prot · H20946 · 2015-01-15 00:00:00 — säger själv att han åker runt och berättar, och han sitter i olika medier och träffar ministrar, men ändå kan han inte få ett långsiktigt stöd som räcker för att finansiera verksamheten. PMU, som driver ett av de viktigaste projekten, SSV, survivors of sexual violence, har inte finanser att sköta hela det projektet på egen hand. Därför kommer de att behöva stöd. Jag hoppas att regeringen kan se över detta. Både detta med operationer och det psykologiska och sociala stödet är viktigt, och detta står bakom. Ofta används också väldigt våldsamma metoder. Det gör att inte vilken sjukvårdsenhet som helst kan ta emot dessa personer. Därför är just Panzisjukhuset med sin specialitet så oerhört viktigt. stängde myndigheterna sjukhusets konton och sa att man inte betalade skatt som man skulle. Det var efter att doktor hade fått , och sjukhuset ser detta som en konsekvens av att han har uppmärksammats för sin kritik av regeringen i . Jag kan glädja ministern med att tidningen har meddelat att kontona nu är öppnade igen, efter att hälsoinspektören har gått igenom Panzis utbetalningar och konstaterat att man visst har betalat skatt. Sjukhuset ser det hela mest som trakasserier mot doktor för hans frispråkighet. Dock har , också enligt tidningen , konfiskerats av staten, och man vet inte om dessa pengar kommer att betalas tillbaka. Det finns också en diskussion om huruvida sjukhuset ska vara skattebefriat eller inte. Vanlig vård brukar vara skattebefriad, men i det här fallet anser man det vara ett privat sjukhus, och ska det beskattas. Där finns en tvist som behöver lösas. Hur som helst kvarstår den viktiga frågan om sjukhusets framtida långsiktiga finansiering. Jag vill särskilt här lyfta fram att det kommer pengar från olika håll, men det finns inte en långsiktig finansiering. Det vore oerhört värdefullt om med sin strategi – ni säger ju att ni är en feministisk regering och att ni vill jobba mot sexualiserat våld och så vidare – visar att man går in och gör en långsiktig strategi för Panzisjukhuset, i alla fall det råder en konflikt och ett krigsliknande tillstånd i området, där många drabbas. Det är en väldigt speciell situation, och just nu behövs detta. Sedan behöver vi gå vidare och göra något åt detta med konfliktmineralerna, vilket jag antar att själv varit involverad i nere i . I området finns ju många av de mineraler som används i datorer och mobiler, och det finns guld, diamanter, koppar och uran. Det är många länder som är involverade i att försöka utvinna detta. Man skulle kunna vara det rikaste landet i men är ändå ett av de fattigaste länderna i världen. Biståndet skulle egentligen inte behövas om vi fick slut på konflikten och ordning på detta med konfliktmineralerna. 19 (M): Jag kunde inte låta bli att lägga mig i den här debatten, för jag blev så berörd när jag besökte Panzisjukhuset, och jag kommer aldrig att glömma upplevelserna, dofterna och de känslor som jag hade när jag var där. Vid det tillfället var doktor inte på plats. Han var och tog emot ett pris. Han har även varit här i och tagit emot . Jag träffade dock professor . Hon är pensionerad från i och har i princip vigt sitt liv som pensionär till att hjälpa dessa patienter. Det är kvinnor och flickor men även pojkar. Förutom att vi blev väldigt väl omhändertagna fick vi också tillfälle att prata med kvinnor. Patienterna kan vara så små som och ha fullständigt söndertrasade underliv och vara mycket svåra att operera och rehabilitera. Vi fick också en propå när det gäller just finansieringen. Jag hade också ett underlag, kanske liknande det som biståndsministern har. Jag insåg också att det är en oerhört viktig signal för och den svenska närvaron i . Jag tror också att det stöds av vår ambassadör i att vi ska ha ett långsiktigt stöd för den här verksamheten. Den behöver kanske också spridas och byggas ut på andra ställen. Det var uppenbart att det var ganska basala saker som man inte kunde köpa in till sjukhuset, till exempel tvättmaskiner. Man hade en finansiering som gjorde att man inte kunde tvätta sängkläder och sådana saker. Jag skulle vilja understryka det som säger i interpellationen. Man måste fundera över ett långsiktigt finansiellt stöd för Panzisjukhuset. I sägs det att det är farligare att vara kvinna än soldat. När vi ser hur många tidigare barnsoldater repatrieras och ska försöka komma tillbaka till samhället vet vi också att dessa män och pojkar, som har upplevt och själva begått många övergrepp, kommer att fortsätta begå övergrepp. Det finns forskning som visar att det i är norm att misshandla och våldta kvinnor och flickor även civilt, i familjerna. Det behövs ett omfattande förebyggande arbete för att förhindra att våldet sprider sig till familjerna. Jag hoppas att biståndsministern när man tar fram den nya strategin kan överväga ett långsiktigt stöd och också gärna göra ett besök och ha ett samtal med professor , som gör ett fantastiskt jobb under sin pensionering. 20 Statsrådet (MP): Tack, och för replikerna! Det är verkligen glädjande att höra engagemanget i riksdag för de här frågorna. Vi behöver ha ett internationellt perspektiv och ta internationellt ansvar och ledarskap. Det kan göra just när det gäller sexuellt våld och jämställdhet, där vi faktiskt är en förebild och har ett väldigt långvarigt arbete att luta oss tillbaka mot. Jag måste säga att det blir en förlust för att förutvarande biståndsministern lämnar , för den enorma erfarenhet hon besitter skulle vi behöva för att fortsätta jobba starkt och enat i för de här frågorna. Det svenska bilaterala stödet via Sida upphörde . Det grundades på de uppfattade bristerna i de finansiella styrsystemen, bland annat. Detta är något som nu också tittar på tillsammans med EU. Vi måste ha hela bilden klar för oss, och det är också upp till biståndsmyndigheten att slutligen fatta beslut om vilka projekt man kommer att ge finansiering. Jag följer som biståndsminister detta noga. Den nyhet som kom är mycket glädjande, nämligen att kongolesiska myndigheter nu har släppt spärren på sjukhusets konton. Vi kommer att följa utvecklingen noggrant. Sida har hjälpt till bland annat genom att skicka ned en controller till DRK för att hjälpa sjukhuset att stärka kapaciteten på redovisningssidan. är en mycket stor givare till DRK över huvud taget. Det samlade svenska stödet till DRK var . Det var bilateralt och humanitärt stöd, kärnstöd till EU- och FN-organ och regionalt stöd. Vi är en mycket stor givare i området. Vi inriktar utvecklingssamarbetet på fred och försoning – det är grunden för att DRK ska kunna lyfta sig ur fattigdom – liksom ekonomisk utveckling, jämställdhet, hälsa och att bekämpa sexuellt våld. Det finns en insats som är särskilt bra, nämligen att Sida stöder mobila domstolar för sexuellt våld liksom åtgärder för att öka födelseregistreringen av flickor, så att de har lättare att hävda sina rättigheter och visa att de över huvud taget finns. Sedan gäller det konfliktmineralerna. Det är inte så att de flesta fattiga länder är fattiga på grund av att de har brist på resurser eller naturresurser. Det är snarare tvärtom. Det som är den största orsaken till fattigdom är konflikt. Och de länder som varit konfliktdrabbade löper oerhört stor risk att falla tillbaka in i konflikt om man inte hjälper till med att se till att de får institutioner som är stabila, ett styrsystem, en demokratisk utveckling och inte minst ett rättsväsen. Svenskt bistånd kommer fortsatt att fokusera på de frågorna. Tillsammans med utrikesminister har vi också identifierat konfliktmineraler. Vi kan jobba vidare med den saken. Den frivilliga ursprungsmärkning som vi har fått fram genom EU är inte tillräcklig. 21 (KD): Jag tackar ministern för ett engagemang som jag upplever som genuint. Det kan båda gott. En feministisk regering som vill jobba för att minska våldet mot kvinnor borde kunna ta den här frågan på stort allvar. Enligt en amerikansk studie som jag hänvisar till i min interpellation våldtas 48 kvinnor , alltså 1 100 , i . Då förstår man att det finns enorma behov. Jag tycker att det är bra att biståndsministern har tagit upp att det behövs åtgärder i rättssystemet för att kvinnor verkligen ska få sin rätt. Det är också någonting som man jobbar med på Panzisjukhuset. Det handlar om att kvinnor ska kunna hävda sin rätt och om hur man ska jobba i det legala systemet för att ställa ansvariga till svars. Det behövs förstås stöd till civilsamhället för att man ska kunna bygga upp underifrån och för att människor verkligen ska kunna kräva sin rätt. Det finns enorma behov av mödrahälsovård i . Jag träffade en kongolesisk läkare som påpekade att det behövs stora insatser. kan verkligen göra mycket genom att vidareförmedla den typ av mödrahälsovård som vi har i . FN har gjort olika ställningstaganden, men det har framför allt handlat om, i säkerhetsrådet, att gå in med militära insatser. Man har väl egentligen en av de tuffaste skrivningarna. Man får i princip gå in med vilka militära medel som helst för att stoppa konflikten. Problemet är bara att det i är så svårmanövrerat att det inte riktigt går att stoppa konflikten. Det är så många olika små miliser. Sedan är det några som försöker rensa ut olika områden och människor för att kunna komma åt olika konfliktmineraler. Jag tror att det fortsatt kommer att behövas ett enormt fokus på att förebygga. Men så länge det här ändå pågår och det inte går att förhindra måste stödet till kvinnorna få fortsätta. Och jag skulle verkligen vilja vädja till ministern att hon ska fortsätta att bevaka den långsiktiga finansieringen av Panzisjukhuset. 22 Statsrådet (MP): Tack, återigen, ! Det är glädjande att vi delar ett engagemang i de här frågorna. behövs i det här sammanhanget. Jag vill säga något om den kommande DRK-strategin. Den kommer att löpa . Det behövs en långsiktighet, givetvis, i engagemang i att stödja DRK. Vi kommer att fokusera på de delar som jag nämnde. Det handlar om att bygga institutioner. Det handlar om ekonomisk utveckling. Sedan handlar det om hälsa, kvinnors rättigheter och jämställdhet. Det finns också väldigt fina initiativ som handlar om hur man ska få pojkar och män att inse sin roll i det här. Det handlar om att på det sättet jobba mot sexuellt våld. UN Action, som har varit pådrivande för att skapa, är också aktivt i det sammanhanget. är troligtvis konfliktmineralerna. Det ligger liksom som en del som vi måste handskas med. Här är det nog oerhört viktigt att vi också jobbar genom EU och att vi får en gemensam front när det gäller att vi ska stoppa den här typen av handel med konfliktmineraler. Här har en viktig roll att spela. Jag ser fram emot att jobba brett med den frågan här i riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:195 om genomförande av budgeten för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 23 Statsrådet (MP): har frågat mig hur jag och regeringen avser att implementera Alliansens budgetmotion och prioriteringar under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utifrån de övergripande budgetramar som Alliansens budgetmotion anger är det regeringens uppgift att föreslå och genomföra konkreta prioriteringar inom utgiftsområde 7. Jag kan utifrån diskussionen i utskottet och efterföljande beslut i konstatera att i huvudsak ger stöd till regeringens utvecklingspolitik. I råder bred uppslutning kring målet att av bni ska avsättas för bistånd. Detta är glädjande. ska ha en stark röst i de processer som rör globala ödesfrågor: ett nytt klimatavtal, nya globala utvecklingsmål samt finansieringen av en hållbar utveckling. generösa bistånd och stöd till det internationella klimatarbetet är centralt för trovärdigheten och möjligheterna att påverka den internationella dagordningen. beslut om Alliansens budgetmotion innebär emellertid att det svenska biståndet kommer att bli en halv miljard lägre, jämfört med regeringens budgetförslag. Den förstärkning om additionellt – utöver biståndsramen och utöver av bni – till internationell klimatfinansiering som regeringen planerade uteblir med Alliansens budget. Detta är något jag beklagar och som får konsekvenser för människor som lever i fattigdom och under klimathot världen över. Det kommer på grund av Alliansens nedskärningar inte att vara möjligt att genomföra de satsningar på anpassningsfonden och fonden för de minst utvecklade länderna som regeringen ville se. Regeringen kommer dock inom det mandat som gett att stå kvar vid det viktiga åtagandet om ett bidrag om till Gröna klimatfonden . Klimatförändringarna är vår tids största utmaning, och det är de fattigaste kvinnorna och männen som drabbas hårdast. Att förhindra torka, översvämningar, havsnivåhöjning och orkaner är en förutsättning för all annan hållbar utveckling. Med stöd från kan det svenska utvecklingssamarbetet fokusera på fattigdomsbekämpning genom att bidra till en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling och en jämlik fördelning av välstånd. Biståndet har en fortsatt central uppgift att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i samarbetsländerna. Regeringen kommer att vara aktivt engagerad i diskussionerna om finansiering av utveckling i , i arbetet med att ta fram och genomföra de nya hållbarhetsmålen för tiden samt i slutförandet av ett nytt klimatavtal i . Den nya globala utvecklingsagendan, de så kallade sustainable development goals, är universell och ska gälla för alla länder, fattiga som rika. Regeringen avser att genomföra en nystart för politiken för global utveckling, PGU, för att bidra till en ökad samstämmighet för utveckling. Vi avser vidare att se över den biståndspolitiska inriktningen med utgångspunkt i de nya globala utvecklingsmålen post-2015. Vi gör detta för att säkerställa att utvecklingssamarbete kan möta morgondagens utmaningar och på ett effektivt sätt bidra till fattigdomsbekämpning, bättre levnadsvillkor, förbättrad miljö, klimatinsatser, ökad rättvisa och jämställdhet mellan kvinnor och män. Genom att arbeta nära det svenska civilsamhällets organisationer stärker vi också den folkliga förankringen av utvecklingspolitiken. Regeringens avsikt är att svenskt bistånd alltid ska verka där behoven är stora och där utvecklingssamarbetet kan göra störst skillnad. Svenskt bistånd ska vara strategiskt, flexibelt, resurseffektivt och resultatinriktat. Förändringar i det bilaterala utvecklingssamarbetet kan vara motiverade utifrån ändrade förutsättningar. Landportföljen behöver regelbundet ses över så att svenskt bistånd bidrar så effektivt som möjligt till målet för utvecklingssamarbetet. I budgetpropositionen framgår klart vilken betydelse regeringen fäster vid uppföljning, utvärdering och analys av biståndets genomförande, resultat och effektivitet. Den förstärkning av Sidas förvaltningsanslag om som följer av Alliansens budgetmotion kan bidra till att förvalta och följa upp det svenska bilaterala biståndet. Det kan därigenom också bidra till att ge kvinnor och män som lever i fattigdom verktyg för att förbättra sina levnadsvillkor och utjämna orättvisor. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 24 (M): Tack, biståndsministern, för svaret på min interpellation. Först tänkte jag säga någonting om de tidigare åren. Under Alliansens vid makten ökade biståndet ganska markant, från 28 miljarder till 2006 till 38 miljarder , och vi har upprätthållit enprocentsmålet. Förutom att biståndet har växt är det kanske allra viktigaste den reformering som har gjorts av biståndet. Där har mycket hänt, bland annat när det gäller transparensen, att förbättra styrningen, resultatuppföljningen och inte minst att försöka fokusera biståndet. Där har regeringar fått kritik från såväl OECD-Dac som Statskontoret. Mycket har hänt under den resan, och jag vet också, vilket också sa, att det finns brister kvar. Min och Alliansens uppfattning är att arbetet med att styra biståndet bättre så att det verkligen ska nå fattiga och förtryckta människor behöver fortsätta. Då är det lite oroande med de signaler som finns om att regeringen ska riva upp och förändra den biståndspolitiska plattformen. Den kom till på grund av den kritik som fanns just mot snårigheten, de hundratals policyer som var svåra att arbeta utifrån. Jag är orolig för att arbetet tappar fokus på det väsentliga, nämligen resultatet i biståndet och att det ska vara så transparent och icke-korrumperat som det bara går. Därför vill jag fråga biståndsministern vad det är för konkreta brister som hon har identifierat i plattformen. Den är ju framtagen av de främsta tjänstemännen med den högsta kompetensen som finns inom utrikesförvaltningen. Politiken har förstås gett sin touch när det gäller prioriteringar, men när jag tittar på de mål som finns ser jag att de överensstämmer väldigt väl med regeringens mål för biståndet. Vad är det alltså som konkret ska ändras? Vad är det som inte är tillräckligt bra och som gör att man ska riva upp en hel produkt, om det nu är så? När ska det ske, och hur omfattande kommer arbetet att bli? 25 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! När det gäller resultatuppföljning stämmer det att den tidigare regeringen har genomfört ett långt och väldigt grundligt arbete för att styra upp framför allt det bilaterala stödet som förvaltas av Sida. Sedan får jag säga att jag blev lite bestört och förvånad när jag såg som pekade på att allt det i det stöd som hanteras av UD, alltså det multilaterala stödet där tidigare biståndsministrar har haft ett direkt inflytande och ett direkt ansvar över hur det här hanteras, fanns sådana brister vad gäller uppföljning, kontroll och hur man ska kunna relatera till strategier och beslut. Det handlar alltså inte om hur pengarna används av de olika multilaterala organen utan helt enkelt om hur beslutsprocessen har varit inom UD från regeringen och nedåt. Med de ganska tuffa nypor som tidigare biståndsministrar har vinnlagt sig om att ha när det gäller öppenhet och transparens måste jag säga att det är något förvånande att detta inte har gällt den hantering som skett inom UD. Detta avser den nya regeringen och jag att ändra på, och jag tycker att de rekommendationer som vi har sett från verkar rimliga. Vi får återkomma till om detta. När det gäller den biståndspolitiska plattformen stämmer det att mycket av innehållet är prioriteringar som överensstämmer med den nuvarande regeringens, och det är bra. Vad vi har identifierat som saknas är några perspektiv som kanske inte alls finns återspeglade, bland annat barnperspektivet. De signaler som har kommit från civilsamhället är också att det arbete som skedde med den biståndspolitiska plattformen inte tog hänsyn till de remissvar som kom. Det är olyckligt. Sedan är det precis om säger: Det här var en politisk produkt, och det vore väldigt underligt om en ny regering inte ville ha ett omtag på en plattform som ska vägleda hela det biståndspolitiska arbetet. Statskontoret och OECD-Dac hade naturligtvis rätt i att det var en djungel av policyer som på något sätt måste tydliggöras för att få ett effektivt bistånd och utvecklingssamarbete. Vi är också i en situation när alla deltar i den nya diskussionen kring de nya uthålliga utvecklingsmålen, sustainable development goals, och det blir en agenda för hela världen. Den nya regeringen har tagit ett första steg i att möta upp genom att peka på den svenska politiken för global utveckling som vi har haft , där vi är pionjärer och har gått före i ett helhetstänk som innebär att vi inte bara ska hjälpa de fattiga länderna genom det bistånd vi ger utan genom hela politikpaletten som exempelvis handel, miljöpolitik och så vidare. Att få in de perspektiv som saknas och på ett bättre sätt integrera PGU och den nya utvecklingsagendan i den biståndspolitiska plattformen tror jag blir den avgörande skillnaden. 26 (M): Det är bra att biståndsministern nämner . Jag blev också väldigt förvånad över hur bidragshanteringen internt inom UD gick till. Det som vi gjorde väldigt snabbt var att alla enheter föredrog sina ärenden för statssekreteraren för beslut, och det tror jag är en ordning som ni har fortsatt med. Jag tycker att man ska göra på det sättet så att det blir en politisk avdömning av bidragshanteringen, och jag tror som sagt att ni gör på samma sätt. I budgetpropositionen aviserade vi en utredning som skulle se över bidragshanteringen internt och som vi också tillsatte. Det tog väldigt innan den här utredningen startade, men det som var väldigt viktigt för mig var att det skulle vara en extern utredare och inte en utredare inom . Det tog som sagt väldigt , och det var väldigt mycket hinder på den vägen. Men jag välkomnar att man tar tag i de här frågorna, för det är också min uppfattning att de är eftersatta. När det gäller den biståndspolitiska plattformen har man ju också andra verktyg, såväl regleringsbrev som resultatstrategier, för styrningen. Att riva upp en produkt som är ganska omfattande tror jag tar resurser och tid från det viktiga arbetet. En annan fråga som jag vill ställa i anslutning till detta handlar om SRHR, alltså sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Just nu är det Alliansens budget som gäller, och Alliansen har där ett väldigt tydligt fokus på SRHR. Av det totala hälsobiståndet avsattes för millenniemål 4 och 5, som handlar om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten. Både jag och biståndsministern besökte och kunde se på plats vilka enorma framsteg satsningen på SRHR från oss och andra givare sammantaget har gett. I har mödradödligheten minskat med till följd av att antalet osäkra aborter har minskat. Man genomför aborter i , även om man inte benämner det som abort. Men man gör det när det behövs. Min första fråga handlar om strategin för SRHR. När kommer vi att kunna se en sådan ny strategi, och vilka satsningar kommer man att göra inom SRHR-området? Min andra fråga som också anknyter till mödra- och spädbarnsdödlighet handlar, med risk för att vara tjatig, återigen om vaccinationsalliansen . Vi har gjort stora utfästelser som regeringen ska leva upp till, och det har ni lovat, men det handlar också om framtiden. Hur ser regeringen på att fortsätta satsa på grundläggande vaccination av barn? Gavi har uppskattningsvis nått mer än 40 miljoner barn med grundläggande vaccination, och det i sig har gjort att uppemot en halv miljon barn har sluppit dö i onödan. Hur ser regeringen på framtida satsningar på vaccinationer och SRHR? Jag vet att våra tjänstemän hade kommit långt med den här strategin. Är den på gång, och hur ser det i sådana fall ut? 27 Statsrådet (MP): Jag börjar med frågan om Gavi. har mer än fyrdubblat sitt stöd till Gavi . har gått från 100 miljoner till 450 miljoner. Vi är en av de absolut största stödjarna till Gavi, vi kommer att fortsätta att vara det och vi har allokerat exakt samma belopp. Sedan måste , naturligtvis i ljuset av de dramatiska nedskärningarna på biståndsområdet, se på var det största mervärdet finns. Jag håller med om att hälsobistånd och vaccinationer är oerhört viktiga, men för ett land som med sin långa biståndstradition och sitt utvecklingssamarbete finns ett större mervärde i att jobba med betydligt mer komplicerade samband, som vi talade om tidigare när det gäller DRK. Hur ska man hjälpa till med institutionsbyggande? Hur hjälper man till att bygga upp ett fungerande rättsväsen? Hur sätter man parter runt ett bord så att vi undviker krig och konflikter? Krig och konflikter är trots allt den värsta sjukdomen. Institutioner som inte fungerar är grundorsaken till krig och konflikter. Vi måste sätta dessa frågor i relation till varandra. Det finns nästan en halv miljard till en enskild fond. Det finns också mycket pengar till Globala fonden mot hiv, malaria och tuberkulos, och det finns ett mycket omfattande hälsobistånd. Vi kommer att fortsätta att ha ambitionen att vara mycket stora och viktiga spelare där. Frågan är sedan vilket mervärde som finns specifikt för i olika utvecklingssamarbeten.