prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Vi står upp för ett skattesystem som gör att det lönar sig att utbilda sig, anstränga sig och ta risker. Och om man driver ett företag kan det vara en bra idé att man faktiskt också då och då kan få göra en vinst. Vi ser det behov som finns på svensk arbetsmarknad av att se till att rörligheten ökar. Det finns inte bara en lösning på det. Från sida tror jag att vi behöver kombinera en liberaliserad arbetsrätt med en obligatorisk a-kassa som omfattar alla. Då ökar rörligheten. Det finns en större trygghet för den som förlorar jobbet eller byter jobb om man har en bättre trygghet med a-kassan än man har . Vi lägger fram förslag om omfattande utbyggnad av lärlingsanställningarna. är det rätt fascinerande när man tittar runt om i . Andra länder kanske är bättre, säger man. Men lär då av andra länder! Vad är det och har? Jo, de har lärlingsanställningar där man har lägre lön man går som lärling. Trösklarna blir därigenom lägre. Vi har också ett antal förslag om att ytterligare förstärka jobbfokuset i integrationspolitiken. Vi lägger också fram förslag om kommande reformer som vi tror behövs inom skolområdet. Det har blivit något slags trend att säga att skolan är trött på reformer. Det var den nya utbildningsministern som började med detta. Själv är jag inte säker på det. Jag tror att vi behöver rätta till historiens misstag när det gäller den kommunalisering av skolan som drev igenom tillsammans med , som var politiskt sakkunnig statssekreterare. Kommunaliseringen av skolan har gett alldeles för stora skillnader över landet, och något som accentuerats är att läraryrket tappat i status. Det finns inget viktigare för skolan än att vi får riktigt duktiga lärare, och ett förstatligande av skolan kan bidra till detta. Jag är förvånad över att vi på bord har förslag om att bromsa upp förstelärarreformen, som innebär att duktiga lärare kan få extra pengar i plånboken och som vi står upp för. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi lägger också fram konkreta förslag kring dem som inte syns, de omhändertagna barnen, och deras skolgång. Man måste pröva att använda erfarenheten från de kommuner som faktiskt har lyckats. Det är rätt häpnadsväckande när man talar om de barn som omhändertas. Vi vet ganska lite om vad som funkar. Det är inte lite pengar vi lägger på detta, men vi har inte utvärderat vad som fungerar för de barn som är allra trasigast. Men en sak vet vi: att skolgång funkar för de barnen. Det kan vi se i flera kommuner. Vi lägger fram ett antal konkreta förslag på jämställdhetsområdet. Vi måste komma ifrån ett där det fortfarande mer är mamman som blir mamma än pappan som blir pappa när två vuxna människor får barn tillsammans. Därför lägger vi fram förslag om ytterligare en pappamånad. Vi står upp för karriärtjänster, inte bara för lärare utan också för sjuksköterskor som vill bli specialistsjuksköterskor. Vi lägger fram konkreta förslag när det gäller att bryta den kollektivistiska syn som råder på äldre i vårt land. Ingen annanstans har kollektivismen slagit igenom så starkt som i synen på äldre. Vi har fört en politik i det här landet där den som fyllt 65 helst ska ägna sig åt något annat än produktivt arbete. Vi lägger fram förslag i motsatt riktning. Vi för och finansierar en ansvarsfull ekonomisk politik. kan man lära sig av varandra i politiken. Det finns bra förslag som ligger på bord. Höjningen av bostadstillägget för pensionärer är bra. Men vi vill höja det ännu mer, för det träffar de sämst ställda pensionärerna. kan man också lära sig av saker som inte fungerar. Det nu ägnar sig åt och kommer att ägna sig åt tillsammans med Alliansen är att se till att vi är förberedda den dag vi tar över. I den budget som jag har yrkat bifall till går plus och minus ihop. 5 (KD): Jag yrkar bifall till reservation i finansutskottets betänkande nr 20 och till Alliansens reservation i betänkande nr 21. Så här i avslutningstider tas ofta tillfället att blicka såväl bakåt som framåt. Det kan vi också göra här . är ett bra land. Vi placerar oss högt i index över välstånd och livskvalitet. Vi har en låg statsskuld, växande jobbsiffror och sjunkande arbetslöshet, inte minst bland unga, vilket är särskilt glädjande i skolavslutningstider. är det uppenbart att vi står inför stora utmaningar. En orolig omvärld påverkar oss. Möjligheter och utmaningar uppstår i globaliseringens och digitaliseringens spår. Att söka efter gamla och bekväma svar kan vara lockande, men en hel del av det som vi tidigare gjort har visat sig vara otillräckligt. Det är en utmaning för varje regering och varje opposition. Vad ska vi göra nu för att ska vara ett bra land att leva i och ? Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En budgetdebatt handlar om och ska handla om tillväxt, fördelning, arbetslöshet, ersättningssystem, satsningar och finansiering. Tillväxt, välfärdsreformer och kunskap är förutsättningar för ett gott samhälle, men det är inte tillräckligt och är det inte ensamt. Det goda samhället kräver mer. Det kräver gemenskap, tillit, värden och hopp. Jag är övertygad om att politiken spelar roll, och vilken roll politiken intar spelar roll. Det handlar om hur det politiska livet ser initiativ från företag och föreningsliv och hur politiken ser på enskildas makt, ansvar och valfrihet. Budgeten är naturligtvis ett uttryck för detta. När politikens främsta verktyg blir reglering och kvotering, hinder för enskildas valfrihet och värdighet, skattehöjningar på initiativ som skapar jobb och tillväxt eller på gåvor till ideella organisationer som sysslar med hjälpverksamhet tror jag att vi försvårar för ett gott samhälle. En enorm utmaning är att nästan 1 miljon människor i landet inte tror att de har någon att vända sig till om de får problem. Det är nästan 1 miljon som inte känner tillit och inte känner gemenskap. Det hänger ihop med hur vi behandlar varandra. Det handlar om hur civilsamhället mår, hur livskraftiga våra relationer är, hur välfärden fungerar och hur vi klarar integrationen, och det hänger ihop med jobben. När samhället polariseras är det svårt att känna gemenskap. Om skillnaderna mellan dem som har resurser och möjligheter och dem som inte har blir för djupa och upplevs som för svåra att forcera blir det svårare att känna tillit. Den största klyftan i går mellan dem som har jobb och dem som inte har jobb, dem som finns i en arbetsgemenskap och dem som finns utanför. Men det finns också ojämlikheter i välfärden som undergräver känslan av gemenskap. I vårmotion har vi valt att fokusera på tre utmaningar för . Det handlar om den ojämlika sjukvården, det handlar integrationen, och det handlar jobben. Någon har sagt att när man får ett arbete handlar livet inte längre bara om överlevnad utan om att investera i en bättre framtid. Därför är jobben så viktiga för gemenskap och hopp. Är det för enkelt för ungdomar att få arbete ? Är det för enkelt för nyanlända att få sitt första arbete? Är det för många som jobbar i ? Det självklara svaret är nej. Men de politiska förslag som regeringen lägger på bord skulle kunna tyda på att svaret är ja. Varför föreslår man annars höjda arbetsgivaravgifter för unga? Varför föreslår man annars begränsningar i RUT-avdraget när tre av fyra som får jobb inom kommer från arbetslöshet eller uppsägning och hälften är utrikes födda? Det är kanske för att det inte är tillräckligt fina jobb. I vårpropositionen från regeringen kan man på första sidan i kapitlet om riktlinjerna läsa att det behövs ”bättre jobb”. Det är förstås inget fel på bättre jobb. Men när bättre jobb blir det som politiken ska eftersträva snarare än alla jobb blir lätt inget jobb bättre än ett ”sämre jobb”, vad det nu är. Vi har hört uttryck McDonaldsjobb för att peka på jobb som är icke önskvärda. Regeringen har i sin proposition och i övrigt en fäbless för att tala om ökad produktivitet. Om människor som står en bit från arbetsmarknaden kommer in och får ett arbete minskar den genomsnittliga produktiviteten. Men deras arbetsinsats är oerhört värdefull. Det spelar stor roll om de får det där jobbet eller inte, för dem och för samhället. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi kristdemokrater tror att alla jobb behövs och inte bara de bättre jobben. Alla ska förstås ha rimliga villkor på sitt arbete, men vi tror inte att utanförskapet löses bara genom så kallade bättre jobb. Vi tror att det behövs en arbetsmarknad där fler får plats, där alla jobb behövs och där alla kan jobba av sin förmåga, bli en del av arbetsgemenskap och få göra en insats. Har man det som mål duger det inte att dela upp jobben i bättre och sämre jobb, och det duger förstås inte att föra en politik som slår undan benen för entreprenörer, förstör tjänstejobb och bankar med en skatteklubba på att arbeta och att anställa. Så bygger vi inte starkt, fru talman. I stället för att göra vägen till arbete smalare vill vi kristdemokrater bredda möjligheterna. Vi vill utveckla, inte delavveckla, RUT-avdraget. Ett exempel är att ta bort begränsningen att tvättjänster i måste utföras i kundens hem. Om en tvättfirma fick möjlighet att erbjuda RUT-tjänster för att plocka upp tvätten vid dörren, ta den till ett tvätteri och ta tillbaka den vikt, strykt och färdig att läggas in i garderoben skulle tjänsten bli möjlig för många fler än . Det skulle skapa många jobb, för det är någonting vi gör i varje hushåll i , . Det skulle kunna skapa jobb och vara en enormt välkommen avlastning i många stressade småbarnsfamiljers liv. Fler jobb är bättre jobb. Ett annat sätt att bredda vägen till arbete är matchningsanställningar där den arbetssökande får anställning och kompetensutveckling hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag. Rekryteringsföretaget har inledningsvis arbetsgivaransvaret för att minska osäkerheten som arbetsgivare kan känna inför att anställa personer som varit borta ett tag från arbetsmarknaden. Detta finns färdigutrett av , och jag hoppas att regeringen gör verklighet av förslaget. Vi kristdemokrater föreslår också att det införs ett nystartsavdrag, ett fördubblat jobbskatteavdrag relaterat till arbetslöshetens längd för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, för att sänka trösklar in på arbetsmarknaden och förstärka reformen med nystartsjobb och företags möjligheter att anställa personer med i arbetslöshet. Detta är några förslag för fler jobb, för att fler jobb är bättre jobb. På tal om jobb och skattesänkningar kommer vi säkert snart att i debatten få höra företrädare för de rödgröna baktala Alliansens skattesänkningar här . Ska vi slå vad? Men de fem skattesänkningar till landets pensionärer som Alliansen genomförde, framdrivna av , brukar man aldrig nämna. kunde vi i stället läsa en debattartikel där statsministern och finansministern formulerade sig med en sådan förmåga att den sjätte skattesänkningen för landets pensionärer framstår som den första. Att lägga orden så att de 16 miljarder som Alliansen satsat på sänkt skatt för pensionärer, främst riktat till dem med låga inkomster, aldrig verkar ha hänt är skickligt och lätt bedrägligt. Det låter som att skatten för pensionärer höjdes som bromsen slog till när sanningen är att det var de största skattesänkningarna för pensionärer gjordes av Alliansen. Med fem skattesänkningar, tre höjningar av bostadstillägget och uppräkning av pensionerna har en garantipensionär ca mer i plånboken jämfört med . Det är substantiella förbättringar, fru talman. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi kristdemokrater anser att skatten på pensioner ska fortsättas att sänkas stegvis, när ekonomin så tillåter, till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Men vi tänker inte som regeringen finansiera en sådan ambition genom att höja skatten för äldre som arbetar genom att återinföra den särskilda löneskatten för äldre. Det försvårar för att klara pensioner och demografi. Så tar man inte ansvar för pensionerna, fru talman. En annan försämring för våra äldre som regeringen vill göra står att läsa om i vårpropositionen, man skulle kunna säga i det finstilta. För bortom stororden finns också förslag om försämrat högkostnadsskydd för äldreomsorg. Det är i försämring som för de allra äldsta och sköra pensionärerna effektivt äter upp den skattesänkning som regeringen föreslår. Regeringen ger, och regeringen tar. Det är oklart vem som ska tacka. Vi behöver förslag för att möta de utmaningar det innebär när många flyende kommer till vårt land, när många söker en undan terror och förtryck. Vi kristdemokrater har därför fokuserat på integrationsförslag i vår vårmotion. Vår uppfattning är att regeringen har uppvisat en passivitet i dessa frågor. Vi behöver en snabbare mottagningsprocess, bättre boendemöjligheter, bättre planeringsmöjligheter och snabbare arbetsmarknadsetablering. Våra förslag tar sikte på det. Vi föreslår slopad ersättning för eget boende för att styra till anläggningsboende. Det förbättrar planeringen, och vi får ett jämnare mottagande och motverkar trångboddhet. På den punkten har vi tänkt om. Vi vill se driva egna boenden, utfärda statliga hyresgarantier för dem som vill bygga modulbostäder för att göra det tryggt att göra så och fortsätta att ta bort hinder för ett ökat byggande. Vi vill se kortare processer gällande asylansökningar från säkra länder. Vi vill göra reformer för att få in fler på arbetsmarknaden, till exempel genom ett etableringsavdrag som innebär att den som är nyanländ kan tjäna motsvarande skattefritt. Det är hög tid att tänka nytt kring integrationspolitiken, och detta är några förslag. Genom dessa förslag möter vi utmaningarna, och vi kan förbli ett generöst och öppet land för dem som flyr och bättre ta vara på migrationens möjligheter. Det tredje område vi fokuserar på handlar om sjukvården. 21 landsting och regioner klarar inte , och knappast heller , att hålla hela bredden av förmågor. visade sig skillnaderna i jordelivets sköra början. För ett för tidigt fött barn, , hemmahörande på den ena sidan länsgränsen mellan och sätts alla resurser in för att barnet ska överleva. På den andra sidan gränsen försöker man inte alls. Det låter dramatiskt, och det är det också. Vi behöver århundradets sjukvårdsreform för att komma till rätta med den här typen av problem, fru talman. 6 (S): Också jag vill börja med det svåra; jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandena 20 och 21. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag yrkar därmed också bifall till en ny inriktning för . Mot den höga arbetslösheten ställer vi nya jobbagenda. Mot klimatutmaningen ställer vi politik för omställning. Mot de fallande skolresultaten ställer vi investeringar i skola och kunskap. Defaitism och pessimism botas bäst med framtidsinvesteringar som bygger landet starkare och ger alla som bor här ökade möjligheter. är det uppenbart att när debatterar och beslutar om vårändringsbudgeten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken görs det mot bakgrund av en förnyad europeisk ekonomisk oro. De tecken vi ser på återhämtning och normalisering i vår närhet riskerar att brytas, försenas eller försvagas, inte minst på grund av den utveckling vi nu återigen ser i . Det ställer krav här hemma på beredskap att möta nya bekymmer. Men det ställer förstås också krav på en balanserad och väl avvägd ekonomisk politik som kan ge stöd till återhämtning och även reducera de stora underskotten i de svenska offentliga finanserna. För att värna den svenska ekonomin, vår återhämtning, vår välfärd och jobben i vårt land är det därför viktigt att vi lägger om politiken från de ofinansierade skattesänkningarna till framtidsinvesteringar i jobb, skola, klimat och välfärd. Vad är det då i praktiken för investeringar som behövs? För det första krävs det en politik som kan leverera fler bostäder. Vi har bostadsbrist i mer än hälften av landets kommuner. Den håller tillbaka människor, inte minst unga som vill och behöver flytta hemifrån, men den hindrar också företag att rekrytera och slår mot jobb och tillväxt. Vi vill investera i bostäder för att ska kunna bygga minst 250 000 nya hem till 2020. Så kan fler jobb skapas, så kan fler flytta dit jobben finns och så kan företag anställa personal med rätt kompetens som prisutvecklingen på bostäder kan dämpas och skuldsättningen i hushållssektorn, som många oroas över, hållas tillbaka. För det andra behöver vi investeringar i infrastruktur. I tåg och på perronger upplever man stor ilska och vanmakt när man inte kommer fram till jobbet eller inte hinner hem för att hämta på förskolan för att tåget har spårat ur, kontaktledningar har rivits ned eller signalfelet slagit till igen. behöver nya växlar, ny räls, nya ställverk och nya kontaktledningar. För en god ekonomisk utveckling, för jobb och tillväxt, måste företag och människor kunna lita på vår infrastruktur. Tåg måste gå och komma fram med såväl gods som resenärer. Vi har stora behov i vår välfärd. Inte minst behövs mer personal. Därför investerar vi också i välfärden och i fler sjuksköterskor och undersköterskor. Med regeringens politik blir det 4 000 fler i äldreomsorgen och 20 000 extratjänster i välfärden. Vi vill vässa den aktiva näringspolitiken för fler växande konkurrenskraftiga företag där nya innovationer kan bli nya varor och tjänster och där större tillgång till kunskap, riskkapital och exportstöd kan ge en snabbare väg till framgångar på globala marknader. är i stort behov av fler insatser för ökad kompetens och förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Det är direkt avgörande att vi nu rustar människor för de jobb som växer fram när vi tar tag i utmaningar. Trots 400 000 arbetslösa misslyckas vart femte rekryteringsförsök. För att förbättra matchningen och ge fler chansen på arbetsmarknaden måste vi stärka svensk kunskap och utbildning från grunden. Vi investerar därför tidigt och i mindre klasser. satsar regeringen för att höja kvaliteten på utbildningen i förskoleklass och på lågstadiet. Fler ska anställas i de tidiga åren, så att klasserna kan bli mindre och lärarna kan få mer tid för varje elev. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget vill vi bidra med för högre lärarlöner. Staten tar därmed ett ökat ansvar för attraktivitet, likvärdighet och jämlikhet i den svenska skolan. Men det räcker förstås inte att bara stärka skolan för dem som går där . För den som är ung och arbetslös men som inte har klarat sin gymnasieexamen öppnas nu möjligheten på nytt genom utbildningskontrakt. Men det innebär också en förväntan från samhället om att använda den möjligheten och att göra det väl. Vi investerar i ett nytt kunskapslyft med tiotusentals nya möjligheter att lära sig ett yrke, inte minst ett där efterfrågan på arbetskraft är stor. Fler ska kunna få en bra utbildning på universitet och högskolor. Investeringarna i utbildning genomförs för att vi vet att det är så vi i kan förbättra vårt välstånd, stärka vår konkurrenskraft och ge alla människor en bättre chans att utvecklas. ska inte konkurrera om att vara billigast och med pressade löner och villkor. Vi ska konkurrera om att vara bäst. Då är det centralt att vända resultaten i skolan och att brett förstärka insatserna i utbildningen. När regeringen nu lägger fram en offensiv politik för fler jobb och förbättrade skolresultat är det tydligt att det på andra håll saknas idéer för att möta problemen och ta vara på utmaningarna och möjligheterna. Det som presenteras som ett alternativ till regeringens politik är i princip ingenting annat än en lång nej-lista. Med i spetsen säger man nej till utbildningsinvesteringar för att fler ska kunna komma i arbete, trots att det är just utbildning som är så centralt för möjligheten att få ett jobb. De säger nej till miljöinvesteringar trots att nu missar 14 av 16 miljömål och trots att det är investeringar som både ger nya jobb och ett mer hållbart samhälle. De säger nej till fler jobb i äldreomsorgen och en tryggare omsorg för våra äldre, som fler anhöriga behöver gå ned i arbetstid för att kunna vårda en närstående. Vi ser ett behov av förbättrat tågunderhåll, och vi skjuter till nya resurser . Men och de borgerliga skär bort dessa . Vi ser behov av att förbättra för pensionärer och barnfamiljer genom att stärka bostadstillägget och höja underhållsstödet. Vi lägger fram förslag om förbättringar i sjukvården, exempelvis en förbättrad förlossningsvård. Dessutom bryter och mot den krona-för-krona-princip som den förra moderata ledningen stod för. Förvisso var det en princip som inte satte några särskilda aktiva och konkreta spår eftersom den ena ofinansierade skattesänkningen följdes av den andra och drev upp underskotten till den 74-miljardersnivå som de har hamnat på. Men tycks principen ändå vara ett minne blott. Trots att vårmotion bara omfattar har man inte lyckats få fram en riktig finansiering, utan fuskar sig fram. Nästan 2 miljarder av de 3 består av beräkningstekniska korrigeringar och kreativ bokföring. Det är fråga om en felräkning från den borgerliga budgeten som nu försöker rätta till. På så sätt tror sig hitta över 1,5 miljard för att fortsätta sänka skatten. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Problemet är bara att pengarna inte finns. Inget annat parti än har heller bedömt att det här är ett rimligt sätt att finansiera sin politik på – inte regeringen och inte de övriga oppositionspartierna. Det faller på sin egen orimlighet att den svenska staten skulle kunna finansiera utgifter på det här sättet, det vill säga bara genom att räkna på ett annat sätt. Dessutom hittar ytterligare 400 miljoner genom att slopa åldersavskrivningen för studielån. Oavsett vad man tycker om det förslaget i sak krävs det ju ett ordentligt mått av kreativ bokföring för att det ska förbättra den offentliga sektorns sparande . Den faktiska besparingen kommer ju först senare, när personerna går i pension. har och sommaren på sig att få ihop en politik som faktiskt går ihop, hedra den princip man säger sig stå för och finansiera sina förslag på riktigt. Den skattesänkningspolitik Alliansen bedrev har visat sig verkningslös. Att oavbrutet sänka skatterna minskade inte arbetslösheten och förbättrade inte skolresultaten. Det ökade inte bostadsbyggandet och fick inte tågen att gå. Däremot drev det upp underskottet i de offentliga finanserna, och det är därför djupt oroande att man nu lägger fram skattesänkningsförslag om ytterligare – i alla fall närapå. Med regeringens politik byter vi riktning för . När fler behöver komma i arbete behövs framtidsinvesteringar i bostäder, infrastruktur, klimatet och kunskaper. Med gemensamma investeringar och gemensamma ansträngningar kan vi bygga ett som står starkare, tryggare och bättre rustat . 7 (C) replik: Med lite mellanrum brukar olika aktörer och debattörer hävda att ironin är död, men så länge Socialdemokraterna kallar sig själva framtidspartiet kommer jag att hävda att den svenska ironin både lever och har hälsan. De budgetförslag som läggs på bord och som vi kommer att rösta om är nämligen i praktiken en copy-paste av vad man drev . Bristen på nytänk och bristen på nya politiska lösningar utifrån en ny verklighet är ju slående – låt mig ge några exempel. Man går fram och vill lösa bostadsproblematiken genom att införa byggsubventioner. Det är en 1900-talspolitik som blev såväl dyr som dålig och som bland annat har inneburit att den svenska produktiviteten i byggsektorn är mycket sämre än den borde vara. Att gå tillbaka och försöka återvinna den gamla 1900-talspolitiken blir både dyrt och dåligt. Den 90-dagarsgaranti för ungas jobb man har gått fram och talat om både i och efter valrörelsen är ju bara en blåkopia av den 100-dagarsgaranti som inte fungerade . Vad blir bättre av att man tar bort och lägger ? Det finns även en uppenbar brist på nytänk när det gäller till exempel synen på infrastruktur.