prot · H209101 · 2015-05-21 00:00:00 — Det är viktigt att försöka eftersträva långsiktiga och hållbara åtgärder, och därför har regeringen bjudit in oppositionen för att just föra samtal och försöka hitta dessa åtgärder. Jag hoppas att vi ska kunna hitta den typen av åtgärder som det finns en bred samsyn om, för det är det som ger den största möjliga stabiliteten till alla som tar lån men också till dem som ska investera i bostäder . Då vet man vad som gäller , och det kommer att leda till en god grund för ökat bostadsbyggande. 68 (S): Tack, finansmarknadsministern, för svaret! Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen nu tar initiativ till att diskutera amorteringskraven, och jag tycker att det är utomordentligt bra att regeringen också försöker göra detta så politiskt brett som möjligt i . Det finns många frågor där har anledning att agera blocköverskridande, och detta är en otroligt viktig sådan fråga. Flera ekonomer har varnat för utvecklingen, och det har även framförts kritik och synpunkter från och EU i frågan. Hur allvarligt ser ministern på hushållens skulduppbyggnad i ? 69 Statsrådet (MP): Jag håller med om att det finns många som har diskuterat frågan. Det är uppenbart att det är en angelägen fråga, och många diskuterar den. Det är bra. Regeringen ser att det finns risker kopplade till att det finns en stadig skulduppbyggnad hos hushållen, på samma sätt som vi tydligt har sett att det finns risker kopplade till en stadig uppbyggnad av den statliga skulden i en del andra länder. Om vi fortsätter att se en kraftig skulduppbyggnad finns en risk att den leder till finansiella risker. Därför finns anledning att agera förebyggande och försöka förhindra att den typen av kritiska situationer uppstår. Jag är glad över att det finns en bredare och bredare samsyn bland de myndigheter som har ansvaret för utvecklingen och mellan de aktörer som är verksamma på marknaden. Jag har till exempel tidigare sett att lagt fram ett eget förslag om amorteringskrav, som inte har kunnat genomföras av praktiska skäl. Jag är också glad över att det nu ser ut som att det finns en bred politisk samsyn om att åtgärder behöver vidtas. Det för en god utveckling framöver. Konkurrensen i offentlig upphandling 70 (M): Jag riktar min fråga till statsrådet . I finns en artikel med rubriken ”Miljarder till spillo”. Artikeln handlar om offentlig upphandling. I artikeln konstaterar man att de stora vinnarna i upphandlingarna är de stora företagen. Detta visar på det vi redan vet, nämligen att det är få företag som deltar i upphandlingar jämfört med hur det skulle kunna vara. Ju färre leverantörer som deltar desto dyrare blir varor och tjänster till kommuner, myndigheter och landsting. Vi går miste om smarta lösningar som ser ut på olika sätt och därmed god ekonomisk hushållning med skattemedel. Vad avser regeringen att göra för att fler företag, såväl små som medelstora, familjeföretag, ensamföretagare, ska kunna leverera så att företag växer i en konkurrens som leder till bra och riktiga priser? 71 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det här är en av de viktiga frågorna som vi måste hantera om vi ska utveckla och modernisera den offentliga sektorn och säkerställa att offentliga upphandlingar används som ett verktyg också för att utveckla ekonomi. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder. För det första kommer regeringen att lägga fram förslag på ny lagstiftning som moderniserar själva rättsreglerna som på något sätt sätter ramarna för offentliga upphandlingar. För det andra ska det nationella upphandlingsstödet utvecklas. Den nationella upphandlingsmyndigheten kommer på plats , och den ska få i uppgift att ge stöd till de upphandlande myndigheterna. Bland annat handlar det stödet om att ta fram metoder som gör att det går att dela upp upphandlingarna så att inte små och medelstora företag utestängs. Regeringen har satt igång ett samarbete med SKL och Teknikföretagen som handlar om att få igång dialoger inför upphandlingarna mellan företagen och de upphandlande myndigheterna så att företagen ges möjlighet att dela med sig av sina idéer om hur smarta upphandlingar kan genomföras. Den innovations- och utvecklingsförmåga som finns i företagen måste tas till vara. 72 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Den delen av arbetet låter bra. Det finns en del i paketet från regeringen som är på väg, nämligen en utredning om att i stället låsa fast företag till en fond. Helt plötsligt likställs kvalitet med kollektivavtal. Det finns en hel del företag i vårt land som inte har kollektivavtal. ska statsrådet besöka . är en stad där inte ens företag med kollektivavtal som deltar i upphandlingar duger, utan i stället preciseras villkoren så att det går att sikta in sig på ett och rätt kollektivavtal. Ministern har sagt att det inte ska vara så. Vad tänker ministern göra för att åtgärda detta och se till att vi inte hamnar på fel väg? 73 Statsrådet (S): Våra skattemedel används till social dumpning. Skattebetalare i bidrar till att försämra villkoren för svenska löntagare. Det är helt oacceptabelt. Mot bakgrund av det har regeringen tillsatt en utredning med målet att det ska finnas en lagstiftning på plats som gör det obligatoriskt att ställa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal i samband med upphandlingar av tjänster och byggentreprenader. Det är en principiell fråga för denna regering. Vi ska värna villkoren på svensk arbetsmarknad. Vi ska inte skämmas för vår arbetsmarknadsmodell, och vi ska säkerställa att offentliga upphandlingar inte används som ett verktyg för att pressa ned löner och villkor för svenska arbetare och löntagare. Frågan som borde ställas är varför dessa åtgärder inte vidtogs . Frågan som borde ställas är varför inte mer görs för att säkerställa att villkoren på svensk arbetsmarknad förändras. Vi har sett rapporterna om byggbranschen. Vi har sett rapporterna om taxibranschen. Vi har sett rapporter på flera områden i städbranschen där det finns allvarliga problem. Vi måste säkerställa att detta förändras. Nordenministerns uttalande om relationen – 74 (C): Jag har en fråga till framtidsminister tillika Nordenminister . När statsrådet hör var jag kommer från kanske hon har en tanke om vad jag kommer att fråga om. uttalade ministern att skåningar borde älska mer. För en skåning som har vuxit upp med Öresundsintegrationen tedde det sig som ett konstigt uttalande. är en spännande och dynamisk region. Det bor 3,7 miljoner människor där, och man räknar med att till 2029 kommer det att vara 4 miljoner. av och bnp kommer från regionen. Pendlingen över bron har ökat . Regionen har störst koncentration av högutbildad befolkning i hela norra . Vad menar egentligen ministern när hon uppmanar att titta mindre på och mer på ? Är inte Nordensamarbetet en del ? 75 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag håller verkligen med om och möjligheter. Jag blev mycket imponerad vid mitt besök med två hårda arbetsdagar i . All regional och nationell politik bygger på samverkan och ömsesidig respekt. Det behövs respekt från för regionerna och deras ansträngningar att utvecklas, och det behövs naturligtvis en ömsesidighet i relationerna. Min kommentar var skämtsamt menad. Det fanns när jag ofta besökte av personliga skäl. Jag fann att skåningar, till skillnad från norrlänningar, var mer vända mot än till . Det fanns ett litet ointresse för i . Det var mer en personlig erfarenhet som avslutade ett samtal om alla de möjligheter som finns i regionen. 76 (C): Tack, ministern, för svaret! Det var glädjande att höra att ministern också ser och det nordiska samarbetet som en viktig del . Nordensamarbetet är en viktig fråga för framtida tillväxt. Det borde göra det ännu enklare för människor att röra sig mellan gränser i de nordiska länderna. Det handlar till exempel om ömsesidigt erkännande av utbildningar, behörigheter och auktorisationer, möjlighet till lärlingsarbete och praktik på båda sidorna om gränserna. Det finns mycket att göra. För att få tillväxt i landet behövs tillväxt i , men det behövs också tillväxt i norra och i . För båda dessa delar är Nordensamarbetet så otroligt viktigt. Vad gör ministern för att underlätta för människor, varor och tjänster att röra sig mellan länderna i och för att riva gränshinder? 77 Statsrådet (S): Ja, det är viktiga frågor. Gränshindren mellan länderna tar bort mycket tillväxt och många arbetstillfällen. Vi borde kunna göra mer för att ta bort dem. Regeringen anstränger sig, och jag anstränger mig, för att trycka på i alla de frågor där vi ser att det naturliga utbytet som har växt så kraftigt hindras, inte minst i där mellan 15 000 och 18 000 pendlar över . Vi diskuterade frågorna grundligt vid mötet. Jag träffade flera aktörer – Øresunddirekt, handelskammaren och . Vi har identifierat ett antal prioriterade gränshinder som vi jobbar med i vårt gränshinderråd. Vi har också tillsatt en arbetsgrupp som särskilt ska titta på de hinder som finns mellan och för att underlätta för och att samspela mer på arbetsmarknaden. Vi har precis börjat arbetet, och jag ser fram emot att få berätta hur det går . 78 (S): Min fråga är till arbetsmarknadsminister . Regeringen har satt upp ett viktigt och ambitiöst mål om att nå EU:s lägsta arbetslöshet . Att minska arbetslösheten är ju viktigt för samhället men också för individen. Min fråga rör funktionsnedsatta, särskilt funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga. av befolkningen uppger att de har en funktionsnedsättning. Av dessa bedömer att den innebär en nedsatt arbetsförmåga. Vi ser också bland funktionsnedsatta i stort, särskilt dem med nedsatt arbetsförmåga, att arbetslösheten är högre än bland övriga befolkningen. Bland dem med nedsatt arbetsförmåga var arbetslösheten uppe i 2014 och var på samma nivå även 2013. Min fråga är således hur regeringen arbetar för att minska arbetslösheten bland funktionsnedsatta, och då särskilt bland dem med nedsatt arbetsförmåga. 79 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för en mycket angelägen fråga! Alla människor har rätt att försörja sig genom eget arbete, och det krävs en betydande förändring av politiken för att det också ska kunna bli verklighet. Varje individ som är arbetslös och söker arbete har naturligtvis rätt att bli bemött utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Men vi ser ju en förödande systematik i att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga redan när de anmäler sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen har en låg sannolikhet att få arbete. Medan andra har en sjunkande sannolikhet att få arbete när arbetslösheten blir längre är sannolikheten låg redan från början för den som har en funktionsnedsättning. Det är ett av skälen till att regeringen avreglerar arbetsmarknadspolitiken. Vi tar bort många av tidsgränserna och gör det möjligt att sätta in olika åtgärder utifrån de bedömningar som görs av individens behov och förutsättningar men också av arbetsgivarnas behov och förutsättningar. Det är viktigt att man får komma först i kön. 80 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Vi vet att det är ungefär 655 000 som befinner sig i riskgruppen funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga i åldrarna 16–. Det gör att det här verkligen är en otroligt stor fråga, inte minst utifrån den nationella målsättningen om att nå EU:s lägsta arbetslöshet men framför allt utifrån individens synpunkt. Det är glädjande att höra att regeringen prioriterar just detta arbete. Jag tackar så mycket för svaret. 81 Arbetsmarknadsminister (S): Det finns naturligtvis mycket mer att göra. En av de viktigare frågorna är den ungdomsgaranti som regeringen nu arbetar med att implementera runt om i landet. Jag har personligen rest runt och besökt de allra flesta av kommuner. Jag har träffat 249 kommunledningar i långa endagsworkshops om hur vi ska lösa ungdomsarbetslösheten. En av de viktiga frågorna där har varit att ungdomsgarantin ska gälla alla ungdomar, inte bara ungdomar utan funktionsnedsättning. Det är viktigt att vi inte exkluderar personer på grund av en funktionsnedsättning, utan ungdomsgarantin, att ingen människa ska gå arbetslös , gäller alla ungdomar. 82 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är veckans frågestund avslutad. Jag vill tacka statsråden och deltagande ledamöter. § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:609 Svenskt klimatåtagande inför klimattoppmötet i av (V) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:610 Finansministerns bedömning kring ökat svartarbete i ROT-sektorn av (M) till finansminister (S) 2014/15:611 Samlad polismyndighet och närvaro i hela landet av (S) till statsrådet (S) 2014/15:612 Kvinnors företagande inom välfärdssektorn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:613 Höjningen av a-kassans tak av (M) till finansminister (S) 2014/15:614 En effektiv miljöpolitik av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:615 Tak för hemtjänstavgifter av (SD) till statsrådet (S) 2014/15:616 Kryssningsfartygen av (SD) till statsrådet (S) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2014/15:535 Avskaffande av fas 3 av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2014/15:536 Ömsesidig prövning av växtskyddsmedel av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:537 Skatt på ny teknik av (M) till finansminister (S) 2014/15:538 Kemikalieinspektionens handläggningstider av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:539 Ändrad ersättning vid SJ:s förseningar av (V) till statsrådet (S) 2014/15:540 Bredbandsstöd av (V) till statsrådet (MP) 2014/15:541 Industrikanslern av (M) till statsminister (S) 2014/15:542 Säkrare vägar för mc-åkare av (M) till statsrådet (S) 2014/15:543 EU:s insats för att motverka rysk påverkan och propaganda i medierna av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:544 Kampanjen om en oberoende röst av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:545 Polisens uttalande om organiserat tiggeri av (FP) till statsrådet (S) 2014/15:546 Fria innovatörers situation av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:547 Reduceringen av antalet högskoleplatser vid av (S) till statsrådet (S) 2014/15:548 Penningtvätt av (S) till statsrådet (MP) 2014/15:549 Behov av förändrat regelverk av (V) till justitie- och migrationsminister (S) § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:500 Undantag från trängselskatt i av (SD) till finansminister (S) 2014/15:516 Att fullfölja beslut av (M) till statsminister (S) 2014/15:510 Mat av bra kvalitet i skolor och inom äldreomsorg av (M) till statsrådet (S) 2014/15:503 Pressfrihet under tystnad av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:505 Samordnad utskrivning mellan sjukhus och rehabilitering av (M) till statsrådet (S) 2014/15:504 Valfrihet inom välfärdssektorn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:508 Framtidsfrågor av (M) till statsrådet (S) 2014/15:509 Skattereduktion för andelsägande av förnybar elproduktion av (V) till statsrådet (S) 2014/15:507 Unga forskare som flyr utomlands av (M) till statsrådet (S) 2014/15:514 Kemikalieinspektionens uppdrag av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:513 Arbetsgivaravgifter för personer av (M) till finansminister (S) 2014/15:515 Väntetider inom vården av (M) till statsrådet (S) 2014/15:519 Hur ny teknik säkerställs i framtidens vård av (M) till statsrådet (S) 2014/15:527 Gränslös vård i av (M) till statsrådet (S) 2014/15:528 Kvinnors rätt till abort av (FP) till utrikesminister (S) 2014/15:526 Avtalet mellan och P5+1 av (M) till utrikesminister (S) 2014/15:529 Privatkopieringsavgifter av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 12 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Ärende för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellation 2014/15:575 om vattendirektivet 1 Klimat- och miljöminister (MP) 2 (C) 3 (KD) 4 Klimat- och miljöminister (MP) 5 (C) 6 (KD) 7 Klimat- och miljöminister (MP) 8 (C) 9 Klimat- och miljöminister (MP) § 6 Svar på interpellation 2014/15:532 om förenklade system för statsbidrag 10 Utbildningsminister (MP) § 7 Svar på interpellationerna 2014/15:557 och 558 om tioårig grundskola 11 Utbildningsminister (MP) 12 (M) 13 (M) 14 Utbildningsminister (MP) 15 (M) 16 (M) 17 Utbildningsminister (MP) 18 (M) 19 (M) 20 Utbildningsminister (MP) 21 TREDJE VICE TALMANNEN 22 HANS (M) 23 Klimat- och miljöminister (MP) 24 HANS (M) 25 Klimat- och miljöminister (MP) 26 (SD) 27 Klimat- och miljöminister (MP) 28 (SD) 29 Klimat- och miljöminister (MP) Nedläggning av skattekontoren i och 30 (C) 31 Statsrådet (S) 32 (C) 33 Statsrådet (S) Anslaget till skydd av värdefull natur 34 (S) 35 Klimat- och miljöminister (MP) 36 (S) 37 Klimat- och miljöminister (MP) 38 (M) 39 Arbetsmarknadsminister (S) 40 (M) 41 Arbetsmarknadsminister (S) 42 (V) 43 Klimat- och miljöminister (MP) 44 (V) 45 Klimat- och miljöminister (MP) Regeringens strategi för återvändande terrorister 46 (FP) 47 Klimat- och miljöminister (MP) 48 (FP) 49 Klimat- och miljöminister (MP) Arbetet för ett globalt avtal vid klimattoppmötet i 50 (MP) 51 Klimat- och miljöminister (MP) 52 (MP) 53 Klimat- och miljöminister (MP) Regeringens politik och arbetslöshetsmålet 2020 54 (KD) 55 Arbetsmarknadsminister (S) 56 (KD) 57 Arbetsmarknadsminister (S) 58 (M) 59 Statsrådet (MP) 60 (M) 61 Statsrådet (MP) 62 (SD) 63 Arbetsmarknadsminister (S) 64 (SD) 65 Arbetsmarknadsminister (S) Kravet på amortering av bostadslån 66 (S) 67 Statsrådet (MP) 68 (S) 69 Statsrådet (MP) Konkurrensen i offentlig upphandling 70 (M) 71 Statsrådet (S) 72 (M) 73 Statsrådet (S) Nordenministerns uttalande om relationen – 74 (C) 75 Statsrådet (S) 76 (C) 77 Statsrådet (S) 78 (S) 79 Arbetsmarknadsminister (S) 80 (S) 81 Arbetsmarknadsminister (S) 82 TREDJE VICE TALMANNEN § 9 Anmälan om interpellationer § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 12 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015