prot · H20967 · 2015-03-05 00:00:00 — Det finns ett behov av att ytterligare stärka den diskrimineringslagstiftning vi har för att nå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Flera har nämnt den lagändring om bristande tillgänglighet som började gälla . var nöjd med den. Men det är svårt att vara nöjd med en lagstiftning som är omgärdad av så många undantag. Vi fick en föredragning om att av alla företag var undantagna. har påpekat detta. Vi välkomnar därför regeringens avsikt att utreda hur diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Det är viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv så att människor som kan arbeta får möjlighet att göra det efter sina egna förutsättningar. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering I insatserna för att förbättra arbetsmiljön ingår åtgärder för att förhindra att arbetstagare utsätts för diskriminering och kränkningar. Genom införandet av diskrimineringslagen har en lagstiftning som är en nödvändig förutsättning för att uppnå målet om ett arbetsliv fritt från diskriminering. nämndes bristen på tillgänglighet. Jag tänker på de personer jag träffat som beskriver hur de har både kompetens och kunskap och skulle kunna ta ett arbete om det fanns en hiss på arbetsplatsen, om den där dörrposten inte var så smal att de inte kommer in med sin rullstol eller om det fanns talsyntes och så vidare. Det är personer som har kompetens. En del av oss har en funktionsnedsättning. Jag står här med glasögon, andra har problem att röra sig. Men vi har kompetens och kunskaper. Jag tycker att det är en brist i vårt samhälle att inte ta till vara dem. Diskriminering är oacceptabelt. Man tar inte vara på allt värde man skulle kunna omsätta. Skyddet mot åldersdiskriminering är ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla människor möjlighet att utvecklas. såg vi hur en man som sökt jobb på inte fick komma på anställningsintervju därför att han var för gammal. tog ingen som var . har det skett en förlikning där erkänt att man har diskriminerat, men detta är förfärligt. Här pratar vi om att det är viktigt att ha ett arbetsliv där människor ska kunna finnas och arbeta ända fram till pensionen och använda de kunskaper och kompetenser de har fått under sitt liv, och så diskriminerar man på det här sättet. Det är inte tillständigt. Vi tycker att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Arbetet för att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism behöver intensifieras. Det ökade engagemanget i mot främlingsfientligheten behöver tas till vara. Det finns några förslag som vi tycker är lite märkliga. Utskottet har föreslagit avslag på bland annat en motion från . Jag ska ägna mig lite åt den, för jag tycker att det är viktigt att peka på att arbetsmarknadsåtgärder utgår från den faktiska situationen på arbetsmarknaden, där vissa grupper är i behov av specifikt stöd. tar i sin motion upp att ett instegsjobb innebär en nackdel genom svenskar inte kommer i fråga för dem. Instegsjobb innebär en subventionerad anställning som ska vara kopplad till svenska för invandrare, med avsikt att kombinera teori med praktisk språkträning. Jag undrar faktiskt hur har tänkt. Har man tänkt att personer med svenska som modersmål ska läsa sfi och teori och ha ett instegsjobb? Det är ju i praktiken detta man säger med motionen. Det finns olika subventionerade anställningsformer som är kopplade till ålder, längden på arbetslösheten eller nedsatt arbetsförmåga. Förespråkar då att personer som har full arbetsförmåga ska ha en lönebidragsanställning? Det måste man kunna svara på om man tycker att vissa typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder är diskriminering. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Det finns anställningsstöd som innebär att en arbetsgivare får av den totala lönekostnaden via Arbetsförmedlingen. Åtgärden är inte kopplad till sfi. Visst finns det olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men de bygger på de faktiska förutsättningarna för den enskilda individen, ålder, arbetslöshet och arbetsförmåga. Det är inget konstigt med det. Med detta undrar jag om jag kanske får några svar från SD, och . representant har visst gått, så det blir väl inga svar därifrån. 131 (SD) replik: Jag kan börja med , artikel 4. Tack och lov är den utformad så att man kan använda tillfälliga åtgärder som kvotering. Personligen tror jag inte att det är en bra idé. Personligen föredrar jag att arbeta med faktiska värderingsförändringar i stället för att bara ytligt sitta och räkna hur många kvinnor respektive män som befinner sig på en viss plats. Jag brukar ibland säga att jag kämpar hellre själv här och för att bevisa att kvinnor är kapabla om det innebär att min eventuella framtida dotter slipper bevisa något – hellre det än att vi befäster bilden av att kvinnor inte kan ta sig någonstans om de inte får hjälp. När det gäller instegsjobb och lönesubventioner är vi egentligen ganska tydliga. Det är en alldeles för grov indelning att säga att man ska ha rätt till vissa bidrag men inte till andra bara för att man är nyanländ i . Självfallet är det i vissa fall motiverat med stöd för dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, men att göra en grov indelning utifrån vem som är född i eller inte ökar bara motsättningarna mellan dessa grupper. Det ökar och befäster synen att man som invandrare har det svårare och alltid kommer att behöva mer hjälp. Vi vet att det finns många fler faktorer. Det handlar om utbildningsnivå, var man kommer in, hur länge man har varit utanför arbetsmarknaden och så vidare. När det gäller instegsjobb föreslår vi faktiskt inte att de ska finnas för svenskfödda också, utan vi föreslår att de ska bort, just för att det bara är vissa begränsade grupper som kan få denna ersättning, och det ökar splittringen i samhället. 132 (S) replik: En arbetsmarknadspolitisk åtgärd som försöker bidra till att människor som har begränsad förmåga att tala, läsa och skriva svenska får den förmågan och utvecklar den i kombination med teori och praktik tycker jag är bra. Jag förstår inte varför motsätter sig det. Vill man inte att människor som kommer till ska få detta? Alla kan inte tala svenska när de kommer hit. Det tror jag att vi vet. Jag förstår inte riktigt detta. Jag har också förstått att ni inte är för kvotering. Merparten av oss som sitter här i är kvoterade. Vi har bestämt oss för att alla 349 inte ska komma från . Vi tycker att det är utmärkt att några kommer från , några från och några från . Det tycker vi är bra. Vi tycker att det är bra att vi representerar hela , för vi tror inte att det blir bra med bara 349 örebroare även om vi kan vara ganska bra ändå. I det avseendet är vi kvoterade. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Vi socialdemokrater införde tidigt, , varannan damernas. Vi konstaterar att det alltid finns kompetenta kvinnor och män till platserna. Men vi kan också konstatera att män har varit kvoterade . Man väljer nya män till samma uppdrag, och männen väljer varandra. Därför tycker vi att den här typen av kvotering är viktig för jämställdheten, till exempel inom föräldraförsäkringen. Det är inget konstigt att vi driver de frågorna. Jag förstår inte varför är nöjd med att det är män som företräder hennes partis åsikter i . Men det kan vara så. 133 (SD) replik: Vem har sagt att jag är nöjd med det? Jag tycker att gav ett föredömligt kort svar när han fick frågan i kammaren förra eller förrförra året: ett kort nej. Självfallet skulle jag önska att vi lyckades nå ut till kvinnor i samma utsträckning som vi når ut till män, eftersom jag är övertygad om att vår politik är precis lika bra för kvinnor som för män. Någonstans har vi därmed uppenbart misslyckats i vår kommunikation. Gällande kvotering och jämförelsen med sammansättning vill jag framhålla att vi har en rikslista i vårt parti. Precis lika glad som jag är över att inte vara inkvoterad för att jag är kvinna är jag över att inte vara inkvoterad för att jag bor i en viss ända av landet. Vi har byggt ett lag där vi har kompetens och generella sammansättningar. Och se, vi har faktiskt en överrepresentation av kvinnor sett till vår medlemskår, och vi kommer från hela landet, alldeles utan regler som definierar oss efter vårt kön eller efter var vi bor. Snarare handlar det om vad vi bidrar med i gruppen. Det är detta som skiljer oss. Jag vill inte bli sedd som mitt kön. Jag vill bli sedd som min kompetens. Därför ser jag det som en personlig förolämpning varenda gång någon säger att jag ska ha förtur bara för att jag är kvinna eller att min dotter ska ha det bara för att hon är kvinna. Om min son skulle sorteras bort bara för att han är man skulle det också vara en förolämpning. Därför vänder jag mig mot kvotering. Så enkelt är det. 134 (S) replik: Jag blir förolämpad när kompetenta kvinnor blir bortkvoterade för att män har valt män. Det är ju detta vi kan se . Vi kan se hur kompetenta kvinnor konsekvent väljs bort till förmån för män. För mig handlar detta om att det finns lika många kompetenta kvinnor som män, men ser vi att en maktstruktur – det patriarkala samhälle som vi har haft – fortsätter att dominera. Det tar sig uttryck på olika sätt. Vi ser att pengarna följer männen i stegen. Vi kan se att det är fler män som finns där. Det syns också i alla de partier vi har i . Ni har en man som är partiordförande. Ni har en vice partiordförande som blir föregången av en annan man, och har ni valt en man som partisekreterare efter en annan man. Det är möjligt att ni inte har kompetenta kvinnor för de uppdragen i ert parti, men jag försöker beskriva att det finns en struktur. Den strukturen förhindrar att kvinnor kommer fram. Lika många kompetenta kvinnor som män – då blir det ett bättre samhälle, och politiken blir också bättre! Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse betänkande 2014/15:KU11 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2014/15:JO1) 135 (S): Detta är första gången jag står i kammaren för att debattera justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Det är något som ledamöterna i gör en gång . Jag tänkte börja mitt anförande med lite statistik ur ämbetsberättelsen. Ämbetsberättelsen gäller tiden från till . 7 312 ärenden har nyregistrerats, vilket är en ökning med 215 jämfört med föregående år. Av dessa är klagomålen 7 110. Också de har ökat, närmare bestämt med 238 stycken eller lite . Att klagomålsärendena ökar leder till att inspektionerna och de övriga granskningarna på JO:s initiativ minskar och därmed ligger på en lägre nivå än vad JO anser vara önskvärt. Bland annat inom socialtjänstområdet hittar vi en ökning av klagomål. Speciellt gäller detta barnärenden. Där har det ökat från 560 föregående år till nu 615 stycken. Barnärenden kan till exempel vara frågor om tillämpningen av LVU, lagen om vård av unga. Det här är någonting som jag finner anmärkningsvärt. Att uppleva att en blir illa behandlad av myndigheter leder lätt till en misstro till samhället och en vilja att söka sig till samhällets ytterkanter, med allt vad det kan innebära. Justitieombudsmännen ser dock att många av klagomålen inte lämpar sig för deras granskning. Alltså leder de inte till någon åtgärd. Det i sig är också beklagligt. Det resulterar ofta i en besvikelse även över JO:s arbete, och det är någonting som handläggare och byråchefer får lägga ned mycket tid på att hantera. Om man upplever att man har blivit dåligt behandlad av myndigheter och anmäler det till JO och där inte får det prövat leder det nog lätt till att man inte litar på vårt samhälle. JO:s ämbetsberättelse är en viktig skrift som vi alla skulle behöva bläddra i med jämna mellanrum för att ta del av de orättvisor och den ojämlikhet som finns i vårt land. Det handlar om att se var vi har brister i rättssäkerheten, att se hur myndigheter hanterar de frågor som ålagts dem och att förstå vad som händer när människor av olika anledningar kommer i kläm. En fråga som allt oftare förekommer gäller mycket långa handläggningstider i ärenden om handlingsutlämnande. Det har blivit allt vanligare att en och samma person begär att få ta del av omfattande handlingar av myndigheter som myndigheterna ska bedriva sin ordinarie verksamhet. Vi från ser att en utredning i frågan är viktig. Regeringen får i uppdrag att se över problematiken som den ska ta hänsyn till offentlighetsprincipen. Någonting annat som särskilt nämns i ämbetsberättelsen är problemet med långa häktningstider som ofta kombineras med restriktioner. JO anser att lagstiftaren bör se över vad som kan göras i det fallet. Där har justitieutskottet fått möjlighet att yttra sig. De anser att det inte finns någon anledning att göra någonting just , eftersom bevakar frågan och arbetar med att se över hur häktningstider kan förkortas och även hur restriktioner används. Ett första utkast till nya riktlinjer har redan tagits fram. Där framgår det att restriktioner – restriktioner kan till exempel vara inskränkningar i rätten till mänsklig samvaro, besöksmottagning eller möjligheten att ta emot post – ska prövas var för sig och också ställas i relation till vilket brott som har begåtts och hur viktigt det är att brottsutredningen inte påverkas. På det här området har fått allvarlig kritik från FN och . Det är åtminstone för mig en alarmerande signal om att vi brister när det gäller mänskliga rättigheter i . Det är glädjande att det nu tas initiativ för att se över problemet. har som förslag att dels tillkännager för regeringen vad som anförs i betänkandet om behovet av utredning i fråga om mycket frekventa och omfattande framställningar om att få ta del av allmänna handlingar, dels lägger redogörelsen Justitieombudsmännens ämbetsberättelse till handlingarna. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. 136 (M): I KU11 behandlas JO:s ämbetsberättelse för perioden från till . Flera av de områden som justitieombudsmännen tar upp är sådana som är föremål för utredningar eller andra åtgärder. Vad gäller dessa redan omhändertagna frågor anser utskottet att inte behöver ta ytterligare initiativ utan bör invänta förslagen från de olika utredningar som redan pågår. Men domstolsfrågor är av särskild vikt för KU. De ligger också mig varmt om hjärtat. De rör ju själva kärnan i hur rättsstaten fungerar och hur rättsstaten ska fungera. Jag vill därför nämna några ord om just JO:s granskning av domstolarna. I ett fall riktar JO allvarlig kritik mot lagmannen i för att han med alltför stor iver har hjälpt en part att överklaga. JO anser att lagmannen har gått långt över gränsen för vad som ryms inom grundlagens krav på saklighet och opartiskhet. Det säger sig självt att en sådan omdömeslöshet riskerar att skada allmänhetens förtroende för den dömande verksamheten, och då inte bara i utan i Domstolssverige i stort. Ett annat fall som JO tar upp gäller nämndemannen som använde sin mobiltelefon under pågående rättegång. Nämndemannens uppmärksamhet bör i stället vara riktad mot förhandlingen, konstaterade JO och påpekade att den som är inblandad i en rättegång kan bli illa berörd om en domare använder sin mobiltelefon under förhandlingen. Ja, det kan man tycka är självklart. Och visst är det märkligt att JO alls ska behöva påpeka en sådan sak. I ett annat ärende var det en part i ett familjemål som var tvungen att byta ombud före själva domstolsförhandlingen eftersom hennes ursprungliga advokat var upptagen den dag förhandlingen skulle hållas. Domstolen avslog hennes begäran om en ny förhandlingsdag. JO anmärker och säger att detta är en dålig attityd mot människor som har med domstolen att göra och kritiserar domaren för att inte tillräckligt ha tagit hänsyn till kvinnans intresse av att faktiskt få det ombud som hon själv valt. Det här är tre fall som exemplifierar vad som kan gå allvarligt snett i våra domstolar. Man kan faktiskt fråga sig om inte borde agera på något aktivt sätt. Jag har funderat mycket på det. Men JO är liksom nöjd med att påpeka kritiken. Man menar att det är enstaka fall men att kritiken svider ordentligt i skinnet på dem som kritiseras och inskärper allvar och uppmanar till eftertanke hos, i det här fallet, domarkåren generellt. Det är förvisso en annan debatt, men möjligen kan det finnas skäl att börja fundera på behovet av en noggrannare domarrekrytering, menar jag. Nåväl, den normala hanteringen av JO:s ämbetsberättelser är att KU noterar den kritik som JO framför, nöjer sig med detta och föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Sedan litar man, som sagt, på att JO:s kritik träffar rätt måltavla, sjunker in och hörsammas av berörda myndighetspersoner och beslutsfattare. Men som föregående talare framhöll i sitt anförande gör KU lite annorlunda. Utskottet har i enighet kommit fram till att i ett avseende ta hand om JO:s kritik på ett mer aktivt sätt. I ett fall landar därför KU:s genomgång av ämbetsberättelsen i ett tillkännagivande till regeringen. Bakgrunden är att JO särskilt lyfter frågan om behovet av att komma till rätta med de problem som uppstår när kommuners och myndigheters personal blir utsatta för just enskilda personers frekventa och omfattande framställningar om att få ta del av allmänna handlingar. I klartext: Vad gör man när det dyker upp en rättshaverist på exempelvis kommunkontoret och orsakar rena arbetsmiljöproblem för de anställda? JO efterlyser här en möjlighet att avslå framställningar i syfte att trakassera myndighetspersonal, det vill säga en möjlighet att säga nej när offentlighetsprincipen missbrukas. När JO muntligen redovisade sin ämbetsberättelse för KU hänvisade JO till en motion som jag har skrivit, herr talman, i samma ämne och med samma syfte: att kunna säga nej till uppenbart missbruk av offentlighetsprincipen, detta för att inte riskera att respekten för den offentlighetsprincip som vi alla värnar undergrävs. Med risk för att framhäva mig själv, herr talman, vill jag ändå göra kammaren uppmärksam på min motion, som nämns i KU:s betänkande, som vi behandlar här . KU bifaller såklart inte min motion, men utskottet landar ändå i ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda frågan om en möjlighet att komma till rätta med det här missbruket. JO uppmärksammar också frågan om det angelägna i att komma till rätta med långa häktningstider, som vi har hört om här tidigare. Dessa häktningstider är som sagt var inte sällan kombinerade med isolering från omvärlden, i princip helt och hållet, i form av restriktioner. KU har låtit justitieutskottet yttra sig, och Riksåklagaren har aviserat nya riktlinjer som ska träda i kraft , bland annat i avseende att korta häktningstiderna. Sedan gäller det förstås för oss i KU att följa upp de nya riktlinjerna, och vi hoppas att vi slipper se fortsatt kritik inte bara från JO utan också från FN och . Det var ungefär så mycket som jag tänkte berätta om KU11 . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:60 Genomförande av Seveso III-direktivet § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:343 Snus och varumärken av (M) till statsrådet (S) 2014/15:344 Försvarets användning av brandskum med giftiga kemikalier av (C) till försvarsminister (S) 2014/15:345 Avvecklingen av överskottsmålet av (M) till finansminister (S) § 15 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2014/15:272 Jämställt deltagande i Arbetsförmedlingens program av (FP) till arbetsmarknadsminister (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:226 Moms vid second hand-försäljning av (S) till finansminister (S) 2014/15:245 Straffskärpning vid hatbrott av (FP) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:244 Användning av polisresurser av (M) till statsrådet (S) 2014/15:248 Finska språkets ställning i som nationellt minoritetsspråk av (FP) till statsminister (S) 2014/15:247 Bankernas kontanthantering av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:249 Dåliga hyresvärdar av Nooshi Dadgostar (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:251 Intentionerna med Ostlänken av (M) till statsrådet (S) 2014/15:263 Att förbjuda skolor att införa betyg i åk 4 av (M) till utbildningsminister (MP) 2014/15:253 Ekonomisk styrning och utvärdering av Försvarsmakten av (M) till försvarsminister (S) 2014/15:255 Ökat våld i skolan av (FP) till utbildningsminister (MP) 2014/15:258 Åtgärder för att förhindra att flyktingbarn försvinner av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2014/15:265 Säkerheten på med anledning av den planerade outsourcingen av den interna räddningstjänsten av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:259 Sjuksköterskebristen av (M) till statsrådet (S) 2014/15:256 Flygövningar i av (M) till försvarsminister (S) 2014/15:264 Alternativ till fas 3 av (M) till arbetsmarknadsminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 117 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Vårdvalssystem i primärvården betänkande 2014/15:SoU3 1 (S) 2 (MP) 3 (V) 4 (KD) 5 (V) replik 6 (KD) replik 7 (V) replik 8 (KD) replik 9 (MP) replik 10 (KD) replik 11 (MP) replik 12 (KD) replik 13 (M) 14 (S) replik 15 (M) replik 16 (S) replik 17 (M) replik 18 (V) replik 19 (M) replik 20 (V) replik 21 (M) replik 22 (MP) replik 23 (M) replik 24 (MP) replik 25 (M) replik 26 PER RAMHORN (SD) 27 (C) 28 (V) replik 29 (C) replik 30 (V) replik 31 (C) replik 32 (FP) 33 FINN (M) (forts. § 5) § 4 Statsministerns frågestund 35 (M) 36 Statsminister (S) 37 (M) 38 Statsminister (S) 39 (SD) 40 Statsminister (S) 41 (SD) 42 Statsminister (S) 43 (C) 44 Statsminister (S) 45 (C) 46 Statsminister (S) 47 (V) 48 Statsminister (S) 49 (V) 50 Statsminister (S) 51 (FP) 52 Statsminister (S) 53 (FP) 54 Statsminister (S) 55 (KD) 56 Statsminister (S) 57 (KD) 58 Statsminister (S) Åtgärder för jämställda anställningsvillkor 59 (S) 60 Statsminister (S) 61 (MP) 62 Statsminister (S) Kvinnors företagande i välfärdssektorn 63 (M) 64 Statsminister (S) 65 (SD) 66 Statsminister (S) 67 (S) 68 Statsminister (S) Hjälp till hotade minoriteter i 69 (S) 70 Statsminister (S) Skydd av våldsutsatta kvinnor 71 (S) 72 Statsminister (S) 73 (S) 74 Statsminister (S) Sexuella trakasserier på arbetsplatser 75 (S) 76 Statsminister (S) § 5 (forts. från § 3) Vårdvalssystem i primärvården (forts. SoU3) 78 (KD) (Beslut fattades under § 9.) § 6 om stödet till anhöriga omsorgsgivare betänkande 2014/15:SoU4 79 (M) 80 (KD) 81 (S) 82 (MP) 83 (C) 84 (V) 85 (FP) (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2014/15:UbU8 86 (SD) 87 (KD) 88 (S) 89 (M) 90 (S) replik 91 (M) replik 92 (S) replik 93 (M) replik (forts. § 10) § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats TU6 It- och postfrågor JuU18 Våldsbrott och brottsoffer § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU3 Vårdvalssystem i primärvården SoU4 om stödet till anhöriga omsorgsgivare § 10 (forts. från § 7) Förskolan (forts. UbU8) 94 (MP) 95 (M) replik 96 (MP) replik 97 (M) replik 98 (MP) replik 99 i (C) 100 (V) (Beslut skulle fattas .) § 11 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering betänkande 2014/15:AU3 101 (SD) 102 (C) 103 (V) 104 (SD) replik 105 (V) replik 106 (SD) replik 107 (V) replik 108 (C) replik 109 (V) replik 110 (C) replik 111 (V) replik 112 (FP) 113 (V) replik 114 (FP) replik 115 (V) replik 116 (FP) replik 117 (KD) 118 (S) 119 (M) 120 (S) replik 121 (M) replik 122 (S) replik 123 (M) replik 124 (MP) 125 (V) 126 (SD) replik 127 (V) replik 128 (SD) replik