prot · H20967 · 2015-03-05 00:00:00 — Funderade ni aldrig på att göra en ordentlig utvärdering av hela den här processen? Det är en stor hälso- och sjukvårdsreform. Det är min första fråga. Den andra frågan är om ni har tittat på där det tydligt framkommer var vårdcentralerna etablerar sig. Du talar om jämlikhet i hälsa. Tycker du att det behövs fler vårdcentraler i specifika områden där man har en god hälsa? Det gäller , , och , medan , , , och har fått gå kräftgång när det gäller vårdcentraler. Det tycker jag är allvarligt. Tycker du inte att det är allvarligt att man i exempelvis har etablerat 60 nya vårdcentraler på medan man etablerat noll i ? Vi ser tydligt att vårdcentralerna etableras i områden där folk har en relativt god hälsa och en socioekonomisk status som ligger ganska högt i jämförelse med de stadsdelar och orter, särskilt i glesbygd, som går kräftgång. Tycker du inte att det är besvärligt att vården hamnar på de ställen där folk mår som bäst? Borde inte varningsklockorna ha ringt? Borde ni inte ha följt utvecklingen? 6 (KD) replik: Det är otroligt viktigt med uppföljning. Uppföljning ska göras. Det ska göras av oss nationellt, vilket görs av våra granskningsmyndigheter, av och andra fristående aktörer. Det ska självklart också göras av dem som är ansvariga för vården, av de landstingspolitiker och regionpolitiker som är ansvariga för att sätta systemen i verket, hur man utformar vårdvalssystemen. På vissa håll har det gjorts, på en del håll har det inte gjorts ordentligt. För mig kan huvudproblemet inte vara om det öppnas nya vårdcentraler, om det ges bättre tillgänglighet till vård. Det är inte problemet. Däremot kan jag hålla med om att det kan finnas ställen där det skulle behöva öppnas nya vårdcentraler, ytterligare vårdcentraler. Det regeringspartierna gör, ivrigt påhejade av , är att minska möjligheten för fler aktörer att komma in. Senast läser vi om regeringens nya direktiv till den utredning som ska stoppa vinstmöjligheterna. Hela syftet med det är att inte ge utrymme för fler aktörer. Den politik regeringspartierna och för är att verksamhetsföreträdare som vill satsa på att utveckla vårdcentraler och andra typer av välfärdsverksamheter inte ska få den möjligheten. Som landstingspolitiker och regionpolitiker har man självklart ett ansvar att se till att det öppnas en verksamhet om det saknas någonstans. På en del håll löser det sig när man låter någon annan aktör gå in. Vi kan på många håll i landet – i och ute på små orter – se att företrädare, det offentliga, försökt driva verksamhet men inte fått det att fungera utan varit beredda att lägga ned. Där har andra aktörer kunnat starta verksamhet. 7 (V) replik: Jag rekommenderar att göra en resa till och tala med dem som bor där. Det är en bruksort med relativt dålig service. Man har försökt etablera vårdcentral där. Ingen av de vårdaktörer som finns är intresserad. Man är mer intresserad av att öppna en vårdcentral på . Så ser det ut. Vore jag läkare skulle jag också välja att öppna vårdcentral i innerstaden eller någon annanstans där folk mår ganska bra. Då har man större möjlighet att tjäna pengar. Det är inte vårdaktörerna vi ifrågasätter, utan styrningen av hälso- och sjukvården. Det handlar om våra skattepengar. Det handlar om jämlik hälsa. Jag tycker att det är ett stort problem när etableringen är så pass hög på orter där man har en god hälsa. Där kan man välja mellan flera vårdcentraler medan man på orter med en sämre hälsa och lägre socioekonomisk standard inte kan välja. Där finns det inte flera vårdcentraler. Det tycker jag är ett problem. Jag tycker också att det är ett problem att olika indikatorer som har mätt svensk hälso- och sjukvård visar att vi faller. Det här är en oerhört viktig fråga. Det är bra med valfrihet, men jag tycker att landstingens politiker ska få styra vården dit där den behövs mest. Man behöver inga fler vårdcentraler på orter där det redan finns många. Man måste se till att vårdcentralerna kommer till dem som behöver dem allra mest. Sedan kan man undra om alla de här små vårdcentralerna exempelvis kan härbärgera möjligheten att arbeta med psykisk ohälsa. Jag kan säga på rak arm att det inte funkar. 8 (KD) replik: Det blir väldigt tydligt vad som är skillnaden mellan oss och . ser som sin främsta uppgift att förhindra god tillgänglighet. Jag ser som vår främsta uppgift att vi ska främja att det inte blir bristande tillgänglighet. God tillgänglighet är inte ett problem. Det är den bristande tillgängligheten som är ett problem. Här har vi någonting som kan förbättra tillgängligheten. Om de privata aktörerna inte går in och startar en ny verksamhet kan inte politiker eller regionpolitikerna som har ansvaret säga: Förlåt, men då kan inte vi göra någonting heller! Deras ansvar är fortfarande att se till att det finns god verksamhet överallt. Det ansvaret har inte försvunnit därför att andra aktörer hjälper till med att förbättra tillgängligheten. Det är samma ideologiska skillnad mellan oss och när det gäller de här frågorna som när det gäller alla andra frågor. Ingen av oss gillar fattigdom. Men ni vill bekämpa rikedom när vi vill bekämpa fattigdom. Här vill ni bekämpa god tillgänglighet. Vi vill bekämpa dålig tillgänglighet. 9 (MP) replik: inledde sitt anförande med att säga att frågan handlar om patienternas valfrihet. Hon avslutade det förra replikskiftet med att tala om att hennes parti arbetar för ökad tillgänglighet. Det låter som att de privata aktörer som etablerar sig på något sätt har alldeles egna resurser. Men det är faktiskt så att deras verksamhet betalas av offentliga medel. Man måste titta på vad som står i dessa utvärderingar, men man kan naturligtvis läsa dem väldigt olika. Jag sa precis samma sak som : att konstaterar att vissa grupper har fått ökad tillgänglighet i vården. Det tar till intäkt för att detta skulle vara något positivt. Men det tydligt pekar på är att det är de grupper som inte har de största behoven som har fått ökad tillgänglighet. Om vi nu ska leva upp till de uttalade målen för vården, att vård ska ges jämlikt och efter behov, vem ska då betala den vård som inte får utrymme och som borde ges efter behov, när resurserna går till tillgänglighet för dem som inte har lika stora behov? Det är därför det är så uppenbart att ni inte tar ekonomiskt ansvar för den här reformen. Jag är väldigt nyfiken på om det är så att inte kan se den skillnad som så tydligt beskriver i sin rapport: skillnaden i kostnadsutveckling mellan efterfrågestyrd vård och behovsstyrd vård. 10 (KD) replik: Det fanns en del formuleringar att beakta i den riksrevisionsrapport som refererar till, men framför allt blev det mycket tolkningar efteråt som gjorde att det var svårt att uppfatta vad rapporten faktiskt sa. Tar man del av hela rapporten, och dessutom av de svar som kommit från de regioner och landsting som undersökts i rapporten, ser man att det nog finns en del ytterligare fakta. En av de saker som nämns i rapporten är att man inte kan se att de mest sjuka i har fått fler besök. invänder mot den uppgiften. I och för sig är det sant att den grupp man undersökt inte fick det tittade efter, nämligen fler läkarbesök. Men man kunde konstatera att det som behövdes var fler besök och bättre tillgänglighet utifrån patienternas egna önskemål och behov att träffa en distriktssköterska eller en sjuksköterska. Och den ökade tillgängligheten fick de. Vad man tittar på avgör vilket svar man får fram. När vi ska ta våra beslut måste vi lägga samman alla de underlag vi får. Det pekar på är att utformningen av ersättningsmodellerna påverkar vad man får. De brister som pekar på handlar inte om rätten för patienterna att välja, utan framför allt om att man får de resultat som ersättningssystemen riktar sig mot. De är alltså beroende av om man har rätt ersättningssystem. 11 (MP) replik: Det är svårt att förstå vilka de egentliga motiven är bakom att man så benhårt håller fast vid att man vill tvinga landstingen att använda sig av en modell som ökar deras kostnader. Jag undrar om det är så att förnekar det citat jag använde mig av i mitt huvudanförande. budskap till oss i utskottet var ordagrant att den här modellen skapar en kvasimarknad där en oerhörd överkostnad genereras. Det borde man ta till sig, tycker jag. Vi har ansvar för att spelreglerna är sådana att produktionsresultatet blir bra. Vi har ansvar för mer än att den som känner att han har behov av vård har möjlighet att gå till flera olika ställen. Vi måste också ta ansvar för att systemet gör det möjligt att möta den vård man behöver på de här olika ställena, ta ansvar för att det finns plats och så vidare. Det handlar om den totala ekonomin. Vi har ansvar för budgeten. När man får en så klar signal om att det här är en modell som skapar en oerhörd överkostnad måste man ta sig en funderare. Är det inte dags att göra det? 12 (KD) replik: Jag tror att kan behöva gå tillbaka och titta på alla de olika utredningar som har gjorts av vårdvalet och läsa de rekommendationer som ges. De är nämligen inte riktigt de som nu antyder att de skulle kunna vara. säger inte i sin rapport: Ta bort vårdvalet! Det är inte deras rekommendation. Gå tillbaka och läs rapporten i dess helhet! Vi ska vara väldigt varsamma med skattebetalarnas pengar på alla områden. Det är pengar vi förvaltar åt medborgarna för att kunna ge dem bästa möjliga vård. Men vi ska också vara varsamma om våra medborgares rättigheter att själva ha inflytande och självbestämmande över saker som de är de bästa att bedöma. Vem kan ge mig det bästa bemötandet utifrån mina vårdbehov? Patienter ser olika saker som viktiga. Det ska finnas möjlighet att välja den vårdcentral man vill. En förutsättning för att det ska finnas något att välja mellan är att det finns olika alternativ. På små orter kommer vi aldrig att kunna ha en uppsjö av olika vårdcentraler. Men på många små orter har möjligheten till valfrihet och nya aktörer i verksamheten bidragit till att det i alla fall finns någon verksamhet kvar; landstingen och politikerna har inte kunnat tillhandahålla det som medborgarna efterfrågat. Att vara rädd om skattebetalarnas resurser är att se till att pengarna används för utveckling och för att man ska kunna förbättra verksamheten. Om det bara finns en aktör och den är offentligt driven kan det ibland vara så att den misslyckas. Offentliga aktörer lyckas ibland också. Men det är inte givet att man är den bästa producenten av vård för att man är en offentlig aktör. Vi vill ha fler olika verksamheter därför att vi vet att mångfald gör att det finns förutsättningar för förbättringar. 13 (M): Det märks att den nära vården berör. Det gäller inte bara den lilla killen som har ont, den äldre som behöver ett blodprov eller kronikern som gör ett återkommande besök. För dem är det självklart viktigt. Men lika mycket märks att det berör oss som är medborgarnas företrädare. Undersökningar visar att människor förväntar sig att den nära vården ska ha inte bara hög kvalitet utan också hög tillgänglighet och högt inflytande för den enskilde patienten. Dessutom konstaterar universitets att tar det som självklart att de ska kunna välja i välfärden. Jag instämmer självklart i det som har framfört. För och allianspartierna, , och , är rätten – lika för alla – att kunna välja den nära vården en viktig grund för vården och välfärden. Människors möjlighet att välja sin vård och omsorg är precis lika grundläggande, som de av medborgarna uppfattar det, som det är att skapa lika förutsättningar för alla oavsett var de bor någonstans i . Lika självklart är det för oss att vården ska vara solidariskt och gemensamt finansierad. Vårdvalet i primärvården har inneburit en både stor och positiv förändring när det gäller såväl tillgänglighet som kvalitetsarbete för patienterna. Möjligheterna till lika villkor för alla utförare har förbättrats steg för steg under dessa år, och det har utvecklats. För att höja kvaliteten ytterligare och säkerställa jämlik vård oavsett var man bor i efter behov och fortsätta öka tillgängligheten kan det utvecklingsarbetet självklart fortsätta för att stimulera detta och utveckla de vårdvalssystem som finns runt om i hela . Det är väl just utveckling som vi söker här. Jag tror att vi alla har en ganska klar uppfattning om att vi vill att den nära vården ska vara av god kvalitet och ha tillgänglighet och patientinflytande. Vårdvalet har också skapat möjlighet till fler arbetsgivare i en sektor där väldigt många kvinnor är anställda. Man skulle kunna hävda att detta är en reell jämställdhetsreform. Vänsterregeringen har verkligen försökt i flera steg att ta bort den rättighet som har varit en möjlighet . Vi beklagar det. Det är också den enda reformen som ansvarigt statsråd och regeringen har försökt att lägga på bord som de nu regerat. Det gäller ett område som är så oerhört viktigt, nämligen vår gemensamma hälso- och sjukvård. När man stressade och pressade missade man att fråga väldigt många som jobbar med hälso- och sjukvård, vårdens företrädare, patientorganisationer och andra företrädare som var beklämda, bekymrade och fundersamma. Vad var det egentligen regeringen ville och avsåg i detta, förutom att det låg ett absolut ideologiskt skimmer över det som man tog sig för? Allianspartierna i socialutskottet begärde att Lagrådet också skulle få titta på detta. Det var först när statens jurister tydliggjorde för regeringen att detta var väldigt dåligt berett och förberett som man valde att göra den historiska nesan att dra tillbaka en proposition från . Lagrådet skrev: Av det anförda följer att beredningen av lagförslaget inte är godtagbar och att regeringsformens beredningskrav således inte är uppfyllda. Det remitterade förslaget kan därför inte ligga till grund för lagstiftning. Lagrådet var väldigt tydligt. Oron finns nu att det ska återkomma. Det är också därför som allianspartierna föreslår att fatta ett tydligt beslut som inte ska kunna gå att missförstå om att den rättighet som har varit självklar inte ska tas ifrån den enskilda människan oavsett var den bor i . finns det en majoritet i kammare. kommer vi att fatta ett beslut. Det är högst anmärkningsvärt att det är tomt på ansvarigt statsråds plats. Den enda reform som man har valt att presentera kommer inte att gå igenom i eftersom man själv har dragit tillbaka förslaget. Men ansvarigt statsråd avser inte ens att ta diskussionen med de demokratiskt valda partierna som är här i . Jag tycker att det är högst pinsamt för vänsterregeringen. Därtill har ansvarigt statsråd valt att i medierna kommentera det kommande beslutet som att han och vänsterregeringen inte avser att följa beslutet. Man säger att fortsatt process och beredning pågår. Förhoppningsvis kan man rätta till det efter beslut så att man följer det som den demokratiska högborgen riksdag fattar beslut om. Vårdens behov ska vara styrande, och kvaliteten ska vara vägledande. Jag blev påmind om detta. Jag besökte en av de 200 nya vårdcentraler som har vuxit fram sedan vårdvalet. Jag valde att besöka en av dem som vuxit fram på landsbygden. Jag möttes av väldigt positiva medarbetare. Man talar om både god kvalitet och ökad tillgänglighet. Man talar om fler patienter. Det var inte hundratals fler på just denna vårdcentral. Det var tusentals fler sedan vårdvalet . Det är fantastiskt. befinner man sig i ett sådant läge att man vill fortsätta att utveckla verksamheten. Man har vuxit ur sina lokaler. Man funderar till och med på att göra något speciellt för de mest sjuka, kroniker och andra, som gör fler än fyra besök på just denna vårdcentral. Men nya lokaler med hyreskontrakt kräver helt andra förbindelser för banken, och banken säger nej. Det ligger en ganska tung filt över det Vårdsverige som vill fortsätta att utveckla både kvalitet och tillgänglighet eftersom denna ovisshet råder. Regeringen och ansvarigt statsråd väljer att inte lämna besked om det är beslut som ska gälla eller inte. Regeringspartierna bör därför ta chansen att tala om att beslut fortsatt ska gälla. Jag skulle vilja ställa några frågor till Socialdemokraterna. Den första frågan är: Är Socialdemokraterna och för mångfald i välfärden? Min andra fråga är: Är Socialdemokraterna och för jämlik vård oavsett var man bor någonstans i ? Min tredje fråga är: Är Socialdemokraterna och för allas lika rättighet att kunna välja det oavsett var de bor någonstans i ? Min fjärde fråga är: Kommer vänsterregeringen att följa eventuellt fattade beslut ? Min femte fråga gäller det som gör mig mest illa berörd. Jag har tagit del av ett regeringsbeslut som fattats . Det är ett utredningsdirektiv på 25 sidor där regeringen tydligt kör över eventuellt fattade beslut . På s. 15 talar man om att man nu ska fortsatt utreda och bereda frågan om att avskaffa valfriheten i primärvården. Min tydliga fråga till Socialdemokraterna och är: Respekterar inte ni fattade beslut? som fattar beslut väljer ni att köra över detta på ett regeringssammanträde. Jag yrkar avslutningsvis precis som bifall till utskottets förslag om att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att avsluta beredningen av frågan om att upphäva kravet på vårdvalssystem i primärvården och inte återkomma med eventuellt nya förslag. Det är motioner från Alliansen och . 14 (S) replik: Jag ska försöka svara på de frågor till mig som ställde i sitt anförande. Jag har också några frågor till som jag vill ställa. tillsatte regeringen en utredning och fattade beslut om utredningens direktiv just för att säkra mångfalden inom primärvården och få en reell välfärd och valfrihet. Det är ett av syftena: att säkra den reella mångfalden. Jag som bor i södra sjukvårdsområde kan bara välja mellan olika privata aktörer. Jag är intresserad av att få en bra kvalitet i min välfärd. Den jämlika vården är också en del i det arbetet. Man ska inte leka affär och premiera innerstad framför socioekonomiskt mer tyngda områden, vilket ju har blivit effekten av vårdvalet i till exempel . På ploppar det upp en massa läkarcentraler. får mindre resurser trots att det är lika många listade. Självklart följer regeringen av fattade beslut. Det är därför man gör den större utredningen, för att säkra välfärden och välfärdens kvalitet. Möjligheten att välja vård kommer att finnas kvar. Mina frågor till är: Varför är bättre skickad att besluta om valfrihetsreformer och möjligheten till mångfald i välfärd än man är på lokal nivå – varför är en tvångslagstiftning på nationell nivå det enda verktyget för att värna så kallad valfrihet? När vi nu ser brister, till exempel vårdcentralen Serafen, som såldes för 2007 och sedan såldes vidare privat för 20 miljoner – det är alltså en vinst på 19,3 miljoner av skattepengar – och vi ser brister i jämlikhet och i resurser, vad är då bevekelsegrunderna för att leka affär med välfärden? 15 (M) replik: ska möjliggöra en lagstiftning som är lika för alla oavsett var man bor i . Min utgångspunkt är därför inte södra . Min utgångspunkt är hela . Att då sätta sig över den patienträttighet som finns är att ta sig väldigt mycket makt över den enskilda människan. vet att det finns en patientlagstiftning som möjliggör just den enskilda patientens rättighet. Har och tänkt återkomma till med förslag även på det området, alltså om att uppriva den rättigheten och den reformen? sätter man sig ju över den möjlighet som har funnits om vårdval för den nära vården runt om i . Det är lite grann detta man kan läsa in i svaret på alla de frågor jag ställde till . Det handlar om att man som politiker skulle kunna styra detta bättre än någon annan. Vi har en patientlag. Är det regeringens och Socialdemokraternas avsikt att återkomma till och också riva upp de rättigheter som finns på det området? Vi ska fortsätta att ha god tillgänglighet och kvalitet, och vårdens medarbetare ska fortsatt få den här utvecklingen. Jag tror faktiskt inte att har läst det direktiv som regeringen fattar beslut om. Där väljer regeringen att köra över det som blir beslut . Respekterar inte Socialdemokraterna det beslut som kommer att fatta ? 16 (S) replik: Jag ställde två frågor till som hon borde ha kunnat klara av att besvara . Den ena var: Varför är och bättre skickade att fatta beslut om valfrihet i vården än man är på lokal nivå? Där svarade i och för sig väldigt tydligt att det är bättre att vi här i fattar beslut om hur man ska organisera vårdcentralerna i hela landet. Jag tycker att det är en väldigt konstig syn på det lokala initiativet. Landet ser olika ut. Man behöver organisera välfärden olika i olika delar av landet. Det var ett tydligt svar. anser sig bättre än alla andra att fatta beslut. Då gör man det när man får möjlighet. Man beslutar då om tvångs-LOV på nationell nivå. Det var ett tydligt svar. Den andra frågan var: Vad är de egentliga bevekelsegrunderna för att leka affär med välfärden? Det är ju i grunden detta hela systemet handlar om. Man leker affär med våra skattepengar och slösar bort, som i fallet med i , 19,3 miljoner på en försäljning av en vårdcentral. Jag tycker att det är fruktansvärt oansvarigt! Men det är så väljer att använda skattepengarna. valde att inte svara på den frågan. Jag vill ge dig en chans till. Detta är ett parti som har tydliga personkopplingar i alla privata vårdkoncerner. Det är ett parti som med en dåres envishet har vägrat medborgarna insyn i sin partikassa. Jag är inte konspirationsteoretisk, men jag fattar att det är jobbigt. Det är jobbigt att bli osams med sina kompisar. Det är jobbigt att bita den hand som föder en. Vad är egentligen skälet, ? 17 (M) replik: Vad var det egentligen för debatt vi skulle ha? Var det partistöden vi skulle ta , eller var det detta om patienternas rättighet att få välja den nära vården? Ursäkta, och , men ni är just nu svaret skyldiga på sex frågor. Det är rätt pinsamt, alltså. som avser att fatta ett beslut som vi diskuterat om kör regeringen över det totalt genom ett utredningsdirektiv. Det luktar konstitutionellt så det bara ryker om det. Förhoppningsvis är det väl några journalister och jurister som börjar vakna i de här frågorna. Det är högst pinsamt. Svaret på din första fråga är väldigt tydligt: Det är patienten som ska ha makten att välja den nära sjukvården. Det är så lokalt man kan komma. Makten ska finnas hos den enskilde – hos barnet, hos den äldre, hos mamman och pappan. För det andra är det självklart att det ska vara lika spelregler för alla aktörer. Om det är något som de senaste årens vårdvals- och välfärdsreformer har gjort är det att tydliggöra kvalitetskraven oavsett aktör. Oavsett om vården är offentlig, privat eller ideellt driven ska det vara kvalitetsboken som styr, inte ägarformen. Självklart ska de resurser vi avsätter för svensk välfärd gå till välfärden, men det ska vara lika oavsett vilken aktör det är. Det handlar om tillståndsprövning och uppföljning. Det har hänt otroligt mycket på det området i , mycket tack vare just mångfalden och möjligheten för fler att söka andra arbetsgivare. Jag trodde att Socialdemokraterna var för mångfald, men har förklarat för riksdag att så inte är fallet. 18 (V) replik: Jag tänkte fråga dig, , vilka som ska styra vården i . Är det företagen eller politikerna? Det kan man verkligen fråga sig. fanns det sex vårdcentraler i och sex på . , 2015, finns det 13 vårdcentraler på och sex i . Antingen har Östermalmsborna blivit betydligt sjukare, eller så är det mer lönsamt att bedriva vård på . Vad tror du, ? Jag är ju lite Stockholmsfixerad, som ni känner till, men man blir lite undrande när man ser ut över landet och kan konstatera att har antalet vårdcentraler ökat motsvarande mer än befolkningsökningen i , , och medan däremot antalet vårdcentraler i , , , och har minskat fastän befolkningen inte har det. Vad handlar detta om, tror du, ? Är det enbart landstingspolitikerna, eller är det mer lönsamt för företagen? Det är ju företagen som bestämmer var de ska etablera sig. Det här handlar inte om valfrihet för dig och mig, egentligen, utan om etableringsfriheten för företag. De anser att det är mer lönsamt att etablera sig i än i .