prot · H209114 · 2015-06-11 00:00:00 — Det finns en betydande risk för att folk med undermålig engelska inte uppfattar det engelska varningsmeddelandet. Det kan vi absolut inte acceptera. Litteratur, läsande och språk Med skolans sjunkande kunskaper i bland annat engelska känns det extra viktigt att vi har ett enhetligt språk att läsa och få kunskap ifrån. Det gäller även vilka signaler vi sänder ut. Vilken gemenskap har vi i landet, och vilket språk ska vi alla kommunicera med i första hand? Det finns givetvis fler exempel att nämna. Det kan låta som en liten och obetydlig sak i det stora sammanhanget. Men av principskäl tycker vi att det är en viktig fråga. Det är orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen som officiella, medan svenska språket endast anses som officiellt i internationella sammanhang. Det är även orimligt att svenskan ständigt är officiellt huvudspråk i och men inte här i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt, inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt eller inte alls på vårt lands huvudspråk, svenska. Ett annat problem är punktskriftens ställning. De fem minoritetsspråken är som sagt officiella språk i . Vi vill med vår motion göra även punktskriften till en del av dessa. När den nya språklagen var på remiss föreslog Myndigheten för handikappolitisk samordning, Myndigheten för delaktighet, i sitt remissvar ändring av två punkter, dels formuleringen om vilka som ska ha rätt till teckenspråk, dels det faktum att punktskriften inte omnämns alls i lagen. Tyvärr fick endast det första remissvaret gehör. Det beklagar vi. Vi vill att även punktskriften ska ha samma ställning. är ett språk för synskadade. De bör ha samma rättigheter som vi att ta del av ett språk, deras språk punktskriften. I FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning framförs att nationell lagstiftning inte ska tillåtas missgynna funktionshindrade individer. Dessutom nämns specifikt rätten till punktskrift som kommunikationsmedel för synskadade. Denna konvention är undertecknad av riksdag. Trots det finns det som sagt inget lagstadgat skydd för att synskadade ska kunna läsa sitt skriftspråk, punktskriften, när de vill. Jag kommer att hoppa över till ett helt annat ämne, nämligen nationellt lånekortssystem. Vi lever i en värld där vi reser en hel del. Det gäller framför allt oss ledamöter i riksdag. Jag har tänkt att jag vill läsa en bok , efter en lång dag med möten och läsande av en hel del betänkanden. Men jag drar mig ofta för att låna en bok på eftersom jag inte vet när jag är hemma nästa gång och hinner lämna tillbaka boken. Med vårt förslag vill vi kopiera system. De har ett nationellt lånekort. Där kan man låna en bok var som helst och lämna tillbaka den lånade boken var som helst i landet, bara man returnerar den till ett bibliotek. Det är synd att de övriga partierna inte har samma åsikt i frågan. Vi skulle slippa en hel del oro för återlämningstiden, om vi nu inte råkar vara i vår hemstad. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 och 5, precis som min partikollega har gjort. Och jag vill önska utskottet och herr talmannen en riktigt härlig sommar. 21 (M): Litteratur, läsande och språk Jag var tvungen att begära ordet igen eftersom debatten har börjat kantra åt olika håll. Det gäller framför allt men även uttalanden. Jag tycker att fristadshanteringen har mått bra av att prövas i domstol. Det har inte förvärrat eller försämrat möjligheterna utan snarare gett kommunerna råg i ryggen. De har faktiskt rätt till detta. Kammarrätten uttalade att det finns samhälleliga angelägenheter som kan betecknas som både statliga och kommunala. har vi fått det svart på vitt. Det har varit lite otydligt tidigare, men har vi fått det klarlagt, vilket är jättebra. Tillkännagivandet är oerhört viktigt. och står här i talarstolen och säger att det är bra att inte mer än 15–16 städer eller regioner deltar i det här. Vi har 290 kommuner i det här landet! Regeringen och behöver alltså göra betydligt mer än de gör . : Biblioteksstrategin har inte varit uppe i det här ärendet , men flera har tagit upp det. Det är den enda smula av regeringens handlingskraft som syns, men det står ingenting om det i betänkandet. Men glöm inte att bibliotekslagen som alliansregeringen lade fram för blev antagen. Man gav i uppgift att ta fram en biblioteksstrategi om det fanns ett behov av en sådan. Så är det. 22 (MP) replik: Här finns flera saker att kommentera. Den nationella biblioteksstrategin nämns naturligtvis i betänkandet. Så där har fel. Enligt alliansregeringen skulle det tas fram en biblioteksstrategi om det fanns behov av en sådan. Vi kan konstatera att det finns ett behov, men Alliansen verkar inte tycka det. I så fall skulle Alliansen ställa sig bakom regeringens förslag i vårändringsbudgeten. Den stora frågan i det här betänkandet är fristadsfrågan. Naturligtvis är det bra att det finns ett domstolsbeslut som helt klart visar att det inte finns några juridiska hinder för att kommuner ger en åt förföljda författare. Men domstolsprövningen har onekligen fördröjt processen i många kommuner. intention i var att bromsa, att det inte skulle blir någon fristadsreform där. Det är inte bara i som har varit negativa. Också i kommun har bromsat. Tyvärr har även varit negativa här och var. I och har de folkpartistiska kommunstyrelseordförandena sagt nej. Det är ur det perspektivet som vi tycker att det är väldigt viktigt att göra ett tillkännagivande från där de rödgröna partierna och samtliga allianspartier är eniga om att ge en signal till kommunerna att vi från riksdag önskar att det blir fler fristäder. Regeringen arbetar med frågan och har uppdragit åt att fortsätta att driva på. Men i slutändan gäller naturligtvis det kommunala självstyret. Lokala politiker måste ta intryck av vad partierna på riksplanet tycker. Ur det perspektivet behövs det ett tillkännagivande, trots att regeringen för sin del arbetar med frågan. Litteratur, läsande och språk 23 (M) replik: Vi tycker att tillkännagivandet är oerhört viktigt. Det har klarlagts i den här debatten att Socialdemokraterna och är nöjda med det som görs. Vi i Alliansen är inte det. Det är därför som vi i utskottet har drivit fram ett tillkännagivande till regeringen som vi fattar beslut om i kammaren . Det är jättebra att vi ger det här eldunderstödet så att mer blir gjort. Jag är inte nöjd med att endast 14–16 kommuner är med i systemet. Jag tycker att varenda kommun i det här landet borde vara med. Vi har 290 kommuner. Det behövs ett tillkännagivande mer än väl. 24 (MP) replik: Jag föreslår att ägnar mer tid åt att arbeta internt inom . Om du vill att det ska bli fler fristadskommuner, se då till att påverka dina lokala partikamrater så att också de blir positiva. Regeringen arbetar med frågan. Vi är inte nöjda med att man inte har lyckats få till stånd fler fristäder. Men vi ser att bromsklossen inte på något sätt är arbete, utan bromsklossen är den ovilja som tyvärr finns i många kommuner. Kanske är det för att man inte ser den dubbla nyttan. Det handlar både om att ge en för en förföljd författare och om att man som kommun får så mycket tillbaka. Det finns en framstående författare på plats som kan delta i det lokala kulturarbetet. Även ur ett strikt kulturperspektiv i den egna kommunen är det en viktig reform. Jag hoppas att är mer framgångsrik i det interna partiarbetet i framöver så att vi kan få fler fristäder runt om i landet. 25 (M) replik: Jag vill till och säga lycka till. Det är många som behöver göra mer i det här arbetet. Det är därför som vi föreslår ett tillkännagivande. Med dessa ord vill jag tacka och för den här debatten och önska er en glad sommar. Det inbegriper även herr talmannen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 5 Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund betänkande 2014/15:KrU11 Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund (prop. 2014/15:62) 26 (M): Det är härligt för en före detta svensklärare att lyssna på det som ni pratade om när det gäller litteratur och läsande. Det var som musik i mina öron. Jag brukar säga: Att läsa är som att ge själen vingar. Man kan ju resa också. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Men det är inte det som vi ska diskutera . behandlas KrU11 som handlar om det civila samhället. Jag kommer att ta upp det civila samhället, men inte idrotten. Den kommer min kollega att ta upp . Jag kommer ihåg när jag var fem . Då gick jag med i min första förening. Det var inom scoutrörelsen, och den kallades för Blåvingarna. Det var min första erfarenhet av föreningslivet, och sedan har det bara fortsatt. finns det ungefär 200 000 föreningar i , och vi är 9,5 miljoner invånare. Vi har alltså en mycket stark föreningstradition, och vi är väldigt föreningstäta i vårt land. Jag tror att det är få demokratiska länder där människor har en större folklig delaktighet jämfört med . Föreningslivet minskar inte heller, enligt aktuell forskning som jag har tagit del av, vilket man har befarat under . Vi arbetar ideellt. Män arbetar något mer än kvinnor, men det är för att män är mer aktiva i idrotten där man har en stor föreningsverksamhet. För oss moderater är det viktigt att underlätta för det civila samhällets organisationer så att de kan utvecklas och bedriva sin verksamhet. På så vis bidrar de till välstånd och social sammanhållning. Man kan lugnt påstå att det är ur människors frivilliga engagemang och den ideella sektorn som den svenska demokratin har fötts en gång i världen. Det civila samhället arbetar ofta med det offentliga när det offentliga inte mäktar med. Men civilsamhället står också på egna ben. När man jobbar ideellt i föreningslivet blir man ju en del av samhället. Man lär sig också att förstå samhällets infrastruktur, och det ger också stabilitet. gjorde av befolkning olika ideella insatser. I huvudsak sker det inom föreningslivet och utanför de offentliga och privata företagens verksamheter. Det är ett fantastiskt engagemang att vara stolt över. Det folkliga deltagandet har utgjort en central del i det moderna och i övriga nordiska länders historia. Det är på det sättet som det har bidragit till en framgångsrik samhällsmodell. Man skulle kunna kalla det för en sorts demokratiskola. De stora folkrörelserna och andra ideella organisationer fick tidigt en självklar plats och en röst i det svenska utrednings- och remissväsendet. Jag har tagit del av den femte befolkningsstudien om medborgerligt engagemang som blev klar med . Den har titeln i rörelse – medborgerligt engagemang och är skriven av professor och hans medarbetare. Den första delen kom . Det är fantastiskt att vi har sådana befolkningsstudier, och de är mycket intressanta att läsa. Jag rekommenderar dem verkligen. Det civila samhället är viktigt. Det är där som det ofta uträttas stordåd i det tysta. Människor arbetar i gemenskap och glädje. Då är det viktigt att vi som politiker ser till att civilsamhället kan bedriva sina verksamheter på ett så bra och effektivt sätt som möjligt. Då utvecklas ju hela samhället, och det bidrar till välfärd och social gemenskap. Vi ska göra det så lätt som möjligt för det civila samhället att verka genom att ta bort onödiga regler, och vi ska underlätta för organisationer och föreningar på alla sätt vi kan. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund I det här betänkandet finns också ett utskottsinitiativ som handlar om att underlätta så mycket som möjligt för det civila samhället. Man ska ta bort onödiga regler och underlätta för civilsamhället att till exempel kunna vara med på offentliga upphandlingar. Alliansen har också en reservation tillsammans med om romsk inkludering. Vi har all anledning att skämmas i för den historia som romer har i vårt land. Jag tänker på rasideologin som vi hade och de tankar som fanns kring den. Romer och resande borde inte leva i , sa man helt öppet. Romska kvinnor fick ingen mödrahälsovård. använde sig av sterilisering med mera. De utsattes för en mängd kränkningar av samhället. Det är en skamfläck i vår historia, tycker jag. Vi måste arbeta vidare med att stärka romers mänskliga rättigheter, för det är egentligen det som det handlar om. Det är också viktigt i detta sammanhang att man skapar förutsättningar för det romska civilsamhället att engageras i arbetet. Vi vill inrätta en nationell romsk språk- och kulturinstitution som kan fungera som ett för utbildning och spridande av romsk kultur och romskt språk. Avslutningsvis yrkar jag bifall till motion 6 om romsk inkludering och avslag på samtliga övriga motioner. 27 (SD): Vi debatterar kulturutskottets betänkande nr 11, Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund. Jag yrkar bifall till reservationer 1 och 6. Vi står bakom samtliga våra reservationer, men jag yrkar för tids vinnande enbart på dessa två. Jag skulle vilja inleda med några ord kring något mycket angeläget och aktuellt som fått stor uppmärksamhet i medierna , nämligen skattefinansiering av föreningar och organisationer som rymt en mycket tveksam eller direkt antidemokratisk agenda. Att accelererat mot ett alltmer segregerat och splittrat land är ingen nyhet. Det har gått relativt snabbt, men det har sjunkit in i vårt medvetande. har vi kunnat följa hur segregerade förorter fungerar som kuvöser och drivbänkar för radikalisering av ungdomar och religiös fundamentalism. har rapporterat om föreningar som under andra täckmantlar och med hjälp av skattemedel rekryterat till IS. Vi har kunnat läsa om hur några av Arbetsförmedlingens etableringslotsar inte fungerat som lotsar till arbete utan ut mot mer stormiga hav av terrororganisationer. rapporterade för sedan att man gripit två personer för rekrytering till radikal islamism och bedömde det som att rekryteringen i många fall skett lokalt i anslutning till moskémiljöer. En av de gripna hade arbetat för flera moskéer runt om i landet. Kvinnor i flera förorter vittnar om att de inte kan leva som tidigare, klä sig som de vill, gå på kaféer eller gå ut utan att täcka sig. Man känner frustration över att man nu börjat möta det som man en gång flydde ifrån. Fundamentalistiska kulturer byggs upp från denna kammare. Frågan om den allt hårdare miljön i många förorter belystes i Aktuellt . En av de medverkande kvinnorna sa: Jag vill inte ha ett irakiskt samhälle, jag vill inte ha ett syriskt samhälle, jag vill inte ha ett turkiskt samhälle, jag vill inte ha ett pakistanskt samhälle – jag vill ha ett svenskt samhälle. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Det här händer alltså i , på riktigt. Jag vill inte behöva se mina äldre släktingar, som bidrog till att bygga starkt under rekordåren och lade grunden för det stabila folkhemmet, i ögonen och säga: Jag är ledsen, men vilar inte längre tryggt. Svenska folket strävar inte längre mot samma mål utifrån en gemensam värdegrund, utan segregering och rekrytering till terrorism breder ut sig i svenska städer, som kapitalet för välfärden inte räcker till utan knakar i fogarna. Jag vill inte behöva se min muslimske vän i ögonen och säga: Jag är ledsen, men oförmåga att hantera och kontrollera migration, integration och radikal islamism har gjort att många jag pratar med fått en mer negativ bild av muslimer och islam i stort – på grund av ökade motsättningar och slapp låtgåpolitik och på bekostnad av fridsamma relationer och samförståndsanda. Jag vill inte behöva se medborgare i ögonen och lyssna till hur personer som haft en långvarig och stabil vilja att bidra till det gemensamma och som traditionellt haft en hög skattemoral på riktigt börjar känna olust att betala skatt om pengarna inte går till samhällsnytta och tillbaka till folket, utan senvägar förbi tveksamma utgifter och projekt, migrationshaveri eller samhällssplittrande och segregerande verksamhet. En viktig faktor för att det offentliga bidraget till det civila samhället ska kunna upprätthållas är enligt vår uppfattning att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det gång på gång visat sig att våldsbejakande föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper såsom stödet för yttrandefrihet – som vi var inne på – och mötesfrihet eller mäns och kvinnors lika värde, trots detta har kunnat få skattefinansierat stöd, i flera fall vid upprepade tillfällen. Vi menar att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende och att regeringen bör återkomma med förslag om att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer inte längre ska kunna få skattefinansierat stöd. Vad jag anför i denna fråga bör som sin mening ge regeringen till känna, och det är med stor besvikelse jag noterar att övriga partier, trots rådande läge, inte ens är beredda att se över lagstiftning och stödformer. Det är mycket anmärkningsvärt. Frågan om det statliga stödet till religiösa samfund hänger naturligtvis ihop med det här, vilket leder oss in på vår nästa reservation. menar att det statliga stödet till religiösa samfund som medvetet förminskar kvinnors roll i samhället och aktivt motarbetar den jämställdhetspolitik och jämställdhetstradition som upparbetats i landet bör dras in. som lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre villkor bör enligt vår uppfattning inte få skattefinansierat stöd. Föreningsfrihet och aktiv skattesubventionering är inte samma sak. I det senare finns en politisk uppmuntran att bedriva arbetet. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Slutligen, herr talman, vill jag säga några ord om vår motion och reservation gällande uppmärksammandet av reformationsjubileet . firas reformationsjubileum i stora delar av och den lutherska kyrkovärlden med anledning av att det då är reformationsfadern spikade upp sina 95 teser i , något som brukar ses som startskottet för reformationen, vilken lade grunden för mycket av det vi sedan har byggt vidare på i våra nationer runt om i . Inte minst i har reformationen haft stor betydelse för såväl samhällets som kyrkans utveckling. Fyra reformationsjubileer har tidigare firats i : 1617 – som uppmärksammades 1621 – 1717 – som högtidlighölls 1721 – 1817 och 1917. Vid flera av dessa tillfällen har staten i form av statschef eller regeringsrepresentanter varit delaktig i firandet. Under det senaste jubileet medverkade både och stats- och utrikesministern vid ceremonin i . Vi menar att det även i då staten och kyrkan är åtskilda finns anledning att uppmärksamma och medverka i firandet av 500-årsjubileet av reformationen, även för den svenska staten. Den lutherska reformationen har haft stor betydelse i det svenska samhällets historia och utveckling. En stor majoritet av befolkning tillhör den lutherska kyrkan. Framför allt intressant i det här sammanhanget, och väl värt att lyfta fram, är att det brev till kardinal, daterat , vilket anses ha satt igång den process som sedan ledde fram till reformationen, finns bevarat i original på här i . Ett av de mer betydelsefulla dokumenten i reformationen finns alltså i . Med anledning av det och det tidigare sagda finns det enligt vår uppfattning stora värden och möjligheter i att och regeringen i samverkan med inblandade aktörer, såsom , uppmärksammar . Också jag önskar herr talmannen och övriga utskottet en glad och trevlig sommar! 28 PER LODENIUS (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 2. , som står i tur efter mig på talarlistan också för detta betänkande, kommer att ge mer bakgrund i detta ärende. Men jag vill med detta ge mitt starka stöd för reservation 2, bland annat vad gäller behovet av att framöver skapa en romsk nationell språk- och kulturinstitution. Med det yrkar jag också avslag på , och gemensamma förslag till beslut under punkt 6 om romsk inkludering. Det civila samhället med föreningslivet, folkbildningen och idrotten, spelar en otroligt viktig och stor roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Ett enigt utskott biträder också alliansmotionen om att genomföra en bred översyn i syfte att ta bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsar friheten för verksamheten inom det civila samhället. Alliansregeringen tillsatte också en särskild utredare med uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas. Att organisationernas kompetens och kapacitet bättre tas till vara är också ett av syftena med utredningen. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Det civila samhället står starkt i dagens . utvecklas vårt samhälle i stort ständigt och med det också förutsättningarna och villkoren för det civila samhället, för föreningarna, folkbildningen och idrotten. Det finns många olika sätt att mötas på. Det är inte alltid mötet sker fysiskt, IRL, som man brukar säga, in real life. Många möten och kontakter sker via nätet och på olika sociala forum. Det är viktigt att bejaka de möjligheter tekniken ger till kontakter och utbyte mellan personer med ibland långa fysiska avstånd mellan sig. får vi inte glömma vikten av också fysiska möten. Inte minst inom civilsamhället och föreningslivet behövs möjligheterna till möten och träffar. Då är självklart lokaler för dessa möten viktiga. Runt om i vårt land finns allmänna samlingslokaler som drivs av bygdegårdsföreningar, Folkets Hus-föreningar och . Stora delar av arbetet med dessa folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt. Då är också stödet till dessa både från staten och från kommunerna viktiga bidrag för ett fortsatt starkt och livaktigt föreningsliv. Det ligger ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften för de ideella krafterna inte blir så övermäktig att dörrarna till dessa lokaler stängs. Det är viktigt och väsentligt att det civila samhället får verka på sina villkor och utifrån sina förutsättningar. Det är i den lokala föreningen, i nätverk, i lokala utvecklingsgrupper och i studiecirklar som ett brett samhällsengagemang kan växa fram. Föreningslivet bär upp en stor del av vårt samhälle. Det skapar engagemang och utvecklar både människan och samhället. Föreningslivet spelar en stor roll, jag skulle vilja säga avgörande, för demokratin. Föreningslivet är brett med många olika organisationer med olika inriktningar och mål. Ett gemensamt mål för det civila samhället borde vara, och är också för de allra flesta, att värna vårt samhälle och utveckla människan genom att ta ansvar, finna lösningar och utöva sitt intresse tillsammans med andra och själv. Då måste också varje människa ges möjlighet att bidra utifrån sin förmåga och få förutsättningar att vara delaktig. Vi kan också konstatera att civilsamhället ofta är snabbt på plats när någon form av mänskligt behov uppstår. Det gäller inte minst nu när vi har en situation i vår omvärld som gör att många människor söker skydd här i . har vi nu en regering i vårt land som vill slopa avdragsrätten för bidrag till ideella organisationer. Det känns för mig inte riktigt som rätt väg att gå. Idrottsrörelsen är en stor del av vårt civila samhälle med ett omfattande och vitalt föreningsliv. Flera av de motioner vi behandlar handlar också om just idrottsrörelsen. Idrotten som aktivitet är naturligtvis en stimulans i sig för den som utövar den liksom för den som följer med som publik. är också idrotten viktig för en fostran i tolerans och jämställdhet. Idrotten är en kraft som förenar och skapar gemenskap i samhället. Vi har många otroligt bra idrottare i , och då inte minst inom handikappidrotten, som inte alltid enligt min åsikt får den uppmärksamhet den borde få. Handikappidrotten har dessutom skapat många nya spännande grenar.