prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Vi har inga strukturreformer. Vi sänker inga trösklar in. Vi gör inga lättnader för att anställa. Vi lägger hela bördan på individen. Om individen inte har en kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar är det individen som ska ändra sig genom att plugga. Om individen inte har möjlighet att komma in på arbetsmarknaden för att individen till exempel inte har språkkunskaper som arbetsmarknaden efterfrågar är det individen som ska plugga och utbilda sig. Jag måste som liberal säga att jag tror väldigt mycket på individen. Men jag menar att det är helt orimligt i en situation när så många kommer till att lägga hela bördan på individen. Vi måste också vara beredda att lägga ett omfattande ansvar och en viss börda på det politiska systemet i att öppna sig och göra det möjligt för människor att komma in. Att sänka trösklarna är ett sätt att säga att det inte bara är individen som måste göra sig perfekt gångbar för det samhälle vi har . Samhället kan möta den arbetssökande på halva vägen. Man ska definitivt ställa krav på människor. Men vi ska också ställa krav på det politiska systemet. Jag noterar den totala avsaknaden av kravställande på det politiska systemet inte minst från sida. Man är inte beredd att göra några förändringar alls. Det innebär att man till slut kommer att permanenta ett utanförskap i . Väldigt många människor kommer in i landet, men få personer kommer sedan på riktigt in i samhället och in på arbetsmarknaden. Det är mycket bekymmersamt. Vi måste ställa större krav på riksdag, regering och det politiska systemet att reformera sig så att alla de människor som kommer hit får en fair chance att få en framtid i . Det är bekymmersamt vad gäller sysselsättningen i den bemärkelsen att regeringen tog över ett där sysselsättningen ökade. Den fortsätter att öka, men det har i huvudsak att göra med konjunkturen. Den strukturella sysselsättningen kommer inte att öka . Den potentiella sysselsättningsgrad som det talas om, om man tittar i budgetpropositionen, förväntas minska . är arbetslösheten fortfarande relativt hög, särskilt bland unga och nyanlända. bedömning av regeringens budgetproposition var att åtgärderna kunde förväntas leda till en högre jämviktsarbetslöshet. Det innebär att regeringens arbetslöshetsmål inte kommer att nås. Det är mycket intressant med tanke på att sysselsättningen inte kommer att öka genom strukturreformer, utan sysselsättningsökningen kommer att avta när konjunkturen vänder nedåt. Vi har sett uttalanden inte minst från arbetsmarknadsministern själv här för sedan att det kan bli svårt att nå målet. Finansministern har också varit ute och sagt att det är svårt att nå målet. Den rimliga frågan att ställa till arbetsmarknadsministern, som senare kommer upp här i debatten, är: Har regeringen övergett sitt arbetslöshetsmål? Det är en rimlig fråga att ställa. Det var det ni gick till val på. Ni har lanserat detta mål mycket tydligt. Men ser man uttalande efter uttalande där regeringen tycks avträda sitt eget viktigaste verktyg för jobbpolitiken, nämligen målet att ska ha lägst arbetslöshet i EU. Avslutningsvis ser vi från Liberalernas sida att det finns flera utmaningar för arbetsmarknaden framöver. Vi måste sänka trösklarna. Det har vi talat om en del, både jag och tidigare alliansföreträdare här i talarstolen. Alla människor är inte högutbildade. Alla människor har inte så lätt att komma in på den arbetsmarknad vi har . Vi måste vara ödmjuka inför det faktum att alla människor inte är så jättestarka, har de vassaste armbågarna, de finaste cv:ar och de största kontaktnäten. Det finns människor som har det tuffare att komma in. Då måste arbetsmarknaden möta dem genom att vi kan sänka trösklar och göra det möjligt för människor att komma in. Det handlar om att främja nya marknader som kan skapas genom exempelvis utvidgat RUT-avdrag och en hel del annat. Vi behöver också arbeta för att den svenska ekonomin, det svenska näringslivet och de svenska företagen ska bli mer konkurrenskraftiga internationellt. Då krävs det en hel del andra förändringar vad gäller marginalskatter och att skattesystemet bör bli mer proportionellt. Vi behöver stärka utbildningssystemet. Vi behöver ett handelsavtal mellan och och en hel del annat som kommer att stärka internationella konkurrenskraft framöver. Slutligen vill jag yrka bifall till den alliansgemensamma reservationen nr 11 under punkt 6 och till Liberalernas reservation nr 4 under punkt 2 om framtidens arbetsmarknad. 22 (KD): Jag står bakom alla reservationer men lyfter här fram och yrkar bifall till reservation nr 6 om en ny arbetsförmedling. Sedan yrkar jag för tids vinnande bifall bara till den alliansgemensamma reservationen nr 11. Dagens betänkande behandlar politikens kanske viktigaste område, nämligen arbetsmarknadspolitiken. Att ha ett jobb att gå till, att kunna försörja sig på egen hand och att få känna gemenskap på en arbetsplats är oerhört utvecklande. Det är bra för den enskilde, och det är bra för samhället. För att många ska få jobb och för att vi ska få en god välfärd behövs ett näringsliv som sjuder av aktivitet. En ansvarsfull regering måste alltid ha jobben i fokus och se till att alla politikområden samverkar för en god ekonomisk utveckling. Detta gällde under Alliansens tid vid makten, och därför står nu ut som ett av de länder som har bästa ekonomi. Jag känner en oro att vi nu kommer att återgå till det som gällde när Socialdemokraterna satt vid makten före Alliansens tillträde 2006, nämligen det vi då kallade för jobless growth, det vill säga jobblös tillväxt. Ekonomin går bra, men jobben kommer inte fram. Regeringen bromsar jobbtillväxten genom att ge sig på RUT- och ROT-jobben i stället för att utveckla tjänstesektorn. Regeringen förkortar arbetslivet i ett läge när vi behöver förlänga det och få äldre personer att stanna kvar på arbetsmarknaden. Det saknas kraftfulla åtgärder för att få matchningen på arbetsmarknaden att fungera bättre. Vi ser också att de som står längst från arbetsmarknaden, som personer med funktionsnedsättning, nu både göms och glöms. Som jag var inne på tidigare läggs nu den så kallade fas 3 ned utan att konkreta alternativ ges. De ska få del av några typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men ingen vet egentligen riktigt vad. Enligt , som jag nämnt tidigare, var av deltagarna i sysselsättningsfasen nöjda. Av de som lämnade fasen 2013 fick jobb. Det finns 35 000 personer som går en oviss framtid till mötes. Det är mycket utsatta personer, och därför behöver de få vara i fokus. Vi kristdemokrater vill i stället satsa på denna grupp. Vi vet att av de 350 000 som är arbetslösa är majoriteten personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är personer med utomeuropeisk bakgrund, personer som enbart har förgymnasial utbildning, personer och personer med funktionsnedsättning. Vi menar att det är här vi måste kraftsamla, det är här satsningarna måste komma och det är här vi måste öka resurserna. Vi vill därför göra en ökning av lönestödet med . Vi vill alltså höja lönestödet, lönebidraget, från till ett tak på . Vi har ca 76 000 personer som är anställda med lönestöd eller trygghetsanställning. Det är en ganska stor grupp som man måste ha i fokus och få ut på arbetsmarknaden så gott det går. Vi ser också att har en viktig funktion, och vi vill ge dem ökade möjligheter att anställa personer. I vår gemensamma alliansmotion tar vi upp just möjligheten att utreda om skulle kunna ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för sitt grunduppdrag. Vi menar också från att det finns andra privata aktörer som är bra på detta och som vi bör uppmuntra. De sociala företagen gör också en viktig insats, och privata aktörer kan hjälpa till i matchningsarbetet. Därför föreslår vi så kallade matchningsanställningar, som tidigare var inne på. Det innebär att en person kan få en anställning hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag och sedan få stöd i sin anställning hos en arbetsgivare med handledning och kompetensutveckling. Detta är någonting som man har sett: Många personer som har det svårt på arbetsmarknaden behöver ha ett stöd och en backup för att klara sig där. Vi behöver utveckla lärlingsanställningsformen. Det är kanske ännu viktigare nu än någonsin när många flyktingar utan högre utbildning kommer till . På så sätt kan vi snabba på integrationen. I det sammanhanget vill jag också lyfta det som vi länge har drivit inom , nämligen att det är dags att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Det finns många goda exempel runt om i världen. Den statliga Arbetsförmedlingen kan inte ensam vara bäst på att göra allt gentemot alla. Vi behöver kompletterande aktörer. Vi kristdemokrater har i vår budget fokus på att öka incitamenten för arbete. För att arbetsgivare ska vilja anställa unga oerfarna personer anser vi att lägre arbetsgivaravgifter för unga upp till behöver finnas kvar. Vi vill också att unga ska få en morot att ta jobb, även om de kanske inte får en så hög lön. Vi föreslår därför att de ska få tjäna skattefritt fram till de fyller . De kan då kanske spara eller lägga undan till den första bostaden. Likaså vill vi att nyanlända ska få denna möjlighet för att ytterligare uppmuntra att gå från bidrag till arbete. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Alla kan inte arbeta av heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med mänskliga resurser. Följden av långvarigt utanförskap är ofta personliga och sociala problem. Genom att fler får arbete ökar de offentliga resurserna, som kan användas för att stödja de mest utsatta som behöver samhällets stöd. 23 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Som många har vittnat om här går det bra för . Det är vi alla hemskt tacksamma för. Vi tackar för alla goda inspel som kommer här i kammaren, för vi drivs av samma gemensamma vilja: Vi ska få ned arbetslösheten. Vi ska sätta folk i arbete. Vi ska allihop tjäna på det, och vi ska få goda inkomster i det här landet så att vi kan frodas vidare. Just nu går som tåget, som en del säger. Det sa SKL:s chefsekonom i Ekots lördagsintervju när hon vittnade om att kommunernas intäkter växer. Det är all-time-high om vi tittar i och med att fler får jobb med fler arbetade timmar. Då sjunker arbetslösheten. Det är glädjande. Men det som är mer glädjande ändå, skulle jag vilja påstå, är att det är ungdomsarbetslösheten som sjunker kraftigast. För mig är det naturligtvis glädjande att vi har en socialdemokratiskt ledd regering som har satt in många goda åtgärder och har höga ambitioner på detta område. Men det finns stora utmaningar, och det är mycket som kommer att kräva mycket av oss om man tittar på till exempel kommunerna och utgiftssidan. Jag reser runt på många ställen i . Jag gör det i ett visst syfte: Jag vill träffa kommuner, och jag vill träffa de lokala arbetsförmedlingarna. Jag vill träffa dem tillsammans för att höra hur man jobbar ihop, hur långt man har kommit och hur det känns. Jag måste säga att det är jättestor skillnad jämfört med för bara . Det är ett mycket gott samarbetsklimat. Många fina, starka menar att det är samarbete som leder till resultat – och till bättre resultat. Tänk bara på en sådan sak som att man nu har genomfört en kartläggning av dem som kallas för UVAS, unga som varken arbetar eller studerar. Denna kartläggning har gett kommunerna ett verktyg som de kan använda framöver. Man får koll på varje ungdom som inte finns i arbete eller studier och kan på så vis identifiera dem och ge dem hjälp. Regeringen med arbetsmarknadsminister i spetsen tillsatte Delegationen för unga till arbete, som har varit ett mycket begåvat smörjmedel och som har hjälpt till med att skriva överenskommelser mellan kommuner och arbetsförmedling om att minska arbetslösheten och att samarbeta kring detta. pågår ett genomförande och en planering fylld av utbildningskontrakt, traineejobb och extratjänster. Detta är ganska logiska saker. Utbildningskontrakt gäller ungdomar som har misslyckats i gymnasiet. Alla vet att det är just denna grupp ungdomar som fyller på i arbetslöshetskön. får de en chans till. Traineejobb gäller ungdomar som vi kan rikta in i bristyrken. Ni ska veta hur många som sitter och planerar för att kunna fylla på med undersköterskor. kan man titta på dem som kallas för timmisar och lägga in dem i traineejobb. Så kan man säkra också den framtida rekryteringen av välfärdsarbetare. Det är mycket viktigt. Som så förtjänstfullt sa: kan vi stoppa flödet in till fas 3 – sysselsättningsfasen – och i stället öppna upp. Tänk er bara att man nu får möjligheten att studera med bibehållen ersättning! Eller tänk er möjligheten för kommuner, till exempel kommun där man nu sitter och har pekat ut 100 platser, jobb och anställningar i kommunen som extratjänster. Det är ingen inlåsning. Det är ingen passivitet. Det är ett arbete man går till. Jag tycker att det är fantastiskt. Det handlar om yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskolorna. Precis som sa ökar vi platserna inom . Just frågan om lönestödet och lönebidraget är en fråga som vi måste titta gemensamt på . Jag sympatiserar mycket med sätt att argumentera. Vi ska ha ordning och reda också när det gäller kollektivavtal och nystartsjobb. Det är mycket som görs av regeringen. Jag måste säga att det går framåt. När det gäller Arbetsförmedlingens förnyelseresa är det fantastiskt hur mycket som händer där. Varenda arbetsförmedlare ska nu gå på fem dagars utbildning. Man fyller på, man anställer och man rustar sig till tänderna för det som komma skall. Fokus ligger på bättre företagsrelationer och bättre matchning för att klara rekryteringen. ska man göra det som fungerar och det som ger resultat. Förenklingsresan gentemot Arbetsförmedlingens uppdrag fortsätter. Jag hoppas att det kommer fler initiativ, och jag är säker på att det gör det från regeringen när det gäller att förenkla för Arbetsförmedlingen. har tyvärr hunnit lämnat lokalen, men han sa någonting som var klokt. Han sa att det råder avsaknad på krav på politiken. Det håller jag med om. Vet ni vad det stora kravet på politiken är ute i landet? Det är: får ni ta mig sjutton samarbeta! Vet ni att det svenska folket tycker att blockpolitiken inte är bra? Vet ni också att jag håller med svenska folket? Blockpolitiken är inte bra. Vi har en annan stark vilja för att kunna lösa landets problem. Låt oss se till att vi kan samtala mer om det . Jag vill tacka alla ledamöter i utskottet för ett gott samarbete. Vi har en god anda i utskottet; det hoppas jag att alla håller med om. Jag tackar oppositionen för alla goda inspel, och jag tackar naturligtvis vårt fantastiska kansli. God jul och gott nytt år på er allihop – friska krafter ska vi ha! 24 (C) replik: Det finns mycket som man skulle kunna ägna repliktid åt efter att ha lyssnat på anförande. Jag kan göra ett litet inspel och säga att visst är det intressant att ekonomi går som tåget. Tror sjutton det med nio alliansbudgetar! Men det var inte därför jag begärde replik, utan jag vill lyfta upp en fråga som inte lyfte upp i sitt anförande. Tittar vi på budgeten i dess helhet kan vi se att regeringen höjer kostnaderna på jobb och företag med 29 miljarder. Jag vill veta på vilket sätt det påverkar det ansvarsområde som vi i arbetsmarknadsutskottet har att hantera. Vad säger ordföranden om det? 25 (S) replik: Tack för frågan, ! Skillnaden mellan oss är att ni vill göra generella saker – ni lägger ut subventioner generellt även på dem som har jobb – medan vi tycker att det är bättre att göra selektiva insatser. Det här vet . Vi riktar in resurserna på dem som verkligen är i behov av det. Det betyder att vi kan satsa mer pengar på yrkesvux, komvux, traineejobb och så vidare. Vi gör det alltså riktat. Det är skillnaden. Det här är en gammal diskussion som redan hade med . Han pratade om att man inte behöver smörja in hela kroppen med skyddande salva om man har ont i armbågen. Det är det som är riktat som ger bäst resultat, det är jag övertygad om. 26 (C) replik: Jag tackar för svaret. För att förtydliga för den som lyssnade vill jag säga att det Socialdemokraterna menar är att man höjer skatterna på jobb och företagande med 29 miljarder och sedan använder en del av de pengarna för att i stället för riktiga jobb se till att de som inte har fått jobb ska få sysselsättning i en arbetsmarknadsåtgärd. Vi tycker att det är en sorglig utveckling som innebär att i stället för att skapa möjligheter och förutsättningar för riktiga jobb, som det faktiskt behövs mer av i , blir det åtgärder. I tidigare debatter har man sagt, och kan ta avstånd från det om han känner att det inte alls stämmer, att det inte påverkar antalet jobb i företagen att man höjer kostnaderna på jobb och företagande. Men i samma budget lägger man in kompensation till kommuner och landsting för till exempel höjningen av arbetsgivaravgiften för unga. Man är alltså inte riktigt konsekvent. Min fråga är: Anser att högre kostnader på jobb och företagande innebär färre jobb eller att det inte gör det? 27 (S) replik: Det beror på hur man använder de intäkter man får. Det är det som är skillnaden. och tror att allting ordnar sig genom att man lägger in subventioner och sänker skatter, men det har ju visat sig att det inte funkar riktigt så. Det gör inte det. Om man använder pengarna till investeringar, mer utbildning, omställning i livet och så vidare ger det resultat. Om man investerar bygger man till exempel, och det ger jobb. Satsar man på en bättre skola höjs kunskapsnivån i hela nationen, och det ger också fler jobb. Vi, , är och vill fortsätta vara en kunskapsnation där vi har högt mervärde i de varor och tjänster som vi exporterar. Det kräver att vi investerar mycket i utbildning. Därför är jag stolt över att kunna säga att vi också satsar på ett kunskapslyft. Det tror vi ger mer resultat än att sänka lite grann för en mindre firma eller kanske lite mer för till exempel , för de klarar sig ändå. Om det är dramatiska höjningar håller jag med, men det är inte det som det handlar om. Jag funderar på hur kan få ihop det rent ekonomiskt när man har stora krav på skattesänkningar som vi står här i talarstolen och pratar om att vi har stora utmaningar framför oss. Det ska lösa genom att sänka skatterna ännu mer. Det går inte riktigt ihop. 28 (M) replik: Jag har en fundering på det som , ordföranden i arbetsmarknadsutskottet, inledde sitt anförande med. Han sa att den svenska ekonomin går som tåget. Jag delar den bilden. Problemet är bara att alla människor inte finns med på det där tåget. Det är många som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, och det är många som har stått utanför länge och som inte känner sig som en del av den goda utvecklingen. Det fanns en hel del saker som alliansregeringen borde ha gjort bättre och gjort . Vi borde ha haft fler insatser för långtidsarbetslösa. Det som vi gjorde på slutet, och som vi har gjort här i , var att lägga fram flera viktiga förslag, tycker jag, som kan underlätta för långtidsarbetslösa att komma i jobb. Min fråga till ordföranden i arbetsmarknadsutskottet, eftersom han verkar sträcka ut en hand över blockgränserna, är: Varför röstar ordföranden i arbetsmarknadsutskottet nej till förslaget om matchningsanställningar som den tidigare partikamraten har utrett? Den utredningen är färdig. Det här är en bra väg in för människor som har stått utanför arbetsmarknaden länge och inte får en chans att visa vad de går för. Varför röstar nej till att också ska få jobba med fler visstidsanställningar för att hjälpa unga med funktionsnedsättning ut i arbete? Och varför röstar nej till att Arbetsförmedlingen borde jobba ännu mer med socialt företagande och ha ett eget program för det, som föreslår? Det här är tre konkreta förslag för att långtidsarbetslösa ska ha fler vägar in i jobb och inte bara extratjänster. De här frågorna vill jag gärna ha svar på. 29 (S) replik: är det enkelt. Vi säger nej tills frågorna är färdigberedda och vi har gått igenom dem ordentligt. Vice ordföranden i arbetsmarknadsutskottet nämnde att har lämnat ifrån sig en utredning som mig veterligen bereds. Då säger vi ingenting om den just . När det gäller kommer . Den är också intressant, men den måste i sin tur beredas. Som jag sa tidigare och alla andra också har sagt finns det stora utmaningar att hantera just . Men hela frågan när det gäller funktionshindrade, och så vidare kommer tillbaka till i ett förslag från regeringen. När det gäller sociala företag har Arbetsförmedlingen ett strategiprogram. Jag tycker att det är en intressant synpunkt som tar upp i den här debatten. Även här kommer regeringen att återkomma med förslag, och det här är någonting som jag kan sympatisera med. 30 (M) replik: Tack för svaret, ! Många av de långtidsarbetslösa blir inte gladare av att höra att allt bereds på . är klar, och den här regeringen har suttit , så man skulle ha kunnat komma betydligt längre. Jag har en liten fundering som leder till min nästa fråga. Ser regeringen att lösningen för de 35 000–36 000 som finns i sysselsättningsfasen ska vara endast utbildning och extratjänster? Utbildning är absolut bra. Men tror regeringen och regeringens partier i att extratjänsterna ska lösa situationen? Den frågan kräver ett svar. Det handlar först och främst om offentlig sektor. Det är bra att ordföranden är ute reser i och träffar både kommuner och arbetsförmedlare. Jag tror att det vore bra om ordföranden i arbetsmarknadsutskottet även kunde träffa fler privata arbetsgivare. Det är nämligen där jobben växer fram. Då får han också se att många vill och kan tänka sig att ta emot personer om man får rätt stöd. Just matchningsanställningar till exempel och vägen via handlar om att den som har stått utanför länge ska få stöd för att komma in på arbetsmarknaden, även på den privata delen av arbetsmarknaden där de flesta jobben finns och där jobben växer fram som mest. Ser ordföranden att det kommer att räcka med extratjänster för alla de tusentals människor som står långt utanför arbetsmarknaden? 31 (S) replik: Nej, jag ser inte att det räcker med bara extratjänster. Många av de här personerna kommer att gå in i en utbildning. Den förberedande utbildningen kommer också att leda till att vissa vågar gå vidare till ännu mer utbildning. Jag känner en del individer i fas 3 som vill in på högskolan. Det kommer att ta lite tid. Det håller på att organiseras mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Därför kommer det också att ta tid att fasa ut. Men extratjänster räcker inte. En del behöver också intensifierad matchning från Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlarna själva och forskningen säger att om fler kan jobba med de arbetslösa personerna når vi längre och får bättre resultat. Det behövs alltså intensifierad förmedling, utbildning och sedan jobb inom extratjänsterna. Huvudsaken är att vi öppnar upp, att vi kan ge dem lite svängrum och lite livsrum. Den lösning som stod för när man skapade fas 3 var inte bra. Det kanske vi kan vara överens om. försöker vi som sagt öppna dörren för individerna och ge dem fler alternativ utifrån sina förutsättningar, en möjlighet att komma ordentligt på fötter här i livet. 32 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i sin helhet i betänkandet. Vi ser en förbättrad ekonomisk utveckling i omvärlden och i . Sysselsättningen fortsätter att öka, och antalet jobb ligger på en hög nivå. Mottagningen av nyanlända skapar många arbetstillfällen på kort sikt och stimulerar ekonomi. Transporterna, handeln, säkerhetsbranschen, skolan och byggsektorn gynnas. Myndigheter som och Arbetsförmedlingen liksom kommuner anställer tusentals nya medarbetare. Vilka effekterna blir på hänger på hur väl flyktingarna integreras på arbetsmarknaden. De senaste två decennierna har det inte varit lätt för ungdomar att komma in och etablera sig på arbetsmarknaden. En hög arbetslöshet har bitit sig fast.