prot · H20995 · 2015-05-05 00:00:00 — Jag tror mycket på blocköverskridande samarbete, och jag är helt säker på att SKL:s nya ledning kommer att söka brett stöd för en arbetsgivarpolicy som gör heltid till norm, vilket man nu vill gå igång med. Det ställs olika frågor här om vallöften. Det var det socialdemokratiska partiet som ställde ut vallöfte, och det socialdemokratiska partiet kommer att leverera vallöftet om heltid som norm inom hela SKL:s avtalsområde. Den nya ledningen där tillträdde för , när den valdes på kongressen. Avtalsrörelsen börjar – på allvar. Nytt avtal ska slutas om ungefär . Det är då vi får se om man kan leverera det som vi har lovat. Man kan lyssna till , som är ansvarig och ordförande i förhandlingsdelegationen. Hon visar precis den höga ambitionsnivå som vi socialdemokrater har. Vi ska inte bara ge rätt till heltid. Det kan nämligen finnas ganska många individer som av olika skäl tackar nej till den rätten. Vi ska göra heltid till norm, vilket innebär att alla tjänster är heltid. Den som då jobbar deltid är deltidstjänstledig från sin tjänst. Det är ambitionen. Jag hoppas att man kan nå en bred politisk majoritet för detta inom SKL, att det ska finnas fler partier som vill ställa upp på den policyn, så att vi får en annan ordning på denna stora del av arbetsmarknaden. Det är en enormt stor del av arbetsmarknaden för deltidsanställda som anställningar i kommuner och landsting utgör. Låt mig bara säga något alldeles sist, herr talman! hårresande anklagelser mot kommun och helt verklighetsfrånvända beskrivning av hur verkligheten ser ut i kommun svär mot det som gäller och går faktiskt över alla gränser. 11 (M): Det här med vallöften är en paradgren som Socialdemokraterna har. Man ställer ut olika vallöften. Man tar tillbaka dem efter valet eller skjuter dem . Eller så skjuter man över dem på någon annan som ska ordna eller lösa dem. Socialdemokraterna gick till val på frågan om rätt till heltid. Det var en av Löfvens stora valfrågor. Jag har här ett utdrag ur lördagsintervjun med Löfven . Socialdemokraterna lovar alla anställda i vård och omsorg rätt till heltidsarbete om partiet vinner valet. Löfven säger: Jag levererar något bättre än en lag. Jag levererar ett kollektivavtal, ett nationellt kollektivavtal där heltid blir norm. Heltid ska bli norm i all offentligt finansierad vård och omsorg. Det ska gälla alla som ofrivilligt arbetar deltid. De som jobbar delade turer, kanske både , ska slippa det. Då undrar jag: Hur ska detta inte kosta pengar? säger: Det blir inte dyrare. Det är klart att det blir, om man inte ska ha delade turer och om man inte ska jobba täta helgturer. Vilken personalpolitik tänker ni föra om det inte ska kosta mer pengar? Det vore intressant att få höra det. Socialdemokraterna slingrar sig som en orm. Jag upprepar frågor: Vilket är målet med era vallöften? När ska detta vara infört? När ska kaxiga uttalande faktiskt bli verklighet? Det gäller ju också att efter ett val leverera det man har sagt före ett val. Det måste väl ändå finnas någon plan för det här målet, det viktiga och största vallöftet. 12 (M): Jag tror att vi kan summera arbetsmarknadsministerns utspel här om vad regeringen kommer att göra i den här frågan. Man ska förlita sig helt på SKL. Regeringen ämnar inte göra någonting. Det socialdemokratiska partiet ämnar göra någonting, men regeringen har ingen plan i den här frågan. Regeringen verkar inte ha någon målsättning heller. Egentligen hamnar vi i någon form av teknisk diskussion om att SKL ska lösa det. Vi ska inte ha rätt till heltid. Vi ska ha heltid som norm. Sedan ska människor få ta tjänstledigt. Men det vore seriöst intressant att veta vad arbetsmarknadsministern ämnar göra. Arbetsmarknadsministern började den här interpellationsdebatten med att säga att det här var hennes ansvarsområde. Då vill jag fråga henne vad hon och regeringen ämnar göra för att minska andelen som ofrivilligt arbetar deltid men även vad regeringens målsättning är. Låt oss säga att arbetsmarknadens parter inte klarar av det här och att den här inte fungerar! Stänger då Socialdemokraterna dörren för rätt till heltid, den paroll som har funnits ? Är det borta nu? ska heltid vara norm. Det ska vara det enda, och det handlar endast om arbetsmarknadens parter. Är det detta som är regeringens löfte, helt enkelt? Jag fick nämligen intrycket i många debatter och många diskussioner under valrörelsen att man faktiskt sökte väljarnas förtroende för att bilda regering och för att sedan göra någonting i den här frågan. förklarade det också, nämligen att lagstiftning var en väg. Det verkar alltså som att ni inte har synkat er retorik. Det vore bra att veta vad regeringen ämnar göra. 13 Arbetsmarknadsminister (S): Det är roligt med den stora omsorg om socialdemokratiska löften som visas här från de moderata ledamöterna. läste upp vårt vallöfte. Det var ett citat av . Han lovade att om Socialdemokraterna fick majoritet skulle vi inom SKL leverera ett nationellt kollektivavtal som gör heltid till norm för alla de 1,1 miljoner personer som arbetar inom det avtalsområdet. Det är också det som håller på att ske. Det valdes en ny ledning inom SKL för . Man arbetar nu med att ändra den arbetsgivarpolicyn, och man går in i en avtalsrörelse. Jag tror inte att man kommer att möta motstånd från sin motpart när man vill införa heltid som norm. Vi kommer att leverera precis det löfte som vi ställde ut. Självklart kan man inte utesluta lagstiftning. Men jag tror inte att lagstiftning är det bästa sättet att lösa problemet med så många deltidsanställningar, som är ett stort problem på arbetsmarknaden. Jag tror att det viktigaste området är vård och omsorg, där vi har de största problemen. Där har vi numera en politisk ledning som har en annan ambitionsnivå än den gamla. Det har den tack vare att den består av bland annat mitt parti men också av andra partier som delar övertygelsen om att vi ska göra heltid till norm. Detta ska vi göra för att framför allt kvinnor – en majoritet är nämligen kvinnor; nio av tio deltidsanställda inom SKL:s avtalsområde är kvinnor – ska få heltidsanställning. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:494 om riktiga jobb i stället för låtsasåtgärder 14 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka jobb jag anser vara riktiga jobb och hur många unga som har låtsasåtgärder. Den höga ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Unga ska inte vara arbetslösa. Alla människors färdigheter och kompetenser ska tas till vara. Att alla människor arbetar och försörjer sig möjliggör en bra välfärd, ett samhälle som håller ihop och ökad jämlikhet. Det är viktigt att öka sysselsättningsgraden, arbetskraftsdeltagandet och antalet arbetade timmar i ekonomin. Regeringen är övertygad om att framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan mellan bland annat arbetsmarknadens parter, kommuner och landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Regeringen avser att stegvis införa en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. Denna syftar till att sätta en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Denna gräns ska successivt kortas . Garantin kommer att utgöras av befintliga arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetslösa ungdomar, inklusive de nya insatserna traineejobb och utbildningskontrakt. Traineejobb innebär en möjlighet för unga att kombinera arbete med en relevant yrkesutbildning inom en sektor där allt fler går i pension eller där det finns bristyrken, vilket kommer att stärka deras förutsättningar till varaktig anknytning till arbetsmarknaden. Möjligheten att få ett traineejobb föreslås finnas på plats men utökas , vilket förutsätter Europeiska kommissionens godkännande. Utbildningskontrakt är en annan viktig del av 90-dagarsgarantin för arbetslösa ungdomar. Utbildningskontraktet syftar till att arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska påbörja eller återgå till studier med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Inom ramen för ett utbildningskontrakt ska det vara möjligt att studera på heltid, men det ska också vara möjligt att kombinera deltidsstudier med arbete eller praktik utifrån de individuella förutsättningarna. En förutsättning för att utbildningskontrakt ska komma till stånd är en utvecklad statlig och samverkan. Utbildningskontrakt föreslås träda i kraft tidigast . tillsatte regeringen en delegation med uppdrag att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten ska få större genomslag på lokal nivå. Delegationen tilldelas medel för att lämna bidrag till insatser som främjar lokal samverkan med Arbetsförmedlingen. När det gäller slopad nedsättning av socialavgifter för unga visar studier från bland andra utvärdering (IFAU) att nedsättningen generellt har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad. Regeringen anser i stället att resurserna ska riktas till de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland unga, 20–, utan gymnasieutbildning uppgick till . Dessutom finns en grupp unga som varken arbetar eller studerar och som står helt utanför arbetsmarknaden, i vissa fall . Även i denna grupp finns unga som är i behov av stöd. För dessa ungdomar är regeringens satsningar i vårpropositionen på fler utbildningsplatser inom bland annat vuxenutbildning, utbildningskontrakt och traineetjänster mycket viktiga. 15 (M): Jag vet inte om det är mitt fel eller ministerns, men jag fick inte svar på min fråga. Jag kanske var otydlig i den interpellation jag skrev. Där skrev jag: Vilka jobb anser ministern vara riktiga jobb? Jag kan formulera det annorlunda: Vilka jobb anser vara riktiga jobb? Den andra frågan är: Hur många unga har låtsasåtgärder, enligt ministern? Jag har inte fått svar på den frågan heller, så jag skulle vara tacksam om ministern kunde svara på den. Frågorna är helt enkelt: Vilka jobb anser ministern vara riktiga jobb? Och rimligtvis: Hur många unga har låtsasåtgärder, enligt ministern? Det var det ministern talade om på regeringens hemsida: ska vi lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Vi ska inte sätta ungdomar i låtsasåtgärder. Det var det hon sa. Dessa låtsasåtgärder måste alltså antingen finnas , eller så hade ministern planer på att sätta in sådana men har skrotat det . Det vore intressant att få höra från ministern vilka dessa låtsasåtgärder är. 16 (M): Jag har tagit del av debatten, och jag har läst och hört svaret från arbetsmarknadsministern. Även jag vill upprepa den fråga som ställer: Vad är riktiga jobb? Vi får många olika svar från arbetsmarknadsministern när det gäller olika typer av åtgärder. 90-dagarsgarantin är inte helt olik den 100-dagarsgaranti som infördes när arbetsmarknadsministern satt i regeringen. Den kallades då 100-dagarsgarantin, och det var 1998. IFAU, som regeringen ofta hänvisar till i sina diskussioner, utredde detta och kom fram till att denna garanti inte var till någon hjälp för ungdomarna. Det är alltså inte mitt påhitt att säga så, utan det står att den inte var till någon hjälp. Man har till och med undersökt detta, och det har visat sig att möjligheterna att få en plats i denna åtgärd var större i de kommuner där garantin inte hade införts. Det talas om traineejobb, och frågan är om det enligt ministern är riktiga jobb. har vi en regering som gång efter annan levererar förslag som gör det dyrare att anställa ungdomar, gör det svårare att driva företag och gör det mindre attraktivt att anställa personer i allmänhet och ungdomar i synnerhet på riktiga jobb i vanliga företag. Jag ser inte riktigt hur regeringens politik på något sätt kan leda till fler riktiga jobb för ungdomar. Jag ser inte riktigt någon definition i det jag kan läsa eller i det jag hör. Vad är riktiga jobb, enligt arbetsmarknadsministern? 17 (S): Man har sett som vi har haft borgerligt styre i att arbetslösheten har ökat. Ungdomsarbetslösheten ligger på en mycket hög nivå, och den har ökat trots de insatser som man säger har gjort det billigare att anställa unga – inom en begränsad sektor, men ändock. Det har inte fungerat. Vi har massarbetslöshet bland ungdomar, och då är det detta vi måste göra någonting åt. Vi kan inte använda samma misslyckade åtgärder som har orsakat problemet för att försöka lösa det. Det man kan se är att bland dem som saknar fullständig gymnasieutbildning är arbetslösheten dubbelt så hög som bland andra grupper. Det gäller inte minst ungdomar. Då är det där vi ska sätta in insatserna, se till att fler kan fullfölja gymnasiet och se till att man genom vuxenutbildning kan få en andra chans att fullfölja gymnasiestudier. Jag minns att bland andra dåvarande rektor för gick ut och vädjade till regeringen: Snälla, skär inte ned på högskolan! Ni måste i stället satsa på fler utbildningsplatser! Man kunde se att de som går dessa utbildningar har stor chans att få jobb. Det gäller såklart i synnerhet bristyrkesutbildningar, alltså där det råder brist på arbetskraft. Men det gäller även andra utbildningar. Trots detta satsade inte regeringen på högskolan. Det är det vi gör . Det är därför vi har denna 90-dagarsgaranti, som är positiv och som gör att man inte passiviseras. Vi gör även satsningar på vuxenutbildningar, på yrkesutbildning och på högskole- och universitetsutbildning. Vi måste se på arbetslösheten. som vi har massarbetslöshet har vi brist på personal som har rätt utbildning. Vart femte jobb tillsätts aldrig därför att arbetsgivarna inte hittar rätt kompetens. Det gäller såklart alla arbetslösa; vi ska föra in dem som vi kan i bristyrkesutbildningar. Det gäller inte minst ungdomar. Arbetsmarknadsministern har precis beskrivit detta att arbetslösa ungdomar får möjlighet att komplettera sin utbildning och även få relevant yrkesutbildning, inte minst inom de områden där vi redan har brist eller där vi riskerar att få brist . Det är motsatsen till låtsasjobb, och det är motsatsen till att kravlöst ge bidrag till företagen. Tvärtom måste vi se till att ungdomarna får rätt kompetens så att de kan få riktiga jobb. Det ska inte behövas bidrag till företagen, utan man ska vara så attraktiv att man blir anställd på vanligt sätt. har ungdomarna fått vänta innan de har fått hjälp från Arbetsförmedlingen. Det måste vara mycket bättre med denna 90-dagarsgaranti; i stället för att man ska sitta passivt och vänta ska man senast ha fått hjälp av Arbetsförmedlingen. Det är en rejäl ambitionshöjning, och det måste väl ändå vara ett steg i rätt riktning. Jag tycker att det är obegripligt att man kan kritisera detta. Tvärtom ska alla aktiveras. Det är märkligt att det hänvisas till att vi kanske inte uppnår målet. Om man sätter ett djärvt mål får man också ta kritiken om man inte uppnår det. Men man når mycket längre än när man inte vågar sätta upp målet. Det blir också märkligt när det hänvisas till tidigare åtgärder, som har gjorts i en annan tid. Det finns såklart mycket självkritik som vi kan ägna oss åt, och det ska vi också göra. Men vi ska inte på förhand döma ut en åtgärd som faktiskt är någonting nytt och som möter behoven på svensk arbetsmarknad . 18 (M): Tack, , för att du ger mig möjlighet att bemöta några felaktiga påståenden! undrar man vilken verklighet de socialdemokratiska ledamöterna befinner sig i. Det här med att man inte fick hjälp från dag ett som ung arbetslös är ett felaktigt påstående. Däremot identifierades de som hade ofullständiga gymnasiebetyg, som nämnde, och så vidare. För dem sattes det in åtgärder direkt. Det är fel väg att gå att låsa in alla ungdomar i en garanti. Det påpekar flera olika instanser och utvärderare. De säger att det är orimligt, för då går man miste om chansen att komma i arbete som ung – att komma in i ett riktigt, vanligt jobb i ett vanligt företag. Det var det jag ville bemöta. Arbetsmarknadsministern och regeringen har haft möjlighet att genomföra förslag som kan leda till att människor som står långt från arbetsmarknaden faktiskt kommer i arbete. Tyvärr saknas de förslagen från vänsterregeringen. Men det är ju så – är man inte förberedd tar det , och det kostar desto mer. Det tar tid att komma med förslag om man inte hade dem innan man vann valet och hamnade i regeringsställning. Frågan till arbetsmarknadsministern kvarstår: Vad är ett riktigt jobb? Jag kan ställa en enda fråga. Det kanske är enklare för arbetsmarknadsministern att svara på den. Vad är ett riktigt arbete? Vänsterregeringen har nämligen i den vårbudget som lades fram haft möjlighet att föra en aktiv näringspolitik och föra fram ett bra företagsklimat för företagare och entreprenörer runt om i , så att jobben skulle kunna bli fler. Det är som bekant inte vi här i kammaren – även om vi är många som tycker att alla vi 349 ledamöter är fantastiska – som skapar jobb. Det gör företagare runt om i vårt land. Vi kan dock göra skillnad här i kammaren, för politiken spelar roll. Vi kan skapa förutsättningar och möjligheter för företag och entreprenörer att växa – att våga starta, driva och utveckla företag i vårt land. Det är därför oroande att se den politik som förs . Det är en politik som driver i fel riktning. Vi ser att företag beskattas och att det ska bli dyrare att anställa unga. Unga och nyanlända är två grupper som, även om individerna i dem ser olika ut, har haft det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Just de grupperna gör man det svårare och dyrare att anställa. Vad är ett riktigt jobb, arbetsmarknadsministern? 19 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först säga till att regeringens budget, som vi lade fram direkt efter regeringsskiftet, röstades ned i kammaren av tillsammans med och andra. Det har gjort att regeringen har tappat . Jag har återkommit med nya förslag som jag hoppas att ska besluta om så att de kan börja verkställas. Då kan vi äntligen börja ta itu med de stora problem som finns på arbetsmarknaden. Det är ju så att det blir fler jobb. De har ökat med ungefär 80 000 . Jobben kanske inte växer till i den takt som skulle behövas, men de växer till. Det stora problemet är dock att av arbetsgivarna uppger att de inte får tag i personal med rätt kompetens. Det är en hämsko på jobbtillväxten. Det gör att företag får tacka nej till en order de annars hade kunnat säga ja till, vilket hade skapat ännu fler jobb och bättre tillväxt i . Arbetsmarknadspolitikens uppgift är framför allt att se till att vi har en väl fungerande arbetsmarknad, att arbetsgivarna får tag i personal med rätt kompetens och att de arbetslösa kommer i arbete. Jag ska gärna förklara mina ord, som jag skulle vilja säga att ni har förvrängt lite grann. Låt mig ta den första delen. Jag sa: Vi ska inte sätta ungdomar i låtsasåtgärder. Vad är en låtsasåtgärd? Ja, fas 3 är ett bra exempel på en låtsasåtgärd. Där finns 35 000 personer som av den gamla regeringen placerades i en åtgärd där de skulle göra någonting som inte behövde utföras och inte få betalt. Det är en låtsasåtgärd som inte leder vidare. Den typen av åtgärder ska den nya regeringen inte ägna sig åt. Jag sa också att vi ska lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt. Då måste man se hur problemet ser ut. Det svåra problemet är inte att komma ut på arbetsmarknaden till ett första jobb, utan det svåra är att bli kvar. Ungdomar som inte har rätt kompetens blir strax arbetslösa igen. Det är därför allt det nya som regeringen gör handlar om utbildning. Ungdomar som saknar gymnasiekompetens ska rustas med gymnasiekompetens. Det kommer inte att bli lätt – många av dem längtar inte tillbaka till plugget. Det handlar om att vara uppfinningsrik och flexibel och att söka samarbete med många olika aktörer för att hitta det som är motiverande. Ungdomar som kanske inte har rätt kompetens för att bli varaktigt anställda på arbetsmarknaden ska utbildas inom de många bristyrken vi har . När man utbildar ungdomar i de yrken där det råder brist och där det framöver kommer att råda ännu värre brist gör man inte bara att de får jobb, utan man ser till att de varaktigt blir kvar på arbetsmarknaden. Det är det jag menar med att lösa ungdomsarbetslösheten på riktigt i stället för att sätta ungdomar i åtgärder som när de tar slut resulterar i en ny period av arbetslöshet. Vi ska göra investeringar i utbildning som gör att människor rustas för att kunna få jobb och för att kunna vara kvar på arbetsmarknaden. Det goda med detta är att det även tillgodoser arbetsgivarnas behov av kompetens så att vi kan få en ännu större tillväxt av nya jobb. 20 (M): Jag vill bara säga att det är glädjande att arbetsmarknadsministern har dragit slutsatser av Socialdemokraternas tidigare arbetsmarknadspolitik. Det finns ju buzzwords som dyker upp; det fanns till exempel då vi talade mycket om cirkulär migration. Socialdemokraterna har snarare tagit till sig begreppet ”cirkulär arbetslöshet”, nämligen att människor efter lång arbetslöshet hamnade i plusjobb, kvalificerade sig till a-kassa i den åtgärden och sedan återgick till arbetslöshet. Det är bra att man nu har kommit på bättre tankar. Jag tänkte bemöta några av de socialdemokratiska myter som slängs fram av , till exempel att ungdomsarbetslösheten orsakas av sänkta arbetsgivaravgifter. Hur kan man på något sätt påstå detta? Vi hade och har en hög ungdomsarbetslöshet. Vi har haft det i det här landet, oavsett vem som har styrt. Det är delvis ett resultat av att många pluggar i högre utbildning och därmed räknas som arbetslösa när det kommer till vår, till exempel. NEET-talet, alltså de som är utan jobb och utbildning, har faktiskt minskat. Det var den första myten. Den andra är att kallar sänkta arbetsgivaravgifter ett bidrag till företagen. Om jag som bagare knegar ihop pengar i mitt företag och vill anställa någon – med mina pengar, som jag har jobbat ihop – dyker upp och vill ha pengar för att jag ska anställa. Hon vill ha skatt för detta. Om jag då på något sätt får en skatteminskning har företaget i ögon fått ett bidrag. Det visar på den socialdemokratiska synen på vem som äger pengarna. Vems är pengarna? I min värld tillhör pengarna den som har knegat ihop dem, inte . Det är inte du som äger de pengarna och ger dem tillbaka i form av bidrag, , utan den personen får minskad skatt. har vi rett ut det. tycker att det är obegripligt att vi inte är för 90-dagarsgarantin. Det är obegripligt att Socialdemokraterna inte har förstått att 100-dagarsgarantin, som infördes på tid, inte gav några resultat över huvud taget. Jag förstår att tycker att det är obegripligt med till exempel det IFAU, arbetsliv och utbildning, kom fram till i sin forskning. De visade att ungdomar som sätts in i åtgärder för tidigt fastnar i åtgärderna i stället för att vara ute och söka arbete. Forskning kanske är obegripligt för , men det är viktigt att lyssna på vad arbetsmarknadsministern säger. Hon sa det själv: Trots den alliansbudget ni klagar på har det skapats 80 000 nya jobb. Det sa arbetsmarknadsministern själv. Det tyder ju på att är på rätt väg, och det tycker ni är fruktansvärt. Ni vill såklart dra i handbromsen. I slutändan kokar det ned till just synen på var jobben skapas och var ekonomin växer. Det är ute hos företagen. Och nej, att de får mer pengar över för att kunna anställa och växa är inte ett bidrag. Det är deras pengar. Det är det som är tillväxt. Det är det som driver människor att driva företag, skapa jobb och se till att vi får en bättre värld tillsammans. Det är just att människor får växa som driver in skatteintäkter. 21 (M): Det här är en interpellationsdebatt med arbetsmarknadsministern. Men jag har deltagit i ett antal interpellationsdebatter , och jag tror faktiskt att jag aldrig har deltagit i en interpellationsdebatt i något ämne någonstans där inte har dykt upp som en liten joker i leken. Hon gör det även med någon typ av revolutionärröd svada som jag kanske inte ska ställa arbetsmarknadsministern till svars för.