prot · H20984 · 2015-04-10 00:00:00 — Det ska då lösa genom att de som har en bostadsrätt i stället hyr ut den. Det är som sagt en symbolfråga. Det borde göra, om han verkligen bryr sig om att människor har bra hyresmöjligheter, är att se till att det byggs fler hyresrätter. Det har han inte gjort. I stället försvårade den borgerliga regeringen den möjligheten. Här finns en intresseavvägning mellan föreningens intressen och den enskilda bostadsrättshavarens intressen. När den enskilda bostadsrättshavaren köpte sin lägenhet gjorde han eller hon det på precis de premisserna, det vill säga visste att ifall man ska hyra ut lägenheten måste bostadsrättsföreningen ha ett inflytande över det. Det handlar också om vem man ska hyra ut till eftersom hela upplägget vilar på en förvaltningstanke. Det är människor som gemensamt ska förvalta den fastighet de äger tillsammans. I stället för att slå sönder, eller riskera att slå sönder, bostadsrättsföreningstanken på det sätt som är ute efter tror jag att det är mycket bättre att vi gör de stora satsningarna så att det byggs fler hyresrätter. 30 (M): Jag har märkt att Socialdemokraterna börjat med en ny typ av retorik. De säger: Ni moderater skaffar inte fram tillräckligt många hyresrätter. Därför ska vi stoppa möjligheten att hyra ut fler lägenheter. Samma argumentation kör de med i fråga om överskottsmålet: Ni moderater lyckades inte nå överskottsmålet. Därför tar vi bort det. Det är alltså någon typ av dubbelsjälvmotsägelse. Vi är alla överens om att det behövs fler hyresrätter. Vi är alla överens om att det behöver byggas mer. Frågan är hur. Det är en debatt som jag gärna tar med , för det är den viktiga debatten när det gäller bostadsfrågan. Jag försöker inte påskina någonting annat. Men man måste klara av, herr talman, att hålla två tankar i huvudet . Vid sidan av att bygga fler hyresrätter, fler bostadsrätter, fler småhus måste man också klara av att titta på det befintliga beståndet, de bostäder som redan finns, och se till att de används mer effektivt. Det är fullständig galenskap att lägenheter står tomma när det finns människor som vill ha en bostad. , som är jurist – det är bra att han är justitieminister och jurist – har fastnat i någon form av juridisk dubbeltankevurpa, att nu ser lagen ut som den gör och därför kan vi inte ändra den. Vi måste verka för att så många som möjligt får en bostad. Det här är lågt hängande frukter. Vi kan genom en lagändring som gör det lättare att hyra ut i andra hand få fram tusentals lägenheter , men det vill inte göra. Han tycker att det är väl avvägt trots att bostäder står tomma i områden där det är brist på bostäder. Det är galenskap, herr talman. 31 Justitie- och migrationsminister (S): Jag sa att den bedömning som den förra regeringen gjorde i den här frågan var väl avvägd beträffande de olika intressen som står mot varandra. Om det nu är så att man har en bostadsrätt som man inte tänker använda , varför säljer man den då inte så att någon annan får möjlighet att flytta in i den? Varför ska den stå tom? Det som nu öppnar för, om man vill gå den vägen, är att människor ska kunna sitta och tjuvhålla på sina bostadsrätter hur länge som helst och sedan hyra ut dem i spekulativt syfte. Det tycker jag är helt fel väg att gå. Låt oss i stället ha en politik som innebär att vi bygger fler hyresrätter. Det tillkommer inte en enda ny lägenhet med förslag, utan det är samma gamla symbolpolitik i fråga om bostäder som den som man ägnade sig åt och som ledde till att bostadsbristen ökade . Sedan vill jag säga till att jag faktiskt inte är jurist. Jag är statsvetare. Det är ibland en fördel i det här jobbet eftersom man kanske mer ser rättssystemet som en del av samhället och inte enbart själva rättsväsendet. Möjligen gör det också att jag på ett annat sätt ser vilka effekter en ny lagstiftning skulle kunna få både för bostadsrättsföreningarna och för förvaltningstanken i stort, hur föreningar fungerar. Låt oss fortsätta diskussionen om hur vi bäst får ordning på bostadsmarknaden. Där finns egentligen bara en väg att gå, att se till att det byggs fler hyresrätter. Om vill att det ska byggas fler hyresrätter tycker jag att han ska stödja det stora investeringsprogram som regeringen går fram med. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2014/15:434 om valhemligheten och det svenska valsedelssystemet 32 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat kultur- och demokratiministern vad hon vill göra för att det svenska valsedelssystemet ska nå upp till godtagbara krav på bevarad valhemlighet i valet . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val läggs fast i grundlag. I kravet på fria val ligger främst att valhandlingen ska kunna utföras utan yttre påverkan och att väljaren får bestämma själv vilket parti han eller hon ska rösta på. Kravet att val ska vara hemliga motiveras också främst av intresset att skydda väljaren från den påverkan som kan uppkomma om andra får kännedom om hur väljaren röstar. Väljaren ska inte vara tvungen att visa eller tala om hur han eller hon har röstat. I vallagen finns vissa bestämmelser som syftar till att säkerställa skyddet för valhemligheten. I val- och röstningslokaler ska det till exempel finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn. Valsedlarna ska läggas i kuvert som försluts och lämnas till röstmottagaren. För att möjliggöra för väljare att få tillgång till valsedlar ska det i anslutning till röstmottagningsstället ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Från denna plats kan väljaren ta valsedlar från ett eller flera partier, men han eller hon kan också ta med sig och använda valsedlar som distribuerats till honom eller henne på annat sätt. har bekräftat att detta arrangemang tillgodoser grundlagens krav. Den bedömningen ifrågasätter jag inte. är jag medveten om att många väljare upplever ett visst obehag av att behöva ta valsedlar när andra tittar på och att det kan kännas onödigt omständligt att behöva plocka åt sig valsedlar från flera partier när man vet vilket man ska rösta på. Det är viktigt att demokratin har legitimitet och att valen genomförs korrekt och rättssäkert på alla nivåer. För att upprätthålla förtroendet måste brister i förfarandet som noteras följas upp och åtgärdas. Regeringen är därför lyhörd för synpunkter som lämnas på hur förfarandet kan göras ännu bättre. Jag ser det som viktigt att värna den tradition vi haft att inte göra några betydande förändringar i valsystemet utan en bred parlamentarisk förankring. En översyn av valsystemet gjordes senast av parlamentariska vallagskommitté. Översynen resulterade bland annat i ett förslag om att partierna ska få använda sin partisymbol på valsedlarna. Det jag ser som möjligen skulle kunna behövas är lagstiftningsåtgärder inom ramen för det nuvarande systemet som kan bidra till att ytterligare öka enskildas upplevelse av att kunna rösta fritt utan någon som helst påverkan av andra. Däremot ser jag inte anledning att överväga en omfattande reform av hela valsedelsystemet. Sammanfattningsvis vill jag inte utesluta att vi tittar närmare på om man bör skärpa kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i anslutning till val- och röstningslokalerna. 33 (M): Jag tackar justitieministern för svaret och inte minst för den pedagogiska genomgången av vallagen och den grundlagsfästa ordningen med fria demokratiska val. Vikten av demokratiska val kan inte nog understrykas, så tack än en gång, justitieministern, för den viktiga påminnelsen! Men när justitieministern kommer till det som närmare berör min interpellation, det vill säga vårt valsedelssystem, får i vart fall jag inte riktigt ihop svaret. Justitieministern medger att det är många väljare som tycker att det är obehagligt att i vallokalen behöva ta sina valsedlar när andra tittar på. Omständligheten de upplever i att de själva måste skydda sin valhemlighet genom att plocka åt sig alla möjliga valsedlar för att inte röja vilket parti de röstar på måste man ändå säga är en rätt allvarlig sak. Och det är inte bara jag som tycker det. Det svenska valsedelssystemet har ju fått kritik av internationella valobservatörer, av statsvetare och från forskarhåll. Därför hade jag väntat mig att det ansvariga statsrådet skulle säga att problemet nog borde åtgärdas. Uppenbarligen har demokratiminister den uppfattningen. I en debatt på menade hon att det är ovärdigt att den här typen av kritik mot vårt valsedelssystem behövs. Men justitieministern lovar alltså ingenting i den vägen utan säger bara att han inte vill utesluta att han kan komma att titta närmare på detta. Jag tycker att det är en lite defensiv attityd till ett problem som justitieministern själv medger finns. Därför vill jag be justitieministern om ett förtydligande. Är det verkligen så att han inte tar mer allvarligt på problemet med valsedlarna än att han inte vill utesluta att han kommer att titta på frågan? 34 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tycker att ska vara väldigt nöjd med svaret. Jag öppnar faktiskt upp för att vi ska göra en översyn av detta. Sedan ska jag vara fullständigt ärlig mot och säga att beredningen av den här frågan internt i inte är färdig. Därför är det här så långt jag kan gå . Men jag ser att problematiken finns. Vi ska också svara före på den kritik som vi har fått av , den kritik som där har yttrats. Den beredningen pågår, som sagt. Ska man göra någonting här får man i så fall ta in det. Vi har ett par andra frågor som man också ska se över. Det finns tillkännagivanden som gäller omvalsfrågan, alltså reglerna kring omval, som också berör våra vallagar. Man skulle eventuellt kunna göra ett översynspaket av det. Regeringens situation när det gäller utredningar generellt sett underlättas inte precis av att riksdagsmajoriteten har dragit in från oss i vårt förvaltningsanslag. Våra möjligheter att dra igång utredningar har alltså försvårats. Men det jag säger här och är att vi ska ta det här på allvar och att vi öppnar upp för att göra en sådan här översyn. Men vi är ännu inte helt färdiga med beredningen av hur en sådan översyn i så fall skulle se ut. 35 (M): Tack, justitieministern, för det – som jag uppfattade det – mycket positiva svaret och beskedet att man är beredd att öppna upp för en översyn av frågan! Det är nog inte bara jag som blir glad utan rätt många här utanför också. Det var verkligen kul. Jag vill bara påpeka en sak apropå det lilla nålsticket om att det sparas 200 miljoner på utredningsväsendet, som justitieministern antydde. Man kan ju också se det så här: Regeringen tillsätter utredningar som i ett tillkännagivande har sagt att vi inte vill ha. Jag tänker bland annat på förhandlingsperson i fallet nedläggningen av och den typen av utredningar som vi inte vill ha. säger klart och tydligt nej tack; ändå lägger regeringen pengar på att utreda frågor. Kanske borde man prioritera lite annorlunda i så fall, om man upplever att man har ont om pengar. Jag vill säga ytterligare en liten sak om valsedelssystemet. Jag kan förstå att man vill samla ihop frågor inom och utreda flera saker inom samma härad, så att säga. Men den här frågan är en sådan som man ganska enkelt skulle kunna lösa genom att till exempel flytta in valsedlarna från bordet utanför valskärmarna och ha valsedlarna innanför valskärmarna så att väljarna inte behöver känna att de måste ta en sedel från varje parti. Men jag ska inte lägga mig i detta mer . Jag är jätteglad för svaret och ser fram emot att vi i valet har bättre valhemlighet. 36 Justitie- och migrationsminister (S): Hur man rent praktiskt ska göra måste man ju se över i en eventuell utredning. Det är inte helt enkelt att bara flytta in borden bakom en skärm. Det är klart att man kan göra det, men då måste man också ha bevakning på det. Valförrättaren måste med jämna mellanrum gå och se efter att ingen har blandat valsedlar, gömt undan valsedlar eller helt enkelt tagit ett gäng valsedlar. Det blir svårare att upprätthålla den kontrollen om man sätter valsedlarna bakom en skärm. Det får man överväga hur det ska göras rent praktiskt. Nja, de 200 miljonerna är ett väsentligt bekymmer för oss. Det är ett väsentligt bekymmer att å ena sidan drar in pengar för oss, som säger, och å andra sidan inte bara säger att vi inte ska tillsätta vissa utredningar utan också gärna säger att vi ska tillsätta ytterligare utredningar – vi har ett antal tillkännagivanden i den riktningen också. Att i slutändan hamna i ett läge där vi får ihop det här är inte alldeles enkelt, men vi får se om vi kan få rätsida på det. är det ju så att utredningsväsendet ligger under regeringen. Det är ett av våra viktigaste instrument för att styra landet. Jag tycker nog att man från sida ska fundera över hur långt man vill gå för att styra utredningsväsendet. Det är den konstitutionella balansen som man i så fall är inne och påverkar. Men som sagt i sakfrågan, det som vi talar om här : Vi är inte färdiga med beredningen av den här frågan. Jag utesluter inte att vi ska titta närmare på detta. Vi behöver ju på något sätt svara på den kritik som vi har fått. 37 (M): Jag hade egentligen tänkt nöja mig, men det sista justitieministern sa var just detta att han inte utesluter att vi tittar närmare på detta. Det var precis det jag ville få ett förtydligande av. I förra replikskiftet medgav justitieministern att vi öppnar upp för en översyn. För mig är det ett kraftigare uttryck än att säga att man inte vill utesluta. Om vi ska avsluta den här i det stora hela rätt positiva debatten vill jag bara få ett förtydligande: Öppnar vi upp eller utesluter vi inte? 38 Justitie- och migrationsminister (S): Vi öppnar upp för en översyn. Då hoppas jag att vi kan vara överens om vad vi har sagt om var vi står i frågan. Tack till för en bra diskussion om detta! Det kan säkert av en del människor upplevas som obehagligt att behöva stå och plocka på sig alla valsedlar trots att man kanske har bestämt sig för vilket parti man ska rösta på. Men alldeles enkelt är det inte att lösa detta praktiskt. Men mitt svar ska tolkas som att vi öppnar upp för en översyn av detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2014/15:440 om jobbskatteavdragens koppling till grov brottslighet 39 Justitie- och migrationsminister (S): har ställt tre frågor till inrikesminister om jobbskatteavdragets koppling till skottdåden i . Frågorna handlar i grunden om hur vi bättre kan förhindra att sådana händelser uppkommer. Jag är ansvarig för regeringens satsning för att stärka samhällets förebyggande arbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det inrikesministern sa i intervjun i Aktuellt var att diskussionen i samhället i högre grad har kretsat kring skattesänkningar och jobbskatteavdrag än förorter och segregation. Det håller jag med om. Vi har i alldeles för liten utsträckning pratat om brottslighetens orsaker och hur vi kan förebygga brott. Den här regeringen står för en politik som parallellt med insatser inom rättsväsendet också innefattar åtgärder mot brottslighetens orsaker. Det handlar om att minska klyftorna i samhället, att skapa en bra skola för alla och att stärka förutsättningarna för jobb och ökad delaktighet. Vi vill också lyfta fram och på olika sätt stimulera andra aktörer, utanför rättsväsendet, som kan bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Detta var inrikesministerns budskap, vilket måste ha varit uppenbart för alla som hörde intervjun i dess helhet. 40 HANS (M): Tack, justitieministern, för svaret! Det här är tyvärr en både tragisk och lätt komisk interpellation som jag har fått anledning att ställa. Det var brutala mord som ägde rum i . Det väckte väldigt starka känslor och mycket starka reaktioner. Det var väldigt stora efterverkningar av vad som skedde där. Morden är ännu inte uppklarade. Dagen efter blev inrikesminister intervjuad i direktsändning i Aktuellt. Inrikesministern ansvarar för det polisiära. Därför var det han som fick svara på frågorna. Jag reagerade på det sa i direktsändning, och det var inte bara jag som gjorde det. Det var många som hörde av sig till mig, och på sociala medier var den vanligaste frågan: Vad sa han? Låt mig citera vad inrikesministern sa: har det varit dåligt. De sociala klyftorna och arbetslösheten har ökat, skolresultaten har sjunkit. Därför behövs fler åtgärder. Inrikesministern fortsatte: Jag tror att dagordningen och samhällsutvecklingen har varit en annan. Man har pratat skattesänkningar, jobbskatteavdrag och andra saker i mycket högre grad än man pratar förorter. Jag hade själv en dialog med inrikesministern på Twitter efter sändningen. Jag fick bekräftat att detta var vad han menade. Jag tycker att det är väldigt olustigt att koppla ihop en tragisk händelse som morden – med de konsekvenser de har för alla inblandade, för det omgivande samhället och för en stad som – med något som inte har med sammanhanget att göra. Här kommer vi till det som Socialdemokraterna så ofta landar i, nämligen i att skylla det mesta som har hänt på skattesänkningar och på jobbskatteavdragen. Därför ställde jag frågorna i interpellationen. De är lite lätt provokativa. Jag fick inget svar på dem av . På vilket sätt bär jobbskatteavdragen skulden för skottdåden? Anser statsrådet att morden hade kunnat undvikas om jobbskatteavdragen inte genomförts? Finns det andra begångna brott som har sin orsak i genomförda jobbskatteavdrag? Jag ställde mina frågor till inrikesminister , för det är ju han som har gjort dessa uttalanden och gjort en koppling mellan morden och jobbskatteavdragen, men vad jag förstår är arbetsordningen i regeringen sådan att det är justitieministern som svarar för de mindre överlagda uttalanden som inrikesministern gör. Jag tycker att den här frågan är värd att diskutera på ett mer seriöst plan än gjorde. Hade vi inte haft vår dialog efteråt hade jag förmodligen inte ställt den här interpellationen. Jag tycker att det hade varit på sin plats att inrikesministern svarade på detta. Det blir faktiskt lite fånigt att justitieministern ska svara för inrikesministerns uttalanden. vet jag att inrikesministern sitter i rummet utanför kammaren, för han ska nämligen ha en interpellationsdebatt direkt efter oss. Förmodligen lyssnar han på detta via tv-sändningen. Det är väl detta som tyvärr är det komiska i den allmänt tragiska situationen. Jag ställde tre frågor om kopplingen mellanjobbskatteavdragen och dåden i . Jag vill nu gärna höra om justitieministern anser att det stämmer att det finns en koppling här. 41 Justitie- och migrationsminister (S): Jag håller med om att hans interpellation är både komisk och tragisk. verkar lida av en åkomma som alltför många politiker ofta dras med, nämligen en ovilja att förstå vad opponenten säger, alternativt en aktiv vilja att misstolka och missförstå. Låt oss ta helheten och se vad detta handlar om och se det i ett sammanhang över . Vi har haft borgerlig regering . vann ni valet och tog över en situation med överskott i statsfinanserna. Det fanns i överskott. förlorade ni valet och lämnade över situationen till oss. Då var det ett underskott på . Skillnaden mellan minus 90 miljarder och plus 60 miljarder är 150 miljarder. Dessa 150 miljarder är händelsevis nästan exakt lika mycket som ni har sänkt skatterna med – 150 miljarder i skattesänkningar . Under hela er regeringsperiod handlade er dagordning om att få ned skatteuttaget så mycket som möjligt. Så trodde ni att ni skulle lösa arbetslöshetsproblemen och utanförskapsproblemen. Vad var det som hände? Jo, arbetslösheten ökade. Utanförskapet, som ni ju talade så mycket om 2006, ökade. Det blev precis tvärtom: Klyftorna ökade i mer och snabbare än i något annat västland under er regeringsperiod. Det handlar om klyftorna mellan fattiga och rika, mellan kvinnor och män och mellan stad och land. Detta är inget jag står och hittar på, utan det är så. Det är bara att gå till statistiken och titta. Hur såg då brottsutvecklingen ut under era ? Antalet anmälda brott ökade med 200 000. Andelen anmälda brott som klarades upp minskade år för år för att i slutändan, , ligga på en nivå som är den sämsta nivån . Det är resultatet av politiken. Det var detta som inrikesminister pekade på. Ni ledde mot en situation där klyftorna ökade mer och mer. Ni hade bara en sak för ögonen, nämligen att sänka skatten. Så glömde ni att föra en politik som kunde hålla ihop , och därmed skapar man en grogrund för kriminalitet, inte minst gängkriminalitet. Hur mycket är ? Det är så mycket som ni sänkte skatten. Det är så mycket som hela det svenska rättsväsendet kostar . Det är sju gånger så mycket som hela det svenska polisväsendet kostar . Tänk hur mycket du hade kunnat göra, , om du i stället för att sänka skatten, framför allt för dem som tjänar mest, hade satsat på att hålla ihop , skapa jobb och satsa på utbildning och skola för dem som annars är på väg att hamna på en annan bana, och dessutom hade kunnat satsa pengar på brottsbekämpning! Men då handlar det inte bara om att bekämpa brott utan också om att bekämpa brottens orsaker. Det är detta vi talar om här, nämligen hur ni prioriterade under era . Tänk om ni hade fört en politik som höll ihop i stället för en politik som bara splittrade upp! Då hade den sociala situationen sett helt annorlunda ut. Då tror jag också att vi hade haft mycket bättre möjligheter och verktyg att bryta nyrekryteringen till de kriminella gäng som gör tillvaron i en del förorter så besvärlig. är det upp till oss, den nya regeringen, att försöka bryta denna utveckling. Det är det vi tar oss an . Jag menar att det är högt prioriterat att vi verkligen gör så. 42 HANS (M): Ja, det var uppenbart så att även justitieministern ser kopplingen mellan jobbskatteavdrag och begångna mord i . Men låt oss då gå in lite grann på vad som har hänt ! Vad är det som har hänt ? Jo, jobbskatteavdraget infördes första gången . Det ger mest till låg- och medelinkomsttagare, räknat som andel av lönen. Jobbskattelättnaderna har inneburit att av alla heltidsarbetande har fått behålla mer än och att har fått behålla mer än . Oberoende bedömare, såväl som , har ställt sig positiva till jobbskatteavdragen och menar att de leder till högre sysselsättning. Att fler arbetar och att fler betalar skatt leder till högre pensioner. Det leder till högre skatteintäkter. Det är det som har hänt . Trots att människor har fått betala mindre skatt är det fler som har betalat skatt, och det har blivit högre skatteintäkter till staten. Då har vi kunnat använda skatteintäkter, speciellt när det var total finanskris i världen. var i ett mycket känsligt läge. Det är det här som den nuvarande regeringen alltid glömmer bort i sammanhanget när man gör en historiebeskrivning. Sedan gäller det insatser för att bekämpa brott. Ja, vad gjorde alliansregeringen ? Det tidsbestämda straffet för mord infördes. Man avskaffade preskription för vissa allvarliga brott. Det handlar om skärpta straff för allvarliga våldsbrott, ny vapenamnesti 2007, som återkom 2013, reformerad mutlagstiftning, åtgärder mot illegala vapen, sociala insatsgrupper, ökad säkerhet i domstol, tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation, lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål, åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott med mera, utvidgat förverkande, nationell mobilisering mot grov organiserad brottslighet, effektivare bekämpning av penningtvätt, skärpningar i vapenlagstiftningen och skärpta straff för vapenbrott. Livstids fängelse är normalstraffet för mord. Jag kan göra listan längre, men det blir ganska tråkigt att lyssna om jag bara står och rabblar åtgärder som alliansregeringen vidtog. Människor som har varit i ett utanförskap har tack vare att jobbskatteavdraget infördes också kunnat ge mer skatteintäkter till , till staten och till kommunerna. Vi kan se på och i och deras två barn. var det ingen större skillnad på att vara utan arbete och att arbeta.