prot · H20948 · 2015-01-20 00:00:00 — § 1 Prövning av yrkande om misstroendeförklaring mot statsminister (S) 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Prövning av yrkande om misstroendeförkla-ring mot statsminister (S) Under kammarens sammanträde väckte , , ett yrkande om misstroendeförklaring mot statsminister . Yrkandet biträddes av fler än 35 ledamöter och bordlades en första gång. Yrkandet bordlades ytterligare en gång . Yrkandet ska nu tas upp till avgörande. 2 (SD): Trots sin korta tid vid makten har den rödgröna regeringen under ledning av producerat ett pärlband av misslyckanden, felaktiga bedömningar, brutna löften och övergivna principer. Man har bland annat presenterat en proposition som var så dåligt beredd att man efter skarp kritik från Lagrådet tvingades dra tillbaka den, man har ignorerat riksdagsmajoritetens beslut kring centrala infrastrukturfrågor och man har i strid med riksdagsmajoritetens vilja allvarligt skadat relation till den demokratiska och vänligt inställda staten . I den budgetproposition som regeringen lade fram för återfanns omotiverade förslag om att lägga ned uppskattade . När man upptäckte att man inte kunde försvara förslaget drog man tillbaka det. Samma budgetproposition fick tung kritik från för att den bröt mot det finanspolitiska ramverket och skadade finanspolitikens trovärdighet. Vid sidan av detta var budgetpropositionen också kraftigt underfinansierad eftersom regeringen inte förstått och förutsett de fulla konsekvenserna av sin egen migrationspolitik. Enligt prognoser fattas det bara för den initiala mottagandeprocessen av nyanlända asylanter. Till detta kommer kostnader för välfärdskonsumtion, efterföljande anhöriginvandring och mycket annat. Före omröstningen om regeringens bristfälliga budgetproposition deklarerade statsminister att det var uteslutet för honom att regera om hans budgetförslag inte gick igenom. När det rödgröna budgetförslaget ändå föll valde han trots det att sitta kvar och utlysa extra val. Den principiella motiveringen till det sistnämnda var att en ny situation hade uppstått och att väljarna därför måste få ta ställning till det nya politiska landskapet. Statsministern meddelade också att han stod fast vid innehållet i den nedröstade budgetpropositionen och att han tänkte gå till val på den politiken tillsammans med . En senare meddelade statsministern att han tänkte gå till val utan och att innehållet i budgetpropositionen var överspelat. därefter meddelade att han ställde in det extra val som han själv hade tänkt att utlysa. I stället för att samtala med alla partier, kompromissa och vinna stöd för sakinnehållet i sin politik hade statsministern skapat en teknisk maktkartell, vilken syftade till att isolera valets vinnare från inflytande och slå vakt om västvärldens mest extrema migrationspolitik. I skarp kontrast till demokratins grundtankar vill man nu ge en minoritet ökad makt över majoriteten och bakbinda handlingsfriheten hos riksdagsledamöterna i sex riksdagspartier för två mandatperioder framöver. Detta om något är en ny situation, och detta om något är ett nytt politiskt landskap som väljarna borde fått ta ställning till. Men det fick de inte. Det löfte som hade givit och de principer som han hade åberopat visade sig återigen ha ett bästföredatum . Prövning av yrkande om misstroendeförkla-ring mot statsminister (S) Det är uppfattning att förtjänar och behöver ett bättre ledarskap för att kunna tackla de stora och svåra utmaningar som vårt land står inför. Den förestående omröstningen är en historisk chans att byta kurs och påbörja någonting bättre. Varje parti som inte tar denna chans utan i stället ger sitt aktiva eller passiva stöd till statsministern och hans planer på att obehindrat få igenom kommande budgetpropositioner alldeles oavsett innehåll bör betraktas som medansvariga för samhällsutvecklingen men också som stödparti åt regeringen. Förtroende är ingenting man får, utan det är någonting man förtjänar. har inte lyckats förtjäna vårt. Därför vill jag av omtanke om yrka bifall till förslag om att med stöd i 13 kap. 4 § i regeringsformen ska förklara att statsminister inte längre åtnjuter förtroende. 3 (S): har begärt att ska förklara att statsminister inte åtnjuter förtroende. En misstroendeförklaring mot statsministern är detsamma som ett yrkande på hela regeringens avgång, vilket följer av bestämmelserna i regeringsformen. Tanken med den konstitutionella möjligheten att avsätta regeringen är att pröva parlamentarismens grundläggande princip om tolererar regeringen. är ju folkets främsta företrädare, och misstroendeförklaringen är faktiskt det starkaste vapnet. Det ska alltså inte användas lättvindigt, utan det är tänkt som en yttersta garanti för parlamentarismen. har detta skett . Den här gången verkar dock syftet inte vara att i grunden pröva regeringens parlamentariska stöd. Snarare är väl syftet i stället att väcka uppmärksamhet. Den vikarierande partiordföranden i har sagt till medierna att man ska tydliggöra vilka som är i opposition, något som knappast är misstroendeförklaringens uppgift. Men detta är förvisso ett agerande som stämmer väl överens med hur har agerat här i . I budgetomröstningen fällde man inte bara regeringens budgetförslag, utan man uttalade dessutom sin avsikt att fälla varje regerings budget som inte ansluter sig till främlingsfientliga politik. Det är ett anmärkningsvärt agerande. Jag tror faktiskt att landets medborgare förväntar sig ett större ansvarstagande från partierna i riksdag än att de ska ställa ultimativa krav under devisen: Är du inte med mig är du mot mig. Prövning av yrkande om misstroendeförkla-ring mot statsminister (S) Dessutom kan jag konstatera att tillfället är synnerligen illa valt för . har ingen oklar parlamentarisk situation. Tvärtom har vi nu ett läge där en betydande majoritet av riksdag tydligt har markerat vikten av att ha hållbara politiska spelregler i . Detta är insikten om att det inte gagnar att ha en parlamentarisk oreda. Det gynnar varken demokratin eller landets ekonomi, och det stärker sannerligen inte heller omvärldens förtroende för vårt land. Men har en annan agenda. I den spelar förtroendet för demokratin eller för det politiska systemet en underordnad roll. Därför är det uppenbart inga problem för att ha en uppfattning före ett val och en helt annan efteråt när frågorna ska avgöras i . Därför har inte heller några bekymmer med att hänvisa till vikten av att följa praxis vid till exempel val av vice talmän för att sedan själva bryta praxis i den första budgetomröstningen. Demokratins spelregler är viktiga, och partier ska inte missbruka den makt som grundlagen ger parlamentet. Försvaga inte anseende genom att använda dess yttersta instrument enbart för partipolitisk demonstrationspolitik. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen yrkar avslag på förslaget att uttala misstroende mot statsminister . Han och hans regering agerar enligt vår mening för bästa, och vi har fullt förtroende såväl för statsministern som för hela regeringen. Vi kommer därför att rösta nej vid omröstningen. 4 (M): , , och gav före valet ett tydligt besked om hur vi skulle agera efter valet. Vi förespråkade principen att den partikonstellation som samlar störst parlamentariskt underlag får bilda regering och ska kunna få sin statsministerkandidat vald. Väljarna sa sitt, och även om inget block fick majoritet blev de tre rödgröna partierna större. Vi hade naturligtvis önskat ett annat valresultat, men i enlighet med vårt besked avgick alliansregeringen. Vi lade även ned våra röster i omröstningen om talmannens förslag till statsminister. Vi menar att det handlar om att garantera parlamentarismen och principen att släppa fram det regeringsalternativ som framstår som den naturliga följden av det parlamentariska läget. Systemet med negativ parlamentarism tjänar väl. Allianspartierna värnar den starka ekonomi och det stabila politiska system som utmärker . Vi står därför upp för den överenskommelse som träffades och som säkrar formerna för regeringsbildande och möjligheten för en minoritetsregering att fungera. Det är glädjande att Socialdemokraterna och nu erkänner denna ordning. Trots en turbulent höst har det parlamentariska läget inte förändrats – de rödgröna partierna samlar fortfarande fler mandat än Alliansen. Det råder ingen oklarhet om det parlamentariska läget. I finns dessutom ett parti vars strategi är att ställa till parlamentarisk oreda, och i denna situation är det särskilt viktigt att övriga partier uppträder ansvarsfullt och slår vakt om en tydlig parlamentarisk praxis. Allianspartierna värnar det parlamentariska systemet, och därför kommer vi att lägga ned våra röster i dagens misstroendeomröstning. Det ligger i linje med vårt agerande i statsministeromröstningen . Prövning av yrkande om misstroendeförkla-ring mot statsminister (S) Vårt handlande ska dock inte ses som ett stöd för den sittande regeringen. Allianspartierna kommer att ta varje tillfälle i akt att berätta för varför vi behöver byta regering. Vi kommer inte heller att tveka inför att använda de olika parlamentariska verktyg som finns för att utkräva ansvar och granska regeringen. Vi förutsätter också att regeringen följer de beslut som fattas av . Vi kommer att fortsätta bedriva en stark oppositionspolitik som sätter jobb och ansvarsfulla statsfinanser framför utbyggda bidragssystem och höjda skatter. I detta anförande instämde (FP) och (KD). 5 (MP): valde till statsminister i , efter att den borgerliga alliansen hade förlorat valet och avgått som statsminister. dåvarande gruppledare meddelade följaktligen att partierna avsåg att gå i opposition, och de lade ned sina röster i omröstningen. har väckt ett yrkande om misstroendeförklaring mot . Anledningen är att de har blivit av med den vågmästarroll de tilläts ha. Den som röstar ja i misstroendeomröstningen röstar nu enbart ja till en politisk regeringskris. mål verkar främst vara att skapa instabilitet och kaos för att försöka förmå övriga att anpassa sin politik efter önskemål. Den vägen ska inte gå. har fullt förtroende för och för vår regering. Vi yrkar därför å den miljöpartistiska riksdagsgruppens vägnar avslag på förslaget om att uttala misstroende mot statsminister . 6 HANS (V): sa svenska folket sitt. Man röstade fram denna riksdag, och utifrån valresultatet kunde tillträda som statsminister. Dagens misstroendeomröstning har sin grund i att 49 sverigedemokratiska riksdagsledamöter är besvikna över att inte kunna hålla denna riksdag som gisslan och diktera politik. Det är inte seriöst, och därför ser inget skäl att stödja yrkande. var tydliga i valrörelsen. Vi sa till våra väljare att vi antingen sitter i en regering eller är i opposition. När meddelade att han inte ville bilda regering med tog vi också konsekvensen av detta. I statsministeromröstningen valde vi därför att avstå från att rösta, och vi har agerat som ett oppositionsparti – som vänsteralternativet i svensk politik. Prövning av yrkande om misstroendeförkla-ring mot statsminister (S) Vi har dock varit ett konstruktivt oppositionsparti och avser att fortsätta vara det. Vi kommer även fortsättningsvis att vara beredda att förhandla med regeringen om överenskommelser och budgetar när vi kan bidra både till att bygga en välfärd att lita på och till att minska inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor. Vi kommer dock att vårda det mandat vi fick av våra väljare. är ett oppositionsparti och kommer inte att vara något stödparti i denna kammare. Därför kommer att avstå från att rösta i dagens omröstning. Överläggningen var härmed avslutad. Ärendet om misstroendeförklaring mot statsminister (S) skulle nu avgöras. För bifall till yrkandet krävdes enligt 13 kap. 4 § första stycket regeringsformen att mer än hälften av ledamöter röstade ja till yrkandet. Beslutet skulle fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. Förste vice talmannen konstaterade att mindre än hälften av ledamöter hade röstat ja, och kammaren hade således avslagit yrkandet om misstroendeförklaring mot statsminister . Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 45 SD För avslag: 108 S, 25 MP Avstod: 80 M, 20 C, 20 V, 19 FP, 16 KD Frånvarande: 5 S, 4 M, 4 SD, 2 C, 1 V § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2014/15:KU5 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen § 4 Svar på interpellation 2014/15:176 om alkoholsmuggling 7 Finansminister (S): Per Åsling har frågat justitie- och migrationsministern vad som har hänt med initiativet att utreda alkoholsmugglingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Per Åslings fråga är ställd mot bakgrund av en uppgift i nättidningen om att den rödgröna oppositionen var överens om att efter valet utreda alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser. Låt mig först säga att regeringen ser allvarligt på illegal införsel av alkohol. Det framgår tydligt av de styrsignaler regeringen lämnat bland annat i regleringsbrev. Där anges att myndigheten ska ge hög prioritet åt att bekämpa storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol, och därigenom begränsa den organiserade och storskaliga brottsligheten, samt bidra till att minska antalet kriminella nätverk som ägnar sig åt bland annat alkoholsmuggling. På detta sätt bidrar till att minska tillgången på illegalt införd alkohol i . Vad gäller frågan om en utredning av alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser vill jag lyfta fram att ska redovisa beslagsstatistik och en bedömning av hur verket har bidragit till att minska tillgången på illegalt införd alkohol. Jag vill också upplysa om att arbete bedrivs inom ramen för den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-strategin). Ett av de prioriterade målen i åtgärdsprogrammen är en effektiv brottsbekämpning av illegal handel. Analyser av utvecklingen när det gäller införsel och illegal handel är en viktig del i det arbetet. Sammanfattningsvis bedrivs ett arbete med att utreda alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser. Just nu ser jag inte någon anledning att ta några ytterligare initiativ, men jag kommer att följa frågan noga. 8 PER ÅSLING (C): Låt mig börja med att tacka finansminister för svaret. Som ministern sa har jag hänvisat till ett uttalande av i en webbtidning , . Jag måste säga att jag blev glad när så tydligt deklarerade avsikten att, om det blev regeringsskifte, tillsätta en utredning. hänvisade till sina egna erfarenheter, och man kunde lätt tolka det som att , nuvarande justitieministern, med kraft och skyndsamt skulle ta tag i frågan. Han konstaterade att det är en ohållbar situation som vi befinner oss i. Det är av den anledningen, herr talman, som vi från sida länge har jobbat för att lyfta fram den oorganiserade införseln och vidareförsäljningen av alkoholdrycker som ett allvarligt samhällsproblem som kräver insatser på flera nivåer. Vi har sagt att ett första steg är en noggrann kartläggning av den illegala handelns omfattning och karaktär. Jag tycker att det är värdefullt att ministern deklarerar att regeringen ser väldigt allvarligt på illegal införsel av alkohol. Det är också värdefullt att har fått tydliga signaler i regleringsbrevet om att myndigheten med hög prioritet ska bekämpa storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol för att på så sätt begränsa den. Ministern hänvisar också till att ska redovisa beslagsstatistik och en bedömning av hur man bidragit till att minska möjligheten till illegal införsel av alkohol. Likaså hänvisas till den strategi som finns när det gäller alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den så kallade ANDT-strategin. Vad den gäller är i första hand folkhälsoperspektivet. Min utgångspunkt, som jag tror att också hade som uppfattning när han gjorde sin deklaration, är att det ska göras en samlad och bredare översyn av denna illegala införsel. Statskontoret gör nu en översyn av ANDT-strategin. Men översynen går inte in på att vidga begreppet, utan den är inriktad på att analysera för det första i vilken utsträckning de statliga insatserna bidrar till att uppnå strategin och för det andra om utformningen av ANDT-strategin och politiken är ändamålsenlig för att uppnå strategins mål. Man ska också utreda om det finns behov av att föreslå förändringar. Min fråga kvarstår. Det som det hänvisas till är värdefullt, men det nödvändiga och mer övergripande anslagsbehovet, att ta ett ordentligt grepp och göra en ordentlig översyn, kvarstår. Varför gör inte regeringen någonting, ? 9 FINN (M): Jag tackar Per Åsling för en mycket viktig interpellation och tackar finansministern för svaret. Detta med organiserad brottslighet är ett intressant kapitel. Organiserad brottslighet har en tendens att söka sig dit där man kan tjäna mycket pengar och har ett lågt straffvärde. Anledningen till att det har växt fram en storskalig och organiserad verksamhet av spritsmuggling till är att regelverket är i behov av en översyn. är det naturligtvis viktigt, som regeringen har sagt, att ha en utredning om problemets storlek. Jag och min riksdagskollega tog ett initiativ eftersom man i var väldigt framsynta från både polis- och åklagarmyndighet för att i ett projekt som heter försöka stoppa dessa stora illegala transporter som företrädesvis skedde med buss från utlandet. Det ledde fram till att vi i en allmän förslagsframställan till dåvarande justitieminister hade ett 22-punktsprogram för hur man skulle kunna attackera den organiserade brottsligheten. På ett antal av punkterna var det ett visst fokus på just den illegala alkoholsmugglingen. Glädjande nog var justitieminister väldigt snabbfotad och tog genast till sig ett av våra förslag, nämligen att ge möjlighet att väga bussar som hade en övervikt. Man kunde då redan vid gränsen attackera problemet i stället för att försöka beslå dem längre in i landet, när väl smugglingen var mycket närmare försäljning och brukare eller konsumenter. Jag tycker att frågeställningen, som Per Åsling skärpte i sin nya önskan om att få ett svar av ministern, är intressant. Jag skulle också vilja fråga finansministern något om hur hon ser på vad storskalig och frekvent illegal införsel av alkohol avser. Finns det från regeringen någon ingång i den här diskussionen redan nu? Hur mycket är det vi talar om? Ett problem som åklagarsidan har belyst är nämligen att domstolspraxis i har utvecklats så att det är lätt att få det att glida i väg när det gäller vilken volym som anses vara acceptabel för egen konsumtion. En annan fråga som inställer sig, som har mer med finansministerns ansvar att göra, är detta när höjer sina spritskatter och andra närliggande länder sänker sina spritskatter. Tycker finansministern att det kan finnas ett problem i att ta in resurser till statskassan på det sättet om det underlättar för grovt organiserade brottslingar att öka sin alkoholsmuggling, emedan marginalen för vinst naturligtvis ökar? Detta är ett stort problem för de ofta yngre brukarna, det vill säga ungdomar, som kommer i kontakt med olovlig sprit. Det är även ett riskmoment för folkhälsan . Det är positivt att finansministern tar upp frågan på det sätt hon gör i sitt svar och att man är beredd att komma vidare, men jag skulle också gärna vilja ha svar på de två frågor jag ställde. är det viktigt att finansministern tar del av det 22-punktsprogram för organiserad brottslighet som vi lämnade vidare till nuvarande justitieminister så att man över de stuprör som tyvärr ibland finns inom kan försöka lösa både det som är finansministerns ansvar för lagstiftning, där mycket handlar om alkoholskatt, och det som är justitieministerns ansvar att få på plats för att tillsammans effektivt kunna bekämpa den illegala spritsmugglingen. 10 (S): Detta problem är inte så lätt att komma åt eftersom man fullt lagligt får föra in stora volymer inom EU. EU har ett gemensamt regelverk som tillåter införsel av, tror jag, öl och vin. Det ligger i den storleksklassen. Dessutom kan det göras undantag om man ska ha en stor fest, till exempel ett bröllop. Det är vanligt att man hänvisar till just bröllop när man vill ta in mycket alkohol. I ett exempel där tullen lyckades sätta fast den som tog in stora volymer sa mannen att han skulle gifta sig, men när tullen pratade med hans tilltänkta svarade hon att hon inte hade hört något om det. På det sättet kunde man komma åt det, men annars är det svårt. Det har till och med varit lättare att komma åt det genom att slå fast att det inte är trafiksäkert att köra med så tung last snarare än att det är mycket alkohol. Däcken klarar inte tyngden. Det visar att det finns ett problem. På EU-nivå driver den socialdemokratiska gruppen och även andra partigrupper att införselreglerna måste ändras och att gränsen för tillåten mängd borde sänkas. Det blir svårt att komma åt den illegala smugglingen när det är legalt att ta in så stora volymer. Att köra från till eller fram och tillbaka är inte en jättelång resa. Man kan kosta på sig många sådana resor och få in ännu mer alkohol. Frågan måste angripas utifrån vad vi med nuvarande regelverk kan göra för att få fast dem som smugglar, men vi måste också ändra regelverket på EU-nivå och driva på i den riktningen för att komma åt problemet. Pris och beskattning spelar såklart roll. Vi kommer dock alltid att ha kedjan att norrmännen handlar hos oss för att det är dyrare i , vi handlar hos danskarna för att det är billigare än här och danskarna handlar i för att det är billigare i . Att reglera priset är därför ingen huvudväg. Det kommer alltid att vara någon som har lägre pris och beskattning. Men visst spelar det roll, så vi kan inte bortse från det helt. Huvudspåret är nog ändå att komma åt det på EU-nivå genom införseln och se till att tullen har resurser så att man kan ta de fall som är uppenbara övertramp. Ministern har redovisat det arbete som pågår. Men jag tror att det är svårt att hitta en lösning på problemet om man inte kommer åt införselreglerna, för då kommer det att fortsätta i stor skala. Man anpassar sig efter regelverket så att vi ändå inte kan sätta dit dem, vilket ju är målet. Jag tror att det är lite lättare att komma åt det i andra ledet. Första ledet är införseln, och andra ledet är försäljningsledet. Det är förbjudet att sälja vidare, till exempel till ungdomar. Det är ett stort problem att ungdomar när som helst kan få tag på alkohol. Då urholkas Systembolagets monopol, som vi behöver värna för folkhälsans skull. Det är inte bra att ungdomar via langare kan få tag i sprit hur lätt som helst. Det kan röra sig om riktigt unga personer och stora mängder. Över huvud taget är det inte bra att folk fyller sina källare med sprit. Risken är att de dricker betydligt mycket mer än de annars hade gjort. Vi ska nog komma åt detta på många olika sätt, men vi får inte glömma EU-perspektivet. 11 Finansminister (S): Jag tackar för engagemanget i dessa viktiga frågor. Det finns två aspekter på det, precis som ni har tagit upp. Det ena är folkhälsoperspektivet, inte minst faran med att ungdomar kan få tag på billig alkohol. Därför är det viktigt att komma åt smugglingen. Det andra är att begränsa och komma åt den ekonomiska brottsligheten. Smuggling av alkohol är ju en del av den organiserade brottsligheten. Det är viktigt att olika krafter i samhället agerar samfällt mot detta. Som flera har pekat på måste det utvecklas nya metoder för att arbeta mot smuggling. Precis som Finn påpekade är initiativet Bus Stop ett nytt sätt att arbeta där både och polisen samverkar.