prot · H20985 · 2015-04-14 00:00:00 — Det finns stora delar av den av antagna budgeten som jag välkomnar och som var lika de satsningar som var med i den av regeringen föreslagna budgeten. Det är bra att vi har nått den situationen att vi har en samsyn om att det måste investeras i skolan. Om vi backar ett drygt år i tiden och tittar på de budgetar som hade att fatta beslut om såg vi en helt annan budgetdebatt. Då kämpade den dåvarande alliansregeringen med näbbar och klor för att genomföra ytterligare ett jobbskatteavdrag och för att genomföra en riktad skattesänkning för dem som tjänade allra mest. Av det reformutrymme som då fanns lade man på skattesänkningar och på skolan. och vår regeringspartner lade fram budgetalternativ med mycket stora investeringar i skolan. års budget utkämpade vi en strid som handlade om huruvida vi skulle investera i skolan eller inte. Jag är glad att den striden verkar vara över och att vi är överens om att det behövs investeringar i skolan. De två budgetalternativ som låg för bordet till 2015, dels det regeringen lade fram, dels det som gick igenom på grund av maktmanifestation i , innehöll båda investeringar i skolan. En av punkterna som var lika gällde investeringar i fler anställda för de tidiga skolåren. Vi ville båda satsa 2 statliga miljarder på att fler kan anställas för de tidiga skolåren så att lärarna skulle få mer tid för sitt arbete. Regeringen trappade upp satsningarna medan oppositionsbudgeten, så som det vanligen är i oppositionsbudgetar, låg lika över . I stället för att invänta en förändring i en vårändringsbudget som man kan fatta beslut om först har regeringen valt att sätta igång arbetet, använda pengarna och besluta om förordningen så att kommunerna kan ta del av pengarna för att anställa fler. Regeringens lågstadielöfte innehåller dock mer än denna satsning på fler anställda. Den innehåller också satsningar på fler speciallärare och specialpedagoger där vi vill lägga 500 miljoner . Med tanke på vad som sägs i debatten hoppas jag att vi kommer att vara överens i den frågan också, trots att pengarna ströks i den borgerliga budgeten. Men jag väntar mig att de borgerliga budgetmotionerna kommer . Då har ni kvar de pengar som vi vill lägga på fler speciallärare och specialpedagoger. Lågstadielöftet innehåller en läsa-skriva-räkna-garanti. Jag är glad över att det finns en samsyn om att en sådan behövs. Utredningen tillsätts så att en sådan ska finnas på plats . Utöver dessa punkter finns det några skillnader där jag nu hoppas på att nå en samsyn. En sådan är hur vi ser på förskoleklassen. Vi är överens om att alla sexåringar ska gå i en obligatorisk skolform med tydlig uppföljning av läsning, skrivning och räkning, och de ska få stöd så att de får med sig grunderna i läsning, skrivning och räkning så att de kan nå kunskapskraven i trean och även de nya kunskapskraven när de införs i ettan. Det vi inte är överens om – vad det verkar – är huruvida förskollärare, alltså akademiskt utbildade experter på små barns lärande, ska anses behöriga att undervisa i förskoleklassen. För mig är det självklart att förskollärare som har den utbildningen ska kunna arbeta tillsammans med grundskollärare i förskoleklassen. Jag anser inte att vi när vi har så stora rekryteringsbehov till svensk skola ska behöva ombilda akademiskt utbildade experter på små barns lärande som jobbar med sexåringar till att bli en annan typ av lärare än förskollärare. Förskollärare är duktiga på sitt yrke. Vi saknar fortfarande stöd för den stora satsning vi vill göra på lärares löner, nämligen 3 miljarder på årsbasis . 59 (M): Jag tycker inte, till skillnad från , att det är särskilt konstigt att vi i Alliansen och är förvånade över hur regeringen beter sig. Regeringen har medvetet eller omedvetet fått det att verka som att satsningarna är helt nya, inte har funnits och framför allt att det är fråga om 2 ytterligare miljarder som man vill lägga till. Ett flertal skolor, lärare, rektorer och kommuner har hört av sig till oss och undrat om det är fråga om 4 miljarder när regeringen vill lägga 2 miljarder till. Vad är det som gäller? Därför tycker inte jag att det är så konstigt att vi är förvånade eller att tonläget kanske går upp lite på den punkten. Sedan måste jag bara säga att jag tycker att det är synd att ministern använder halva sin talartid till att tala om Alliansens dåvarande politik, lite grann på temat ”ni hade på er”. Alliansen genomförde många reformer och lyckades kombinera ekonomisk tillväxt – även som en förutsättning för att långsiktigt och alltid kunna satsa på skolan – med att genomföra stora reformer på skolområdet. För att nämna några har vi infört mer matematik i lågstadiet. Vi har startat den speciallärarutbildning som Socialdemokraterna lade ned, vilket resulterade i att vi nu har brist på speciallärare och diskuterar det här . Ny lärarutbildning, ökade möjligheter att ge särskilda stöd tidigt, betyg från årskurs 6 i stället för årskurs 8 och stora fortbildningssatsningar för lärare – det är bara några satsningar. har vi i Alliansen också satsningar i vårt lågstadielyft på att få till stånd fler speciallärare. Speciallärare är några av de lärare som via vår satsning kan anställas. Vi har även insatser i form av särskilda skattefria examenspremier på till varje student som tar examen. Vi vet att grundproblemet inte är att vi har för få platser – även om vi vill att de ska bli fler – utan att många hoppar av sin utbildning. Här tror vi att det är precis som ministern säger: Högre löner och större möjlighet till anställning är självklart bra, men man behöver även uppmuntra eleverna att ta sin examen. På de punkterna saknar regeringen förslag. Jag vill återgå till skillnaden mellan att göra förskoleklassen obligatorisk och att göra den till grundskola. Jag kan förstå att det kan låta som en liten skillnad i gemene mans öron, men jag tycker inte att det är det. Innehållet i förskoleklassen och i dagens årskurs 1 skiljer sig nämligen åt på så vis att årskurs 1 har mer av kunskapsmål och mer möjlighet att ge särskilda stöd. Dock upptäcks behoven ibland redan tidigare, men hjälpen skjuts . Jag kan inte förstå varför regeringen inte vill möjliggöra för våra förskollärare att få extra kompetensutveckling och ge dem en legitimation för att undervisa även högre årskurser eller ta allt positivt med förskolepedagogiken och göra den tillgänglig för fler elever och på så sätt utöka lärarnas kunskaper så att de kan ge särskilda stöd ännu tidigare. 60 (M): En tydlig slutsats av PISA-undersökningen var behovet av tidiga insatser i den svenska skolan. Det verkar finnas en samsyn på det problemet och även på insatserna. Det var därför alliansregeringen redan inför valet föreslog en satsning på 2 miljarder för att göra det möjligt med mindre klasser, fler lärare och fler speciallärare. Denna satsning blev verklighet. Alliansens budget gick igenom , även om man får lov att erkänna att det skedde under minst sagt speciella former. Jag delar inte alls bilden som vill måla upp av alliansregeringens vid makten. Alliansregeringen gjorde historiskt stora och många satsningar på den svenska skolan för att vända utvecklingen. Vi hade tappat i kunskapsresultat eftersom vi hade tappat fokus på kunskap, något som slår hårdast mot de absolut svagaste eleverna. Då klagade den dåvarande oppositionen på att det gick för fort, att det hände för mycket. Det fanns inte tid att smälta allt det här, vare sig i eller i klassrummen. verkar regeringen tycka att mer eller mindre alla de här förändringarna var bra. Det finns ju ingenting man backar från, vill ändra eller dra tillbaka. Tvärtom verkar man vara väldigt nöjd med det och har levererat . Det är glädjande att regeringen har en samsyn med oppositionen när det gäller betydelsen av tidiga insatser. Det välkomnar vi i Nya . Men vi undrar varför ni i den rödgröna regeringen inte vill gå längre och se till att göra förskoleklassen till första klass i . En tioårig grundskola skulle – till skillnad från regeringens förslag – enligt oss i Alliansen garantera en modell där de som går i den obligatoriska förskoleklassen som en del av får ta del av de stöd och tidiga insatser beträffande att lära sig räkna, läsa och skriva som vi är överens om. Risken med ett förslag om att göra förskolan obligatorisk men inte till en del av är att rättigheterna till det stödet uteblir. Varför vill inte den rödgröna regeringen se till att skoleleverna i första klass – det som kallas förskoleklass – får tillgång till det stödet, när vi verkar vara överens om att det är otroligt viktigt att få det på plats? Ett återkommande mantra från flertalet debattörer i skolfrågan brukar vara att skolan nu behöver lite arbetsro, att det behövs långsiktighet och att det behövs samarbete över blockgränserna mellan opposition och regering för att faktiskt få den långsiktighet som man söker. Samarbete, herr talman, kräver dock öppenhet, rakhet och tydlighet så att man vet var man har varandra och vilka saker man diskuterar – att en spade faktiskt är en spade och att snus faktiskt är snus. Regeringen med utbildningsministern i spetsen ger i en debattartikel i en större dagstidning sken av att det är två friska nya miljarder som ska skickas till den svenska skolan. Det skapar såklart en utmaning när såväl opposition och ansvariga skolpolitiker runt om i våra kommuner som rektorer, lärare, föräldrar och elever förväntar sig nya pengar men det visar sig att regeringen inte alls aviserar några nya pengar. Den har bara döpt om någonting som redan fanns i Alliansens budget och som är en verklighet och finns på plats. Därför kan man faktiskt tycka att det är värt att ha en diskussion om det vi verkar vara överens om. När någon målar upp en annan bild av verkligheten skapar det utmaningar för alla andra runt omkring i den här verksamheten som inte ägnar sin tid åt att skriva debattartiklar utan faktiskt undervisar. 61 Utbildningsminister (MP): säger att jag är nöjd. Men jag är inte så nöjd med skolpolitiken som jag är med lärarna. Jag är nöjd med att lärare och rektorer, skolans medarbetare, har klarat att hantera väldigt många stora reformer på ganska . Svensk skola står stark, och om vi bygger vidare på det som är starkt har vi möjlighet att vända kunskapsresultaten. Det är jag verkligen nöjd med. Vi kan diskutera länge vad som hände under de gångna åtta åren. Mina motdebattörer gör det. Vi har uppenbarligen olika syn på det. Jag är glad för att man något stärkte satsningarna på skolan. Jag tror att det var så att när Alliansen lämnade regeringsmakten hade man gett 7 miljarder till skolan med huvudsakligen växande ekonomi. Tyvärr hade man sänkt skatten med 140 miljarder, alltså 20 gånger mer, . Jag hade gärna sett att de pengarna i större utsträckning hade använts till att faktiskt satsa på skolan med tanke på att så många unga inte får med sig det de behöver från . Där ändrar vi nu ekonomisk prioritering, och förstår jag det rätt ändrar vi ekonomisk prioritering med någon sorts samsyn. föreslår inte samma stora skattesänkningar längre utan vill satsa på skolan. Jättebra – äntligen får vi den prioritering vi behöver! Jag skulle vilja efterfråga samma sak. Låt oss nu vara tydliga i slutet av den här interpellationsdebatten. I vårt lågstadielöfte ingår ett antal olika satsningar som är nödvändiga för att se till att varje ung elev får det stöd den behöver. Låt oss försöka tydliggöra för dem som lyssnar vad vi är överens om och inte. har vi förstått att vi är överens om att det behöver läggas 2 miljarder på att anställa fler i de tidiga årskurserna så att lärarna får mer tid för varje elev. Det framgick av våra budgetmotioner, och det framgick i den debattartikel som nämns i interpellationen. Vi är uppenbarligen inte helt överens när det gäller förskoleklassen. Vi är överens om att alla sexåringar ska gå i en obligatorisk skolform där de får en uppföljning av läsa-skriva-räkna-kunskaperna. Självklart ska man få det stöd man behöver för att uppfylla de senare kunskapskraven. Det har man rätt till i skollagen . För att garantera att det verkligen blir så vill vi införa en läsa-skriva-räkna-garanti från förskoleklassen till årskurs 3. Det som skiljer oss åt är att vi ser akademiskt utbildade experter på små barns lärande, alltså förskollärare, som fullt kompententa att göra det jobbet. Vi ser i forskningen hur viktig förskolepedagogiken är för de små barnen. Därför tjänar förskoleklassen ett gott syfte som ett möte mellan förskole- och grundskolepedagogik. Där skiljer vi oss uppenbarligen åt. Ni vill ta bort förskolan från förskoleklassen och att förskollärare inte ska få undervisa i förskoleklass med mindre än att de utbildar om sig till en annan typ av lärare. Det finns tre satsningar till i vårt lågstadielöfte där jag inte blir helt klok på om vi är överens eller inte. Jag skulle önska att och ger besked i den följande debatten. För det första, när det gäller läsa-skriva-räkna-garantin från förskoleklass till årskurs 3, tillsätter vi nu en utredning för att en sådan ska finnas på plats . Poängen är att när en lärare ser att en elev i förskoleklassen, ettan, tvåan eller trean behöver extra stöd ska man ha verktyg för att se till att stödet kommer på plats. Är ni beredda att arbeta tillsammans för att få till en sådan läsa-skriva-räkna-garanti från förskoleklass till årskurs 3, och ? För det andra, när det gäller speciallärare, vill vi – utöver de 2 miljarder som vi lägger på fler anställda under de tidiga åren – satsa en halv miljard på att fler ska utbilda sig till och kunna anställas som speciallärare och specialpedagoger. Om ni har med en sådan halv miljard för i era budgetförslag är jag överens med er också där. För det tredje, när det gäller satsningen på lärarnas löner, är det fullständigt nödvändigt att höja dessa för att fler ska vilja bli lärare. Det är den enskilt största skolsatsningen vi pratar om: 3 miljarder på årsbasis . Ställer ni upp på det? 62 (M): Jag vill för tydlighetens skull börja där ministern avslutade. När det gäller läsa-skriva-räkna-garantin har vi haft svårt att veta vad exakt som behöver utredas förutom de satsningar med bedömningsstöd och kunskapskrav som vi tycker är bra och som vi redan har kommit överens om. Vi är givetvis med på de bitarna – det är ju våra förslag. Det låter som att ändrar sig lite grann. I sitt svar säger ministern att den här utredningen kanske, om det behövs, kan få titta på förslag om tidigare stöd som kan ges i förskoleklassen. låter det som att ministern ser behoven och att utredningen ska titta på stöd som kan ges även i förskoleklass. Om det är så tycker jag att det är väldigt bra. Där har vi definitivt en samsyn. Vår poäng med att ha en tioårig grundskola är delvis att förskoleklassen inte har möjlighet att ge tidigt stöd eftersom förskollärare inte utbildas i den kompetensen. När det gäller den halva miljarden till speciallärare ska man komma ihåg att en halv miljard gäller . Detta år är det aningen mindre pengar. Den typen av satsning har vi inkluderat i vårt lågstadielyft – där har vi en skillnad. Därtill har vi examenspremien, som regeringen inte har. 63 (M): Det är onekligen olyckligt med missförstånd i politiken – när man inte riktigt förstår varandra och man verkar prata olika språk och se olika saker. Det är extra olyckligt när det verkar som att någon medvetet försöker bidra till det genom att ge sken av det kanske är nya friska miljarder när det inte är det eller att man ska genomföra reformer som man sedan faktiskt inte föreslår. Det är precis detta jag menar. Du står gärna här i kammaren och vill ha besked om vad vi tycker om reformer som vi inte riktigt vet var de kommer ifrån, . När man skriver debattartiklar, när miljarder kastas hit och dit och när det är oklart vad som gäller blir det svårt att samarbeta. Det blir svårt att vara konstruktiv, och vi tvingas skriva interpellationer och fråga vad som egentligen gäller så att vi kan lämna besked framöver om hur vi uppfattar vad ni tycker om saker och ting. Det vore mycket enklare om regeringen ärligt sa vad man tycker och vilka förslag man faktiskt har. Då skulle det bli lättare att samarbeta. Jag blir inte klokare när det gäller den tioåriga . Vill utbildningsminister hellre ändra lärarutbildningen för förskollärare och ändra skollagen än att göra förskolan till en del av och därmed lösa problemet? Då får man nämligen på plats det lagstadgade stödet för de tidiga insatser som borde ges. Det är jättebra att vi i den här debatten kan klargöra att det nya så kallade lågstadielöftet till stora delar egentligen är Alliansens lågstadielyft. Bra politik är bra politik var den än kommer ifrån. Men låt oss förtydliga och sammanfatta debatten. Man döper alltså om Alliansens 2 miljarder och använder dem till samma sak. Det är en viktig satsning för att vända kunskapsresultaten i skolan, men det hade varit önskvärt om regeringen kunde vara rak och tydlig med det. Då hade vi vetat vad som hade kunnat gälla. Då hade vi inte behövt ägna kvällen åt att diskutera vad ni egentligen föreslår utan i stället fokusera framåt. På så sätt hade vi kunnat undvika den förvirring som uppstått kring om regeringen vill anmäla sig till Lyxfällan för att använda pengarna dubbelt eller till för falsk marknadsföring. 64 Utbildningsminister (MP): I politiken finns väl någonstans det som klassas som medvetna missförstånd. I den debattartikel vi skrev var vi tydliga med vad den handlade om, nämligen hur vi ska se till att pengarna verkligen landar ute i klassrummen och gör skillnad där. Vi vet alla att statliga insatser som gjorts tidigare av olika regeringar inte alltid har landat på de skolor och hos de elever som behöver det allra bäst. Därför måste man arbeta fram en konstruktion för hur man ska göra detta, och det var den vi presenterade i debattartikeln. Vad jag förstod av det svar som lämnades av de borgerliga företrädarna i utbildningsutskottet fanns det inga missförstånd kring vad artikeln handlade om, utan det var en sådan konstruktion. Snarare utvecklade det sig till en allmän budgetdebatt om de stora ekonomiska prioriteringarna, så som den här debatten har gjort lite grann. I vårt lågstadielöfte ingår ett par olika delar. Jag kan konstatera att vi är överens när det handlar om fler anställda under de tidiga åren. Det behövs 2 miljarder och statliga insatser för att detta ska landa bra ute i skolorna. När det handlar om speciallärare och specialpedagoger och den ytterligare halva miljard som vi vill avsätta helt till att fler ska utbilda sig till speciallärare och specialpedagoger och för att kommunerna ska kunna anställa dessa saknas den halva miljarden i er budget. Ni hade en examenspremie med en betydligt lägre summa – jag tror att det var knappt 30 miljoner. Jag hoppas att detta finns med i de vårbudgetförslag ni lägger fram framöver så att vi kan bli överens också där och inte behöver stå här med olika summor. Just nu har vi lite mer, men vi har båda ansatsen att anställa fler än . När det gäller förskoleklassen tycker vi att förskollärare är akademiskt utbildade experter på att möta små barn och små barns lärande och att förskollärare ska få jobba tillsammans med grundskollärare i förskoleklassen. Vi vill ha en läsa-skriva-räkna-garanti. Jag hör att det finns möjligheter att arbeta tillsammans där. Den fråga jag inte har fått svar på – men vi kommer att mötas fler gånger – är den satsning på att höja lärares löner som vi vill göra: 3 miljarder på årsbasis . Jag hoppas att vi kan bli överens om den också. Det vore väldigt bra för skolornas medarbetare. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2014/15:96 Säkring av bevis vid platsundersökningar 2014/15:108 Några ändringar i vapenlagen 2014/15:110 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2014/15:499 Stängning av kontor i av (M) till statsrådet (S) 2014/15:500 Villkor för det palestinska biståndet av (KD) till utrikesminister (S) 2014/15:501 Hälsoeffekter av slopandet av den bortre tidsgränsen av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2014/15:502 Breddning av det nordiska försvarssamarbetet av (M) till försvarsminister (S) 2014/15:503 TTIP:s betydelse för säkerhetspolitiken av (M) till statsminister (S) § 13 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2014/15:409 Bisfenol A av (C) till klimat- och miljöminister (MP) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2014/15:353 Uppkörningsköer för att ta körkort av (M) till statsrådet (S) 2014/15:367 och vindkraft av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2014/15:366 AB:s brunkolsverksamhet av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2014/15:371 Eftersöksjägare som hamnar i kläm av (S) till statsrådet (S) 2014/15:372 Brott mot barn av (M) till statsrådet (S) 2014/15:378 Förbättrad mobiltäckning av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:379 Beredningen av den aviserade postutredningen av (M) till statsrådet (MP) 2014/15:381 Unga tjejers tillgång till preventivmedel av (V) till statsrådet (S) 2014/15:383 kontor i av (M) till finansminister (S) 2014/15:384 kontor i av (M) till finansminister (S) 2014/15:385 uppdrag av (M) till statsrådet (S) 2014/15:388 Besöksnäringen av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 15 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 8 anf. 33 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Aktuell debatt om tillgång till statlig service i hela landet 1 (C) 2 Statsrådet (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (MP) 6 (C) 7 (V) 8 (FP) 9 (KD) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 (SD) 13 (MP) 14 (C) 15 (V) 16 (FP) 17 (KD) 18 Statsrådet (S) 19 (M) 20 (SD) 21 (MP) 22 (C) 23 (V) 24 (FP) 25 (KD) 26 Statsrådet (S) § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om ny riksdagsledamot § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Anmälan om faktapromemoria § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Svar på interpellation 2014/15:418 om grundutbildningen till läkare 27 Statsrådet (S) 28 FINN (M) 29 Statsrådet (S) 30 FINN (M) 31 Statsrådet (S) 32 FINN (M) § 8 Svar på interpellation 2014/15:454 om i 33 Statsrådet (S) 34 (C) 35 (S) 36 Statsrådet (S) 37 (C) 38 (S) 39 Statsrådet (S) 40 (C) 41 Statsrådet (S) § 9 Svar på interpellation 2014/15:436 om statliga jobb ute i landet 42 Statsrådet (S) 43 (M) 44 Statsrådet (S) 45 (M) 46 (S) 47 (M) 48 (M) 49 Statsrådet (S) 50 (M) 51 (S) 52 (M) 53 (M) 54 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellationerna 2014/15:383 och 474 om Lågstadielöftet och Lågstadielyftet 55 Utbildningsminister (MP) 56 (M) 57 (M) 58 Utbildningsminister (MP) 59 (M) 60 (M) 61 Utbildningsminister (MP) 62 (M) 63 (M) 64 Utbildningsminister (MP) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om fråga för skriftligt svar § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2015