar, och jag hoppas att de som väljer ett annat fordonsslag kommer tillbaka efter de fem åren. är en väldigt att ha stängt precis när man brukar åka. 111 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen och ser fram emot fler liknande interpellationer när vi kommer igång med ett mer omfattande underhållsarbete på svensk järnväg. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:261 om Förbifart planläggning av tunnlar 112 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att man i projekt lägger uppfarten vid industriområdet i stället för i närheten av boendemiljöer, om jag avser att verka för andra alternativ till den andra uppfarten i i närheten av och om jag avser att vidta åtgärder för att försäkra att framtida planläggningar av infrastrukturobjekt beaktar jämlikhetsperspektivet för en långsiktigt hållbar transportförsörjning. Många alternativ, intressen och krav har vägts mot varandra i den fysiska planeringsprocess som genomförts för Förbifarten. Syftet har varit att få en sammantaget så bra lösning som möjligt, inklusive så liten negativ påverkan som möjligt på människors hälsa och på miljön. Regeringen avser därutöver att återkomma med ett uppdrag till att komma med förslag på hur Förbifart kan anpassas för kollektivtrafik och hur närmiljöproblem som buller och lokala luftföroreningar, som vid anslutningspunkterna förväntas uppkomma, kan reduceras ytterligare. Den förra regeringen har beslutat om tillåtlighet enligt till den valda korridoren och med de tunneldelar som redovisat. Den förra regeringen har också avslagit överklagandena mot den fastställda arbetsplanen, som därmed vunnit laga kraft. Ansvaret för detaljutformning och genomförande av projektet ligger nu hos . Placeringen av trafikplats är vald för att E4 Förbifart ska ansluta till , som utgör en huvudgata i –Kista-området ända sedan området byggdes . Möjligheten att flytta trafikplats längre norrut, i höjd med /, har prövats men avförts då trafikplatsen kommer trafiktekniskt för nära trafikplats . Möjligheten att slå samman trafikplatserna och Häggvik har också prövats men avförts då anslutningar mot , Norrortsleden och norrut inte kan samordnas i en trafikplats eftersom vägarna ligger för långt ifrån varandra. Möjligheten att lägga hela vägsträckan vid i tunnel, alternativt att däcka över delar av vägen, har också studerats men avförts. Eftersom en trafikplats måste lokaliseras här för att kunna ansluta Förbifarten till lokalvägnätet kommer ramper och ramptunnelmynningar ändå att hamna i ytläge. Detta medför att miljökonsekvenserna inte förändras i sådan omfattning att det motiverar den ökade kostnad en förläggning av vägen i tunnel skulle medföra. Frågan om trafikplatsen i var uppe vid samråd med allmänheten som genomförde i samband med projekteringen. lät då göra en studie i syfte att ge klarhet om det var tekniskt möjligt och vilka konsekvenser en tunnellösning skulle få för trafikanter, boende, miljö, tidsplan, ekonomi med mera. Tunnelalternativet har fördelar när det gäller natur- och kulturmiljö och buller men skulle öka luftföroreningarna vid tunnelmynningarna, framför allt i men även i . Utredningen förordade det alternativ som gäller, det vill säga bro över trafikplats . Därmed hoppas jag att fått svar på sina frågor. 113 (V): är emot bygget av Förbifart . Förbifarten hotar våra klimatmål på riksnivå på grund av de stora utsläpp detta vägkomplex är beräknat att stå för. Ett ytterligare problem med Förbifart är att man planerar för att bygga den på ett sätt som drabbar olika boendegrupper mycket olika. Planerna för Förbifart utgår från att den ska gå i tunnel den största delen av sträckan, men den kommer att gå ovan jord just vid och i närheten av , där det bor människor med lägre inkomster. Vägen kommer alltså att läggas i tunnel under , där det finns starka opinionsgrupper, men den kommer att gå i ytläge strax intill . Detta kommer att bli en av största trafikplatser, och den förstör närmiljön. Efter en kort tunnel kommer den upp i , tätt intill hyreshusen – igen där svagare opinionsgrupper bor. Befolkningen som bor i vill att vägen däckas över i och . Det har bildats en aktionsgrupp för detta som har enats om tre krav:  Om Förbifarten trots alla invändningar byggs ska den dras i tunnel eller överdäckas just vid och .  SL ska inte tillåtas att höja priserna för .  Regering och riksdag ska förklara hur Förbifarten ska kunna bidra till att vi fortfarande kan nå målet om nettoutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser eftersom klimatmålen riskerar att inte nås. Vi borde när det gäller en sexfilig motorväg kunna skona befolkningen i dessa områden, där många snarare reser kollektivt än med bil. Det är vanligt att bilvägar planeras att gå i markplan i områden där det bor låginkomsttagare. Detta fenomen visar sig runt om i världen i internationella studier. Det blir mycket tydligt att vi lever i ett klassamhälle. Jag ställde en sista fråga till infrastrukturministern om huruvida statsrådet tänker vidta åtgärder för att försäkra att man i framtida planläggningar av infrastrukturobjekt beaktar jämlikhetsperspektivet och en långsiktigt hållbar transportförsörjning. På denna fråga fick jag inte något svar. Eftersom det finns en stark tendens att så kallade starka opinionsgrupper ser till att det inte byggs vägar i deras områden borde det finnas en strategi för att planera så jämlikt som möjligt. Har infrastrukturministern någon tanke på hur vi kan komma till rätta med detta? Här behövs politiken. Vi behöver se till att vi får en jämlik trafikplanering där alla behandlas jämlikt. Vi måste kunna utforma ett samhälle med goda boendemiljöer för alla. Trafikplanerarna borde utbildas i att skapa jämlika förhållanden. En analys borde göras och mer pengar läggas på att lägga bilvägar i tunnlar även där låginkomsttagare bor. Detta drabbar barnen främst. I områden med lägre inkomster leker barnen oftare i närmiljön, och man har mindre möjlighet att ta sig därifrån. På somrarna är det många som inte har råd att åka på semester, utan de vistas i närmiljön. Det är därför extra viktigt att satsa på en god miljö just i dessa områden. Vi borde skapa harmoniska boendemiljöer för alla barn. Bara om politiken blir ett starkt redskap kan vi lyckas med detta då det behövs stark styrning och tydliga riktlinjer för hur trafikplanering kan ske utifrån ett jämlikhetsperspektiv. 114 Statsrådet (S): Jag håller med om vikten av att beakta jämlikhetssträvandena i alla typer av beslut. Det är lätt att bortse från eller glömma grupper som inte är röststarka eller som inte har starka lobbyorganisationer till sin hjälp. Därför är det viktigt att väga in jämlikhetsbegreppet oavsett om det gäller trafikplanering eller om det är andra större beslut man står inför. Hur påverkas olika grupper av beslutet? Vad kan man göra för att motverka negativa konsekvenser? kan man konstatera att en av de viktigaste åtgärderna för jämlik trafikplanering är att se till att vi bygger ut kollektivtrafiken. Vi vet att kollektivtrafiken nyttjas mer av dem som har sämre ekonomiska förutsättningar. Vi vet att möjligheten att förflytta sig och komma till jobb, skola och annat är särskilt viktig för dem som själva inte kan köra bil utan där kollektivtrafiken är den enda möjligheten. Vi ska arbeta för mer kollektivtrafik. Det ligger i regeringens planer när det gäller såväl stadsmiljöavtalen som tilläggsdirektiven till , utformningen av Förbifarten och det som sas i anslutning till besluten om denna att skynda på utbyggnaden av tunnelbanan i . Detta är naturligtvis en del av ett sådant arbete. kan vi konstatera att de riktigt stora luftmiljöproblemen finns i städernas innerkärnor, där partiklar och avgaser utgör ett allvarligt hälsoproblem. Riktigt så enkelt som att det alltid är människor som är mer socioekonomiskt utsatta som utsätts för trafikproblem är det nog inte. Det är oerhört viktigt att se till att det finns goda boendemiljöer i alla delar av vårt samhälle, såväl på landsbygd som i städernas innerkärnor och yttre delar. Men jag tror att det är att göra det lite enkelt för sig att använda Förbifarten som någon sorts uppskalat bevis för att det alltid sker sådant när man gör trafikplanering. Jag vill nog tvärtom påstå att trafikplaneringen, åtminstone från regeringens sida, utgår från ett jämlikhetsperspektiv. I grunden är det naturligtvis en hållbarhetsfråga. När vi talar om hållbarhet i alla tre perspektiv är jämlikhet en oerhört viktig del. Därför har jag för avsikt att de förslag som regeringen lägger fram tydligt ska ha det perspektivet också i trafikplaneringshänseende. 115 (V): Det är klart att alla drabbas av den luftkvalitet som biltrafiken bidrar med; det håller jag med om. Men studier visar att det oftare är stora motorvägar i närheten av områden där svaga inkomstgrupper bor. Om man åker runt i kan man själv se att det finns en tendens åt det hållet. Det är inte så jämt, men det finns en tendens. Det visar även internationella studier. Det blir lätt på det sättet. Jag tycker att regeringen bör ligga på . Det låter lite bättre i ditt muntliga svar, , än i ditt skriftliga svar på frågan. Du sa att ni ska lägga fram ytterligare direktiv till om att de ska titta på hur man kan justera de här sakerna. Om jag förstod det rätt är det positivt om man vill göra det. Jag vill ytterligare trycka på vikten av detta. Buller påverkar vår hälsa negativt. Det ger inlärningssvårigheter, det kan ge sömnsvårigheter och det kan även påverka blodtrycket, enligt . Det är allmänt känt att ekonomiskt utsatta grupper i genomsnitt lättare drabbas av hälsoproblem. Enligt är de ekonomiska villkoren en av de mest avgörande faktorerna som påverkar vår hälsa. Det är därför så fel att vi utsätter dessa grupper för en högre belastning från bullerkällor. Det bästa vore fortfarande för de boende i om motorvägen i stället för att läggas på det här sättet lades ovan jord vid industriområdet i norra , längre bort från bostadsområdet. Man svarar att det blir för kostsamt. Man har haft råd att lägga vägen i tunnel nästan hela sträckan, men just här blir det för kostsamt. Det är ofta så att det blir för kostsamt just där det bor svagare opinionsgrupper, men där det bor starkare opinionsgrupper kan man kosta på sig. Det är en tydlig tendens. Just därför vill jag återigen trycka på att uppdrag borde innehålla tydliga riktlinjer och mål om hur vi ska få till en jämlik samhällsplanering där allas hälsa respekteras oavsett inkomstnivå. Man borde använda effektivare metoder för att samråda med de närboende och se till att alla lättare kommer till tals. I detta fall, med Förbifart , anser många närboende att de inte fick tillräcklig information . I den stressade vardagstillvaro som många har hann de inte reagera innan det var . De insåg för sent hur deras närmiljö skulle drabbas och hade därför inte möjlighet att delta i processen. Det borde ingå i strategi att arbeta ännu tydligare med information än vad man har gjort. Bilen tar också stort utrymme i landskapet, totalt sett. Ofta planeras det mer för trivsel för bilister än för människor som vistas i miljön. Det har varit en tradition långt tillbaka. Om vi skulle satsa mer på kollektivtrafik, vilket infrastrukturministern också påpekade, skulle vi kunna minska en del av de här problemen, såväl platsproblem som buller och utsläppsproblem. Det är synd att Förbifart gynnar ökad biltrafik i stället för att pengarna går till just kollektivtrafik. Det är tråkigt i sig. Det är svårt att tänka sig att vi kan stoppa bygget på något sätt. Men jag hoppas att vi över lag kan tänka över hur vi ska komma till rätta med problemen på lång sikt, satsa mer på kollektivtrafik och vara tydligare med de strategierna. 116 Statsrådet (S): Jag sa i mitt svar och jag vidhåller att när beslutet om att återuppta bygget av Förbifarten fattades aviserades också tilläggsdirektiv till . Dels ska möjligheterna för kollektivtrafikens framkomlighet förbättras i projektet, dels ska man titta på möjliga åtgärder för att minska buller och luftproblem i de områden som berörs. I samband med att beslutet om att återuppta bygget redovisades aviserade regeringen också en ökad satsning på tunnelbaneutbyggnad i . Däremot har inte fått några mer generella uppdrag i den riktning som efterfrågas. Det ingår redan i uppdrag. Vi behöver ha transportpolitiska mål som svarar mot precis de krav som ställer. Alla människors behov ska vägas lika i den här typen av avvägningar, och vi ska totalt sett ha en transportinfrastruktur som bidrar till hållbarhet. De politiska avvägningar som vi gör ska naturligtvis bygga på precis de principerna. Det kanske inte är i första hand som genom sina planeringsprocesser ska säkerställa att jämlikhet beaktas. Den frågan blir mest aktuell när vi gör våra politiska prioriteringar. 117 (V): Det låter mycket positivt att regeringen vill ha de målen i sitt arbete. Men jag tror att det behövs konkreta styrmedel för att nå fram. Det här är inte ett lätt arbete. Ojämlik trafikplanering sker utan att man tänker på det. Man anser att något är dyrt när det handlar om ett område där opinionsgrupperna är svaga, men det anses inte lika dyrt när det är starka röster som ropar. Det är naturligt att det blir så. Därför tror jag att det behövs ökad utbildning för tjänstemän, tydliga strategier för hur man ska tänka och tydlig planering för att nå fram till jämlik samhällsplanering. 118 Statsrådet (S): Det ligger säkert mycket i det. Jag tror att det gäller ganska många områden. Vi har också ett ganska omfattande och ambitiöst arbete när det gäller jämlik hälsa i . Och trafiken har sin del i det. men det handlar också mycket om tillgång till arbete, makt över det egna livet och samhällsutvecklingen och fler saker som inte är lika konkreta. I det korta perspektivet kan utbyggd infrastruktur ibland se ut att missgynna en viss grupp men bidrar faktiskt till att öka tillväxt och ge fler jobb, vilket i sin tur leder till ökad jämlikhet. Sambanden är alltså inte alltid enkla, och lösningarna är inte heller alltid enkla. Men behovet av att beakta frågorna i alla politiska beslut ställer jag definitivt upp på. När det gäller just det aktuella projektet har regeringen inte för avsikt att riva upp de beslut som är fattade eller göra om planeringen från början. Det som är laglighetsprövat och igångsatt ska fortsätta, och det ska färdigställas. Men har också fått i uppdrag att se om det går att förbättra framkomligheten för kollektivtrafiken och minska buller och luftproblem i anslutning till projektet. De planer som är genomförda ligger dock fast. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2014/15:274 om flygstrategi 119 Statsrådet (S): har frågat mig vad regeringens flygstrategi ska innefatta, förutom en flygskatt. Det pågår ett internt arbete inom med att ta fram en strategi för flygets framtida roll i transportsystemet. Jag kan inte kommentera detta arbete vidare. 120 (M): Jag vill tacka ministern för det utförliga och målande svaret på interpellationen. vill jag rikta en hälsning till alla som följer debatten från läktaren och som tålmodigt följt oss denna sena kväll. Innan valet lyfte en enig flygbransch fram behovet av en samlad flygstrategi i . Alliansregeringen svarade positivt på det önskemålet. Det gjorde också Socialdemokraterna, före valet. Svensk flygtrafik bidrar med ca till bnp och 80 000 arbetstillfällen. är ett vidsträckt och handelsberoende land i utkant. Flyg är nödvändigt för att knyta ihop alla delar av . Men flyget är också nödvändigt för att knyta ihop med andra delar av världen. Flygbranschen lyfte, före valet, fram de behov de såg för att skulle kunna stå starkt i den globala konkurrensen på flygets område. Alla deras förslag handlade om hur man skulle stärka svenskt flyg, det vill säga vilka förbättringar politiken kunde vara med och bidra till. Före valet lovade Socialdemokraterna att aldrig vara med om att införa en nationell flygskatt, och de skulle aldrig diskutera en nedläggning av . Det är två löften av flera som Socialdemokraterna svek efter valet. som denna när Socialdemokraterna till och med pratar om att överge överskottsmålet är det möjligen små löftesbrott i sammanhanget. Icke desto mindre svarar ministern mig kort att flygets framtida roll i transportsystemet just nu bereds internt på . Det kan man i normalfallet ha stor respekt för och invänta det som kommer ut av departementets beredningsarbete. Men eftersom Socialdemokraterna, före valet, sa en massa saker om flyget som de har övergett efter valet finns det ett visst intresse för oss som inte ingår i regeringen att få veta ungefär vad de diskuterar när det gäller det här området. Jag vill ställa frågor till ministern. Finns det någon försämring på flygets område som hon inte kan tänka sig? Frågan är möjligen ställd på rätt sätt i det här läget. Finns det någon försämring som ministern inte kan tänka sig att genomföra för flyget, eller är allt uppe på bordet? Jag undrar också om ministern tänker att regeringens flygstrategi ska innehålla något positivt för flyget. Finns det någonting som regeringen vill göra för att hjälpa flyget i den globala konkurrensen så att svenskt flyg har en stark ställning också i en alltmer konkurrensutsatt miljö? Jag ser med spänning fram emot ministerns svar på de frågorna. 121 Statsrådet (S): Det är spännande att ta fram en strategi. Det innebär att man under resans gång har kontakter med branschföreträdare, intressenter och organisationer som berörs eller har intresse av frågan. Därmed är det ganska svårt att på förhand tala om vad en strategi kommer att innehålla. Själva poängen med att ta fram en strategi är att belysa vilka områden man behöver förändra och vilken syn branschen och miljörörelsen har. Man ska även titta på hur olika transportslag ska samverka i ett sammanhållet system där avgifter och ekonomiska incitament samverkar för att bidra till ett hållbart transportsystem i samhället. Det är det som är avsikten med flygstrategin.