prot · H209107 · 2015-06-02 00:00:00 — Man ska medverka i den regionala utvecklingen och samråda med regionalt ansvariga innan man förändrar myndigheternas verksamheter. Ändå ökar centraliseringen. Då kan man fundera på om de statliga verksamheterna nonchalerar uppdraget i förordningen. Låt mig ge några exempel på de senaste åtta månadernas förändringar. Arbetsförmedlingen aviserar att lägga ned hundra arbetsförmedlingskontor. Den statliga banken meddelar sina företagskunder att man inte längre vill låna ut till företag norr om . minskar från åtta ledningscentraler till fyra. beviljar utbildning med start av alla utbildningar i , och . vill lägga ned nio kontor. Posten drar in paketutlämningsställen. läggs ned av . Posten försvårar lördagsutdelning av dagstidningar. Statliga museer ska ge fritt inträde, och av de 20 statliga muséerna är det bara 3 som finns utanför . Listan kan göras lång. Alla är i behov av jobb, service och ökad trygghet. Finansministern säger i sitt svar att ”det är myndigheterna själva som ska fatta beslut om lokalisering”. Då undrar jag: På vilket sätt ska nedläggningen av elva skattekontor uppfylla regeringens princip om statlig närvaro i hela landet? Och hur uppfyller arbetet när man lägger ned elva skattekontor, förordningen 2007:713? 38 (M): Låt mig först konstatera – det kan annars te sig lite underligt – att anledningen till att undertecknad har två interpellationer är att jag inte fick ställa dem till en minister, för det var två olika ministrar som skulle besvara dem. Jag vill börja med att säga att jag tycker att finansministern och regeringen sedan vi skrev de här interpellationerna har gjort vissa saker som är klart bra. Det första uppdraget till den statliga utredningen är att den statliga närvaron ska kartläggas regionalt och lokalt. Jag tycker att det är väldigt bra och kan bara instämma i vad min kollega har sagt i frågan. Jag står helt bakom hans beskrivning, eftersom vi båda verkar i ett län som har känt av hur statlig verksamhet flyttas. Det är inte bara den här regeringen utan också den tidigare regeringen som har jobbat på det här sättet. Det gäller Polisen, , Kronofogden, Posten, , – ja, listan kan göras lång. Jag ser fram emot utredningens resultat. Det är viktigt att ha ett öppet sinne och se vad vi kan göra för att åtminstone urbaniseringstakten ska gå lite långsammare, för det är svårt att få den att gå i den andra riktningen. Låt mig också poängtera att statliga jobb inte kommer att rädda landsbygden, men de är en viktig pusselbit i och , om jag håller mig i mitt hemlän. Den kvinnliga ingenjören på ABB har en man som är akademiker och kan jobba på i . Det gör att det är lättare att rekrytera kompetent personal, inte bara till utan till ABB. Ofta finns det ju en medföljande, och båda vill ha jobb. Därför är det viktigt att staten ser till att det finns akademiska jobb även på mindre orter. Vad gör vi som verkar på mindre orter? Jo, vi tycker att det är jättebra att våra ungdomar åker till universitet och högskolor runt om i eller i andra länder och skaffar sig kunskap. Men vi ser ju gärna att en och annan kommer hem. Finns det inga akademiska jobb blir det svårare att flytta hem. Då stannar man kanske på universitetsorten eller på en annan ort där man kan få jobb. Det är inte bara som har sådana här planer. Även andra drabbas av detta. Jag besökte en trävarufirma utanför i går. Man har fått erfara vad som händer när har färre anslutningspunkter. Man har svårt att få det virke som exporteras att gå med på statlig järnväg. Dessa pusselbitar bildar kanske inte var för sig ett mönster, men när vi har lagt ihop tillräckligt många förstår vi lite grann varför urbaniseringstakten i är så hög. Jag välkomnar som sagt den statliga utredningen. 39 PER ÅSLING (C): Jag tackar finansministern för svaret. Jag har i min interpellation lyft upp frågor som har bäring på eftersom jag är nyinvald i insynsråd och värnar det extra. I min roll som skatteutskottets ordförande ingår också att följa mer än andra myndigheter. Frågan kan lika gärna ställas angående andra myndigheter, men jag har valt av de skäl som jag har framfört. Myndigheterna är till för medborgarna, och medborgarna har rätt till en likvärdig service oavsett bostadsort i landet. För att underlätta företagande och jobb krävs tillgång till lokal närvaro av myndigheter. Det är dessutom en fråga om omsorg om skattemedel. Den pågående centraliseringen av myndigheter till storstadsregioner och större städer leder till ökade kostnader för såväl lokaler som löner. Det finns en betydande potential för effektivisering. Många delar av myndigheternas verksamhet kan och ska decentraliseras. Den nya tekniken gör att det aldrig har varit lättare än nu att just decentralisera verksamhet. nämnde i sitt anförande förordningen 713 som tydligt lyfter upp frågan att statliga myndigheter har ett ansvar för att medverka i regionalt tillväxtarbete och pröva decentralisering av verksamhet. , alltså , lade dåvarande regering med och i spetsen fram en proposition om det nya skatteverket på bord. Av propositionen framgår att ett av de tyngst vägande skälen för att bilda den nya myndigheten var den ökade flexibiliteten. Det skulle bli avsevärt lättare att flytta arbetsuppgifter, material och beslutanderätt över landet utan det formella hinder som myndighetsgränserna utgjorde. Regeringens bedömning var att den föreslagna omorganisationen skulle medföra att kunde ta större hänsyn till regionala konsekvenser än vad skattemyndigheterna och kunde göra. Det ställningstagandet och den utgångspunkten är lika relevant . Därför är det värdefullt att finansministern i svaret konstaterar att regeringen har ett övergripande ansvar för de samlade effekterna av enskilda myndigheters beslut. Med det konstaterar jag att frågan är politisk och att regeringen har en möjlighet och ett ansvar att via regleringsbrev eller på annat sätt styra hur myndigheter agerar och organiseras. Jag får återkomma till Statskontorets uppdrag, men är det inte rimligt att stoppa nedläggningen när en utredning är tillsatt, ministern? 40 (MP): Det är roligt att se de borgerliga ledamöternas engagemang i fråga om lokaliseringen av kontor, värdet av att det ska finnas statliga jobb runt om i landet och allt som hänger ihop med det, förutsättningar för utveckling och så vidare. Jag frågar mig dock om samma engagemang fanns när ni var i regeringsställning. kräver ni att de långt gångna planerna för i och ska ändras. Var fanns de kraven för ett drygt halvår sedan och ? Då hade centerpartisterna näringsministern och landsbygdsministern vägg i vägg. Det har ni inte , men ni hade den möjligheten . Enligt en utredning från , , försvann fler än 10 000 statliga jobb från landsbygdskommunerna under de förra mandatperioderna. Det fanns nog många olika skäl till det, och jag ska inte kritisera vart och ett av de enskilda besluten. Men det skedde som sagt när ansvariga ministrar var från . Poängen är att dessa frågor inte är svartvita eller enkelspåriga. Jag medger att det gavs visst uttryck för det även av tidigare talare. Jag hoppas att vi som deltar i debatten har samma utgångspunkt vad gäller urbanisering och landsbygdsutveckling, nämligen att människor ska få bo var de vill. Det ska finnas förutsättningar för folk att bo i , eller . Att vi politiskt skulle ha en viljeinriktning för var folk ska bo någonstans är åtminstone för mig väldigt främmande. Jag hoppas att det är det även för övriga. Det är bra att det har getts ett uppdrag till Statskontoret att göra en sådan här översyn. Det ska finnas en övergripande styrning. Vi får dock inte landa i att vi tar politiska beslut om var varje enskild lokal ska ligga. Det finns för- och nackdelar med olika lokaliseringar för olika myndigheter och olika verksamheter. Det måste finnas en sådan flexibilitet att olika myndigheter får fatta beslut som rör den egna organisationen. 41 (S): Även om den tekniska utvecklingen har kommit att ge andra förutsättningar för att bidra och erbjuda service över landet spelar den fysiska lokaliseringen av myndigheter fortfarande stor roll. Det handlar om att hålla balans mellan effektivitet och andra hänsyn i de fall de kan stå i konflikt. Det är viktigt. Det påverkar hela landet och än mer vissa delar av landet. Det handlar om mer än bara de statliga tjänster som eventuellt kan försvinna när man centraliserar en myndighets kontor. Det påverkar också den känsla som kan finnas på orten som får se statliga jobb försvinna. Men det är viktigt att poängtera att vi har självständiga myndigheter i . Det är också någonting vi behöver värna. Regeringen har såklart ett ansvar för utfallet och helheten. Där är regional och lokal närvaro viktigt. Därför har regeringen uppdragit till Statskontoret att se över detta och hitta ett sätt att styra också för att ta hänsyn till regional och lokal närvaro. Civilminister uttalade i en artikel i i samband med att beslutet fattades: ”Myndigheterna har koll på sin egen verksamhet, det är regeringens ansvar att ha helhetsbilden. Jag anser att staten inte kan abdikera från sitt ansvar att finnas i hela landet. Staten ska hålla ihop vårt land, inte bidra till att splittra det.” Här skulle jag ha läst upp en lapp som jag tydligen inte har med mig i talarstolen. Det var den tidigare civilministern som uttalade sig i fackförbundets i samband med att det gjordes en kartläggning av den rätt omfattande centralisering av statliga myndigheter som skett under de tidigare regeringsperioderna. Jag får nu lappen från min bänk. Han sa: ”Det primära målet är att vi ska ha bra service till medborgarna, det andra att vi ska hushålla med skattebetalarnas pengar och det tredje att vi ska vara så närvarande som möjligt på så många orter som möjligt.” Han fortsatte: ”Jag ser ett jätteproblem med regionalpolitiken i den meningen att vi har olika utvecklingskraft i olika delar av landet. Men jag tror inte att vi löser det med att ha ett antal statstjänstemän stationerade som inte har någon specifik, bra uppgift. Sedan kan statliga tjänster vara ett viktigt komplement. En ort som ska växa måste ha bra statlig service.” Det var inte så att han på något sätt dödförklarade myndigheternas uppgift att finnas ute i landet. Men det är ändå ett måttligt engagemang som gavs uttryck för av den tidigare civilministern . Mot bakgrund av det är det bra att och övriga debattörer här i stället för att ta till brösttoner ser att det har skett en positiv positionsförflyttning. De säger att de vill följa Statskontorets arbete och arbeta tillsammans i den här viktiga frågan. Jag hoppas att det är en uppfattning och ambition som deras partier står bakom. Jag ser fram emot ett konstruktivt samarbete i frågan för ökad regional hänsyn som vi värnar myndigheternas självständighet. 42 Finansminister (S): Det är viktigt att vi har en del principiella utgångspunkter som vi delar. Den första som det tycks att vi är eniga om är att myndigheterna själva ska styra den exakta lokaliseringen för sin verksamhet. Det är en viktig princip, och jag uppfattar det som att riksdagspartierna står bakom den principen. Det är naturligtvis också viktigt att vi från regeringens och sida ger myndigheterna riktlinjer när de fattar besluten. Det vi gör är att ge riktlinjer för hur man fattar besluten, och sedan fattar myndigheterna själva de exakta besluten. Det är mot den bakgrunden som vi har gett Statskontoret i uppgift att se över principerna för statlig lokalisering. En viktig del i det arbetet som jag tycker att vi har missat tidigare i förvaltningspolitiken är att ha mer av ett koncerntänk för de olika statliga myndigheterna så att den ena handen vet vad den andra gör. Så har det tyvärr inte riktigt varit tidigare. Det är några saker jag vill kommentera i debatten. Det talas om service i hela landet. Det är viktigt att påpeka att har två separata strukturer, en struktur för när man ger service och en annan struktur för var skattehandläggningen sker. Servicen ges via servicekontoren som man har tillsammans med och . Det är inte förslag på förändringar i den strukturen. Däremot är det förslag från på förändringar i skattekontorsstrukturen, som handlar om var någonstans man sköter handläggningen. I det förslag som har finns inget förslag att flytta verksamheter till våra storstäder. Det är inget förslag om flytt till , eller men däremot till regionala centrum. Det är det förslag som har. Frågan om sammanslagning till en myndighet har tagits upp. Det stod också att det var möjlighet att sprida verksamhet över landet. Det har också skett från sida. Man har till exempel centraliserat lönehanteringen i . Man skickar alla stockholmares inkomstdeklarationer till där de kontrolleras. Riksdagsledamöternas skattedeklarationer går till . anställdas deklarationer går till . På så sätt har jobbat med att sprida verksamheter runt om i landet. Vad gäller specifikt skattekontoren i och fattades det beslutet , alltså för . Om man har synpunkter på det beslutet till en minister bör frågorna i huvudsak ställas till min företrädare . Krav på vad ska göra i det här läget bör ställas till . 43 (C): Jag vill väldigt kort beröra det lite märkliga inlägget från från där han inte har någon känsla för likvärdig service och likvärdiga möjligheter i landet. Jag vet om att inte är något landsbygdsparti, men det blev plötsligt väldigt tydligt i ditt inlägg. Jag vill inte hemfalla till resonemang och skylla på föregående regering. Vi talar om 65 års urbanisering i . Alla regeringar har under den resan haft händerna i samma syltburk. Det ska vi ha respekt för. I riksdagsdebatten om statliga verksamheter i hela landet informerade statsrådet om att regeringen har bestämt sig för att prioritera styrning av statliga myndigheter. Han sa: Den statliga förvaltningen ska finnas i hela landet nära människorna. Ur detta perspektiv är det förvånande att finansministern tvår sina händer genom att skylla på att det är myndigheterna själva som bestämmer hur och var man ska lokaliseras. När jag läser interpellationssvaret kan jag inte se någon samsyn i den här frågan. Ett klargörande från finansministern på den här punkten vore rimligt. Delar hon uppfattningen att de statliga förvaltningarna ska finnas i hela landet nära människorna? Det finns också ett resonemang från där man säger att myndigheten ska finnas där företagen finns. Man anger också problem att rekrytera tillräckligt kompetent personal. Jag skulle vilja föra ett resonemang om de två skattekontor som läggs ned i min egen valkrets i . Det gäller och . Finansministern säger i sitt svar att man ska flytta Moras verksamhet till närliggande ort. Jag vet inte vad ministern menar med närliggande ort, men det är 8 ½ mil mellan och . Med stockholmsmått är det ganska långt. Det innebär också att vi flyttar kontoren som ligger i de sex nordligaste kommunerna i vårt län. Det innebär att det är 15 924 arbetsställen som inte längre får någon service. Vi lämnar norra största friluftsområde med hela fjällvärlden och och . Till har Falukontoret och till enkel resa om man vill granska ett företag. Som en jämförelse är det intressant att veta att det är mellan och . Man skulle alltså lika väl kunna hantera verksamheter i den här kommunen som i den norra delen av . Hur påverkar detta vardagen för företagarna och för dem som jobbar på ? Det är också intressant att fundera på om inte de 15 924 arbetstillfällena i norra räknas. Skattekontoret i kom till som en kompensation för nedlagda gruvor. Genom att kontoret skapades kompenserade man för tre stora gruvor som inte längre var lönsamma. Det är inte något traditionellt skattekontor, utan det är ett punktskattekontor som skulle kunna ligga precis var som helst med den verksamhet de bedriver. Det innebär att om detta centraliseras till har det ingen effekt på den verksamhet som bedrivs, utan det är fortfarande punktskatter de jobbar med. När man talar med dem och frågar om det är problem att rekrytera kompetent personal säger de att de inte har varit med om att det har varit det . Det finns tydliga signaler från riksdagsbänken med socialdemokrater från , där man upprörs över behandlingen av kompensationen för . sitter här, och han är med på det uttalande som alla dessa ledamöter har gjort. Vi centerpartister tycker att det vore rimligt att en konsekvens blir att också denna nedläggning stoppas i avvaktan på Statskontorets utredning. 44 (M): Jag tänkte börja med att kommentera lite av funderingar på om vi ska tvinga människor att bo någonstans. Man behöver inte tvinga människor att flytta till om jobben finns där, och inte till heller. Det lovar jag. Det är det som är en förutsättning. Vi var några stycken – jag vet att också var med – som satt och ringde runt till dalfolk i förskingringen och frågade om de tänkte flytta hem. Alla jag talade med sa: Ge mig ett jobb så flyttar jag ! På vår lista fanns natur, kultur och det ena med det andra. Men det var jobben, jobben, jobben de talade om. Jag tror att jag har hört det : jobben, jobben, jobben. Det är precis samma sak oavsett om det är statliga eller privata jobb i eller i . Därför skulle jag önska en sak, utan att KU-anmäla eller så. Jag är ganska övertygad om att finansministern, som jag har förstått ingår i en samarbetsregering, skulle kunna se till att också och kommer med i en paus i avvaktan på utredningen. Om man nu kommer fram till – vilket jag hoppas och tror att man gör – att det är hälsosamt för orter utanför storstaden att ha denna typ av jobb är det svårt att backa när man har gjort sig av med såväl lokaler som personal och liknande. Gör en paus så att även och får en förnyad chans, och sedan får vi se vad som händer när utredningen är klar! Jag skulle verkligen uppskatta det. Jag tänker kanske inte vara exakt lika kategorisk som finansministern, herr talman, när det gäller att myndigheten själv ska bestämma var jobben ska finnas någonstans. Jag tycker, och det står också i finansministerns svar, att det är och regeringen som utifrån regleringsbrev avgör vilka möjligheter en statlig myndighet har. Jag tycker att det är viktigt att se till att kontoren blir kvar. Det blir extra viktigt om utredningen kommer fram till att det är betydelsefullt för kommuner om de ska kunna behålla invånare och i förlängningen god service. talare, även finansministern, har varit inne på att riksdagsledamöternas deklarationer hamnar i . Det går alldeles utmärkt. Men det var lite intressant att deklarationer hamnar i , och det kontoret ska flytta. Det där får vi kanske fundera lite närmare på; jag skulle kunna tänka mig att det inte uppfattas så positivt i . Jag hoppas som sagt att vi tillsammans kan se till att detta jobb blir bra. Det är viktigt att hela landsbygden kan blomstra i . Jag är övertygad om att politiska beslut har inverkan. Jag tror inte på kilometerskatt, höjd bensinskatt och liknande. Jag tror att sådant är viktigt och att det kommer att påverka landsbygden. Som talesperson för landsbygdsfrågor i ser i alla fall jag detta som en del i det viktiga pussel som ska läggas för landsbygden, som jag sa tidigare. Det här är bara en bit bland många andra, och om vi lägger fler och slutligen alla bitar kommer detta att bli klart. Är finansministern beredd att se till att och får samma möjlighet? 45 PER ÅSLING (C): Frågan gäller vilket vi vill ha och vilket vi vill bygga. Starka myndigheter skapas bland annat genom att verksamhet finns lokaliserad runt om i landet. Med detta sagt kan jag återigen konstatera att denna debatt gäller många myndigheter, men jag fortsätter att hålla mig till . fanns det 120 kontor. Då lades över hälften av dem ned, och det blev 57 kvar. 2014 försvann ytterligare några kontor – och . 2015 kom förslag om att lägga ned ytterligare kontor, förutom de tidigare besluten om och . Den fråga jag ställer mig, herr talman, är: Vad blir nästa steg? Hur många kontor blir det, och hur kommer närvaro utanför och de större städerna att se ut ? Det är därför det är så angeläget att vi agerar . Jag har besökt flertalet av de kontor som har lagts ned eller är planerade att läggas ned. Jag har fått många medskick i de utomordentligt värdefulla och positiva samtal jag har haft med personal på dessa kontor. Det handlar inte enbart om den enskilda orten. Det handlar om kommunen, och det handlar om regionen. Detta är några medskick som jag tycker är relevanta. Kompetensen är bra; det är hög kompetens på kontoren. De har också en låg personalomsättning, vilket bidrar till att kompetensen är hög. Det måste i rimlighetens namn vara värdefullt för ett verk och en myndighet att man har tillgång till personal som inte är flyktig eller byter jobb, vilket är fallet på de större orterna och de större kontoren. Jag skulle vilja säga att de mindre kontoren – och det gäller säkert också många andra myndigheter – är någon form av ryggrad för en myndighets verksamhet. Jag vill återigen framföra ett tack till finansministern för det ställningstagande som gjordes i svaret, att ”regeringen har emellertid ett övergripande ansvar över de samlade effekterna av enskilda myndigheters beslut”. Just därför tycker jag att det är angeläget att Statskontorets uppdrag får genomföras och utredningen slutföras utan att den ska vara ett alibi för att inte göra något. Jag känner en stor oro om nedläggningsbeslut och förändringar med centralisering som inriktning från många myndigheter fortsätter som aviserat. Jag tar gärna emot utsträckta hand – det är viktigt att vi nu jobbar tillsammans brett för att på så sätt skapa en bra struktur och därmed bygga både ett starkare land och ett starkare myndighetssammanhang. Jag vill återigen fråga ministern: När regeringen ändå har både ansvar för och möjlighet att låta myndigheternas lokala verksamheter fortgå … 46 (MP): Jag ska hålla koll på klockan och inte dra över tiden. Jag tror att det går ganska snabbt. Det var tydligen kontroversiellt för ett par ledamöter att jag tycker att utgångspunkten är att människor ska få bo var de vill. Jag var ändå noga med att påpeka att det handlar om att det ska finnas förutsättningar för att bo på olika ställen. Om de finns ska vi politiker inte ha synpunkter på var folk vill bo. Om man vill bo i , vilket jag och många med mig tycker är trevligt, eller om man väljer att bo någon helt annanstans ska vara upp till var och en. säger att det är jobben som är avgörande för och . Jag tvivlar inte en sekund på det. Jag tror att det är fantastiskt att bo i , om man kan ha ett jobb som är värdefullt. Därför är anledningen än större för den nya regeringen, den nya finansministern, att ha ett annat angreppssätt än finansminister, , hade. Vi ger utredningen det här uppdraget. Med den förra regeringen försvann 10 000 jobb från landsbygden. Oppositionen kan alltså vara glad över att det finns en inriktning på området. 47 HANS (S): Det kan finnas risk för att kan upplevas som den från oppositionen som är tydligast. Det här är en fråga som har diskuterats på många olika sätt ute i landet. Jag är bekymrad för vad som händer ute i landet regionalpolitiskt. Den ena myndigheten efter den andra försvinner. med flera har tagit upp att många myndigheter försvinner ute i landet. Jag kan beskriva hur illa det kan se ut. I min lilla kommun har man sagt att Lantmäteriet ska försvinna. Det ska flyttas. vill riva upp järnvägsrälsen. Polisen vill flytta myndigheten lite längre bort. Allt detta leder till slut till att tålamodet tar slut bland folk ute i bygderna. I fråga om , som frågan gäller, handlar det om två saker för min del. Ska ta regionalpolitiskt ansvar eller inte? Jag anser att generaldirektör har fattat ett bra och klokt beslut när han har beslutat att, under rådande omständigheter, inte genomföra flytten av de nio kontor som finansministern tog upp. Det är bra att bland annat Ludvikakontoret blir kvar. Enligt min uppfattning bör finnas i hela landet. beslut när det gäller flytten från och är inte bra. Det är tydligt att det kanske inte är den nuvarande finansministern som är det största problemet.