prot · H30927 · 2015-11-13 00:00:00 — Regeringen säger att Alliansen spenderade för mycket pengar när man i själva verket ville spendera lika mycket själv men på skattesänkningar som skulle gå till bidrag. Argumentationen går inte ihop. 29 Finansminister (S): Argumentationen går inte ihop, säger . Nej, argumentation går naturligtvis över huvud taget inte ihop. Det är nämligen så att om man sänker skatten blir det mindre pengar till välfärden. Det är tråkigt att ekvationen fungerar på det sättet, men det är faktiskt så den fungerar. Det tror jag att även invånarna i förstår, men däremot uppenbarligen inte alla moderater. När det gäller den kontrafaktiska verklighetsbeskrivning som gör vill jag påminna honom om att väldigt många av de satsningar som vi socialdemokrater föreslog under de två föregående mandatperioderna var tillfälliga arbetsmarknadspolitiska insatser som hade kunnat rädda människor ur långvarig arbetslöshet. Men de hade naturligtvis varit tillfälliga, och därför hade budgetunderskotten sett annorlunda ut om vi hade haft möjlighet att styra landet i stället. Vi hade också förslag på en del bidragshöjningar. Poängen med bidragshöjningar är att de inte ökar kostnaderna på samma sätt som skattesänkningar i takt med att ekonomin växer. Därför ser vi att återigen förde en politik som gav stora underskott. Av tre möjliga gånger som vi har haft moderater i regeringen har de alla lämnat efter sig statsfinanser med stora underskott. Därför är det mycket bra att vi från regeringens sida har halverat underskotten i de offentliga finanserna och att vi tar ansvar. Det ger oss helt andra möjligheter att i denna situation med en flyktingkatastrof också kunna göra den typen av satsningar som vi presenterade i går och som kommer att innebära mycket viktiga tillskott till kommunerna så att de kan upprätthålla god kvalitet i sjukvården, skolan och omsorgen som de genomför ett viktigt arbete med att ta emot de människor som söker sig till . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:105 om återvändande IS-terrorister 30 Statsrådet (S): har, med hänvisning till att Säkerhetspolisen har presenterat siffror för hur många som rest från för att delta i kriget i och , frågat mig om rapporten från Säkerhetspolisen föranleder några generella åtgärder eller initiativ från min och regeringens sida. Den nya svenska strategin mot terrorism som regeringen presenterade ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete mot terrorism. Strategin omfattar åtgärder för att förebygga, förhindra och försvåra terroristbrottslighet. Strategin tar den accelererande problematiken med utländska terroriststridande i beaktande. I regeringens målsättningar för terrorismbekämpningen ingår bland annat att relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå prioriterar arbetet med att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism och samverkar om insatser. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har ett särskilt ansvar för att utveckla denna samverkan. Vidare ingår i strategin att brottsbekämpande myndigheter ska ha ändamålsenliga och rättssäkra verktyg för att förhindra att terroristattentat begås och att kriminaliseringen av terroristbrottslighet ska vara ändamålsenlig. Säkerhetspolisen har det huvudsakliga ansvaret för terrorismbekämpningen i . En viktig del i myndighetens arbete är att bedöma vilket hot de som återvänder från konfliktområden utgör mot och svenska intressen. Myndigheten bedömer också om det finns misstanke om att en återvändare har begått terroristbrottslighet, vilket i så fall utreds under ledning av specialiserade åklagare vid . Att antalet personer som reser från till konfliktområden för att ansluta sig till terroristorganisationer har ökat är känt . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ökade anslag till Säkerhetspolisen för att ge myndigheten möjlighet att bland annat fortsätta arbetet med att vidareutveckla arbetet mot terrorism. De senaste uppgifterna från Säkerhetspolisen om antalet återvändande leder inte till några ytterligare specifika åtgärder eller initiativ från regeringens sida. 31 (FP): Jag tackar inrikesminister för svaret på interpellationen. Vi har debatterat detta tema . , chef för , har uppdaterat och lagt fram sin rapport där det mer konkret framgår att ungefär 40 av de svenskar som har åkt till konfliktområden har avlidit och att det är 125–150 personer som strider nere i konfliktområdena. Men det som han betonade som det särskilt intressanta var att 115 personer är tillbaka i – detta var för drygt en månad sedan, och är det kanske ännu fler – och att det inte finns några tecken på att detta skulle minska, utan det är fortsatt en aggressiv rekrytering som sker ute i våra samhällen, i stadsdelar och inte minst på sociala medier. Tyvärr lockar detta vuxna men inte minst ungdomar till våldsbejakande islamistisk extremism. Jag delar den oro som generaldirektören för Säkerhetspolisen framför. Han var mycket oroad över denna utveckling. delar denna oro. Självklart ligger det i vårt intresse att följa upp inte bara den långsiktiga strategin. Jag får frågan av medborgare om var dessa 115 har tagit vägen och vad de gör. Vad jag vet sitter i alla fall ingen i fängelse. De kanske har erbjudits andra insatser. Vi för debatten om denna interpellation på en generell nivå eftersom regeringen kanske inte kan kommentera enskilda fall. Men vi vill ändå ha en bedömning från regeringen. Det räcker inte att hänvisa till en strategi. Dessa personer har utifrån Säpos rapport stöttat IS, Islamiska staten, alltså terrorism. Säkerhetspolisen säger till oss och i sina rapporter att de vet – de tror inte – att dessa personer på olika sätt har stöttat Islamiska staten, och är de här i i våra kommuner och i våra samhällen. Inrikesministern säger att ska få mer pengar för att utveckla arbetet mot terrorism. Det låter bra, men frågan som uppstår är vad regeringen vill åstadkomma med satsningen. har uppenbarligen redan upparbetade metoder för att försöka ha koll. De säger att de har koll på varenda en av dessa drygt 300 individer, både de som finns utomlands och de som finns här i . Då är frågan: Vad är det effektiva med detta? På vilket sätt kommer satsningen att bidra till att vi skyddar oss bättre mot dessa personer? Jag vill inte dra alla över en kam. Den nationella samordnaren har pekat på allt från unga tjejer som har lockats ned till de extremt religiösa och radikaliserade ungdomar som tydligt har skrivit på sina Facebooksidor och andra sociala medier att de har åkt ned för att strida och döda andra människor. Det är klart att det är olika kategorier, men vi vill ändå veta hur regeringen ser på detta. 32 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för frågeställningen och interpellationen. Jag ska försöka ge så bra svar som möjligt på frågeställningar, men jag hoppas att det finns viss förståelse för att det finns saker jag inte kommer att kunna berätta om eftersom det skulle kunna påverka polisens och Säkerhetspolisens arbete. Säkerhetspolisen följer naturligtvis alla de individer som beger sig iväg för att slåss för Islamiska staten eller andra terrororganisationer. I den mån man hinner med tar man ett samtal med individerna innan de ger sig av för att försöka förmå dem att inte ge sig av. Man berättar om möjligheten att de blir lagförda om de återvänder. När individerna kommer tillbaka – om de kommer tillbaka, ska jag säga; som nämnde dör en stor del av dem i strid – förs motsvarande samtal med dem. Man försöker då utröna vad de har gjort och om de har gjort sig skyldiga till brott. Man gör en sortering av dem. På det kan sedan följa att man inleder förundersökningar efter de lagar som gäller , eftersom flera av dem kan ha gjort sig skyldiga till sådant som är kriminaliserat. Dock ser regeringen – och jag har förstått att delar den uppfattningen – att dagens lagstiftning inte är tillräcklig för att lagföra tillräckligt många individer för de handlingar de har gjort sig skyldiga till i eller . Därför går regeringen nu fram med en lagstiftning för att kriminalisera organisering, rekrytering, finansiering, förberedelse och utbildning av terrorkrigsresenärer. Då ökar man kraftigt Säkerhetspolisens och polisens möjligheter att lagföra dessa individer. Det är också bakgrunden till att regeringen tillför medel till , eftersom det då blir väsentligt fler individer Säkerhetspolisen kommer att behöva ha under uppsikt. Jag vill dock även vara tydlig med, fru talman, att det pågår förundersökningar mot individer i den här gruppen. Det pågår också annan form av polisiär spaning mot gruppen. Även om lagföringen är ganska begränsad kommer alltså dagens lagstiftning att kunna leda till att förundersökningar inleds och åtal väcks. Om jag inte är helt felunderrättad kommer det alldeles strax att väckas åtal i tingsrätten i mot flera individer som har gjort sig skyldiga till den här typen av verksamheter. 33 (FP): Inrikesministern nämnde befintlig lagstiftning. Den har vi debatterat oerhört , både i massmedierna och i kammaren. Låt mig börja med att säga att jag till och med har fått skriftligt från inrikesministern att det faktiskt finns möjlighet att lagföra personer som begått terrorism. Det kan gälla rekrytering, finansiering eller att ha tagit emot utbildning. Trots detta är det i alla fall ingen av dem som har rest för att strida med Islamiska staten och kommit tillbaka som har blivit lagförd. Man kan hänvisa till att fler kommer att lagföras när får mer pengar och när vi lägger till den andra delen av utbildning för terrorism utomlands. Men kärnan i denna interpellation, fru talman, är de som har kommit tillbaka. Jag vet att det har diskuterats insatser i många kommuner, och det har lett till väldigt heta diskussioner. Ska vi vara repressiva, eller ska vi välja en annan väg – ska vi utbilda dem och ordna bostäder åt dem? Vad ska vi göra? Jag och många kommuner efterfrågar nationell vägledning. Jag kom i går hem från där vi hade en internationell konferens om kontraterrorism, fru talman. Där låg fokus på barn och ungdomar. De flesta länder som var representerade har valt en brottsförebyggande ansats och en rehabiliterande, återintegrerande ansats. Man kastar alltså inte 11- eller 12-åringar i fängelse och förhör inte 14-åringar som om de vore vuxna. De som uttalade sig var experter, så jag misstänker att det ligger mycket i det de säger. Den grupp på 115 som har kommit tillbaka till innehåller dock en hel del 20–25-åringar, och det finns även äldre personer. Jag kan i alla fall inte svara på en fråga från allmänheten eller medborgarna om hur vi i hanterar dessa personer. De har enligt uttryckligen hjälpt Islamiska staten. Vi såg i går den avskyvärda attacken i i mitt födelseland där drygt 40 personer dog av Islamiska statens självmordsbombare. Det är klart att dessa frågor kommer upp, och vi i har uppmärksammat det lite grann i vår skuggbudget när det gäller åklagarkapacitet eller riksenheten för krigsbrott. Det handlar också om att intensifiera arbetet med . när det finns flyktingströmmar finns det bland allmänheten i en oro även för det. Vi ska inte bara ha koll utan också vidta åtgärder. Jag tror inte att det räcker att hänvisa till en generell, långsiktig strategi som kommer . Den har presenterats, men de konkreta förslagen har inte kommit . Jag tror inte att det räcker att vi tidigast eventuellt har en lagstiftning när det gäller just resandedelen. Den här interpellationen handlar om vilken beredskap som nation och regeringen har när vi vet att vi har 115 som enligt har deltagit i och stöttat Islamiska statens strider. 34 Statsrådet (S): Låt mig först bara klara ut detta med strategin. Sedan har den lagts på bord, och och andra partier har haft möjlighet att motionera om den. Jag tror inte att skrivelsen har riksdagsbehandlats , utan det är väl på väg att ske nu under höstriksdagen. Trots att den inte är färdigbehandlad av har regeringen vidtagit en del av de åtgärder som pekas ut i strategin. Arbetet går alltså vidare trots att skrivelsen inte är färdigbehandlad av . Alla de konkreta förslag som finns där ska genomföras och växlas ut i konkreta åtgärder. Låt mig ändå dröja en sekund vid lagstiftningen. Det är nämligen sant att terrorbrott som sådana fångas upp av den nuvarande lagstiftningen i , men i övrigt när det gäller terrorkrigsresenärerna är den lagstiftning vi har alldeles för svag. Det är tyvärr en brist den tidigare regeringen får ta på sig ett stort ansvar för. Man tog inte tag i problematiken tidigare och började inte det lagstiftningsarbete som krävs. Jag kan ta några exempel. När det gäller finansieringen av terror och terrorkrigsresor är det förbjudet att bidra med finansiering till terrorkrigsresor, men det krävs att åklagaren ska leda i bevis att den peng du har gett till organisationen faktiskt har använts för en terrorhandling. Det är nästan omöjligt för en åklagare att bevisa att den peng du sätter in på ett konto i leder till en terrorattack i eller där vi inte har polis, forensics eller säkerhetspolis på plats. Därför föreslår utredaren, och även , att syftet inte ska behöva klarläggas, det vill säga att även om du ger 100 000 till en terrororganisation för ett påstått humanitärt syfte ska det kriminaliseras. Det är för att kunna säkerställa att terrororganisationer inte ska kunna ha en humanitär cover-up och på det sättet kunna finansiera sin verksamhet. Den ändringen gör att det blir mycket lättare för åklagaren att leda i bevis att den terrorfinansiering som, tyvärr, trots allt sker i ska kunna räcka för en fällande dom i domstol. Samma sak är det i rekryteringsdelen. Det är förbjudet att rekrytera och att hålla terrorträning i , men det är inte förbjudet att åka på träningsläger med Islamiska staten i syfte att bli självmordsbombare. Den terrorist som sprängde bomben i , som berättade om, hade lagligt kunna åka på träningsläger om han hade varit svensk medborgare, enligt den svenska lagen som gällde under den förra borgerliga regeringen. Det kan väl inte vara en lagstiftning som och är nöjda med, och det tror jag inte att de är, fru talman. Vad jag vill illustrera är att även om har rätt i att terrorbrotten är kriminaliserade finns det så stora luckor att vi måste gå vidare. Genom att täppa till ett antal av luckorna blir det lättare att ställa de personer som återvänder från till svars för sina handlingar. Den nationella samordnaren ska, precis som säger, ge vägledning till kommunerna, gör också det och har producerat ett antal material. frågar om det ska vara repressiva eller sociala åtgärder. Det ska vara både och, menar jag. De ska vara sociala för dem som inte gjort sig skyldiga till terroristhandlingar och för dem som återvänder på grund av att de har sett Islamiska statens verkliga ansikte. Men de ska vara repressiva mot dem som har begått brott och terrorhandlingar för att man senare, när de har sonat sitt brott, ska kunna göra sociala insatser och hjälpa dem tillbaka in i samhället. 35 (FP): Tack, inrikesministern! De som just nu utreder lagstiftning om strid utomlands har meddelat att det är väldigt komplicerat. Det finns inga lätta svar att lägga fram till regeringen eller . Chefen för riksenheten för säkerhetsmål, , säger att det som är på gång är ett slag i luften. Det finns , anser hon som åklagare, möjlighet att åtala och lagföra de personer som har rest och kommit tillbaka, till exempel för krigsbrott. Hon ser en risk för att kommande straffskärpningar inte kommer att leda till att fler lagförs. har en väldigt viktig funktion i vår konstitution och i vårt samhälle. Hon är chef för för säkerhetsmål, och jag hoppas att hon har underlag för sina uttalanden. Det skulle i så fall innebära att några av dem som är på väg dit ned eller är där nere, och inte minst de som har kommit tillbaka, faktiskt skulle kunna åtalas för terrorist- eller krigsbrott. Men jag är inte åklagare; jag är förtroendevald, så jag får följa den juridiska processen. När det avslutningsvis gäller nuvarande lagstiftning har tidigare informerat om rekrytering. Det har varit få åtal, och har samtliga lagts ned. Just nu finns ett ärende från . Det är det enda kända ärende som är aktuellt. Fokus i interpellationen var på hanteringen av dem som är tillbaka, oavsett om den är social eller repressiv. Här meddelar inrikesministern i sitt svar att han inte tänker ta några fler initiativ med anledning av Säpos rapport, och det oroar mig. 36 Statsrådet (S): Det var en fin retorisk poäng, . Men om vi ska vara ärliga är skälet till att vi inte vidtar några ytterligare åtgärder, efter det att Säpos rapport presenterats, att vi redan har presenterat över tjugotalet åtgärder till – åtgärder som den förra regeringen skulle ha kunnat vidta men inte gjorde. Det är inte därför att vi sitter nöjda efter den senaste rapporten. Vi följer kontinuerligt upp utvecklingen tillsammans med . Kommer Säkerhetspolisen eller , eller för den delen till och med och , fram med konstruktiva förslag, utöver de som finns i strategin, som skulle kunna skärpa arbete mot terrorism är jag naturligtvis beredd att lyssna på dem och vidta rätt åtgärder. Sedan vill jag bara för protokollet få noterat att den bild som ger av åklagarens syn på lagen kraftigt avviker från den bild som ger i sina remissvar till utredningen. Det gör att jag blir lite tveksam till om verkligen har tolkat åklagaren rätt och riktigt. Om har gjort det emotser jag förslag på ändringar i lagstiftningen, vilken vi lägger på bord, som skulle kunna leda till att vi ökar antalet lagförda. Vi ska inte låtsas som att det mellan och Socialdemokraterna finns olika motiv för eller önskemål om att de människor som gör sig skyldiga till de här hemska brotten ska lagföras i svensk domstol och sättas bakom lås och bom. I det arbetet välkomnar jag oftast konstruktiva och bra bidrag för att nå vårt gemensamma mål om ett tryggare . Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:117 om stoppet för nya förvaltningsområden på finska 37 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om inte ett stoppbeslut gällande nya förvaltningskommuner borde ha förankrats bättre med företrädare för de nationella minoriteterna och på vilket sätt regeringens beslut gör det lättare för kommuner och landsting som vill in i förvaltningsområdena. Vidare frågar vilka konkreta åtgärder regeringens högre ambitioner med lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk omfattar. Låt mig börja med att upprepa att regeringens ambition med politiken för de nationella minoriteterna är hög. Det sätt på vilket säkrar de nationella minoriteternas rättigheter är en måttstock för vårt samhälle. Det är även därför som regeringen så långt som det är möjligt samråder med företrädare för minoriteterna, och för mig är de synpunkter som framförs och det kunskapsutbyte som sker vid samråden en mycket viktig del av mitt arbete. Det som regeringen har fattat beslut om är ett förslag till ekonomiska ramar för förvaltningsområdena. Detta har beretts inom ramen för den interna budgetprocessen, och det är inte möjligt att samråda om de ekonomiska ramarna i en kommande budgetproposition. Intresset för att ingå i förvaltningsområdena är fortsatt stort, och detta är glädjande. Ett lokalt engagemang är avgörande för att minoriteternas rättigheter ska kunna förverkligas. Det arbete som bedrivs i de kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena är fortsatt en viktig resurs i arbetet. Med detta sagt måste jag som ansvarigt statsråd agera när jag vid ett flertal tillfällen får synpunkter från de nationella minoriteterna, från de samordnande och uppföljande myndigheterna och från att det finns brister i systemet, särskilt på så sätt att statsbidraget används olika och att de rättigheter som de nationella minoriteterna har därigenom genomförs på olika sätt och i olika grad beroende på var man bor. Detta är inte avsikten och därför finns ett behov av att se över systemet. Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt i och att genomföra en översyn av statsbidragets användning i förvaltningskommunerna. Det finns ett behov av att se över området. Därför har regeringen aviserat en översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt förtydliganden av vissa andra åtgärder på området. kan detta stärka det lokala arbetet. Angående frågan om konkreta åtgärder arbetar vi till exempel med att stärka tillgången till lärare i nationella minoritetsspråk genom att ge ekonomiska förutsättningar för deltagare att genomgå utbildningsinsatser för sådana lärare. Men jag vill särskilt lyfta fram behovet av den aviserade översynen, detta efter återkommande kritik som har varit känd under . 38 (FP): Jag tackar kultur- och demokratiminister för svaret på interpellationen. Jag har haft förmånen att arbeta med dessa frågor . Jag var folkpartistiskt kommunalråd i när som första kommun i ansökte om att frivilligt ansluta sig till lagen om nationella minoriteter och den del av reformen som gäller förvaltningsområden på finska. Jag har särskilt lyft fram de finska förvaltningsområdena, men de för meänkieli och samiska är lika viktiga. Jag är bekymrad. Det är lätt att säga att regeringen ska göra en översyn och att man inte har kunnat förankra eftersom det har varit en budgetfråga. , , , , , , och är de åtta kommuner som har ansökt hos regeringen. Har dessa kommuner fått besked om sina ansökningar? De har aktivt hört av sig till regeringen och och sagt att de vill vara en del av lagen om nationella minoriteter och förstärka sin service vad gäller demokrati, förskola, kultur, språk och inte minst äldreomsorg. Det är en viktig och uppskattad reform. anser också att man efter tre ska följa upp insatserna. Vissa landsting och kommuner gör inget och har mycket pengar över. Då finns det anledning för staten att vara lite tuff mot dem och säga: Ni har ansökt och fått bifall och statsbidrag. Hur kommer det sig att ni inte gör något för de äldre och förskolan vad gäller demokrati och stöd för de fem nationella minoriteterna? Det ligger ingen motsättning i att dels göra en översyn och följa upp där det har funnits kritik, dels behandla de åtta ansökningar som har inkommit. Har regeringen sagt något till dessa kommuner? Eller har de fått läsa i en tidning eller i en budget att det inte blir några beslut om förvaltningsområden? 39 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar riksdagsledamot för interpellationen och inlägget. Jag delar riksdagsledamotens engagemang och förståelse för vilken roll lagen och förvaltningskommunerna spelar. Det jag inte kan bortse från är det som riksdagsledamot också lyfter upp om att det har funnits en kritik av hur olika rättigheterna kommer en till del beroende på var i landet man bor. Denna kritik har varit tydlig . Jag tog del av den redan som generaldirektör för för ungdoms- och civilsamhällesfrågor innan jag blev utsedd till statsråd, och jag hade med mig kritiken in i det ämbete jag nu har. Regeringen har beslutat att man inte kan bortse från denna kritik. Jag vet att inte minst med heder har arbetat för de nationella minoriteternas rättigheter och för mänskliga rättigheter i stort. Att se över och utreda på vilket sätt statsbidraget har använts är en avgörande fråga. Det är skattepengar, och skattepengar ska dit de är ämnade att gå. Denna kritik har påtalats mig så länge jag har varit statsråd. I har jag fått höra att vi måste göra något. Förvaltningskommunerna måste skötas ännu bättre, både vad gäller grundskyddet, som gäller alla, och det stärkta skyddet. Det finns kommuner, till exempel , med flera, där det fungerar bra, men det är alldeles för stora skillnader. Vi har gett och i i uppdrag att se över hur statsbidraget har använts. Jag kommer att motta rapporten , och i väntan på den beslöt vi att pausa adderandet av ytterligare förvaltningskommuner. Vi gör det för att vi ser att lagen och förvaltningskommunerna är så viktiga. Vi vill inte underminera detta utan fortsätta att stärka det. Det är en paus, inte ett stopp.