prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — De barn jag har träffat och de berättelser som jag har läst vittnar om att barn är medvetna om den ekonomiska situation de lever i, precis som min kollega var inne på. intervjuer med barn visar att barn tar ett mycket stort ansvar för sina föräldrar, inte minst när de lever med en ensamstående mamma. Det är ingen hemlighet för att mamma har det svårt att få det att gå ihop. Därför säger till mamma att han tycker att det är roligare att titta på tv än att spela fotboll med kompisarna. Med fritidspengen behöver inte välja. Han behöver inte ha dåligt samvete för att han spelar fotboll med kompisarna. Han behöver inte heller avstå från aktiviteter därför att hans yngre syskon ska kunna vara med på sina aktiviteter. Det är vad säger. En vettig fritidsaktivitet är inte bara bra för hälsan, utan den är också en god skyddsfaktor mot utanförskap och ger en skön känsla av delaktighet och gemenskap. När jag åker runt i och besöker idrottsföreningar träffar jag många barn och ungdomar som vittnar om just detta. Tvillingkillarna i sa: Innan vi började med amerikansk fotboll grisade vi. Grabbarna i sa: I stället för att strula runt på stan spelar vi basket och drömmer om jobb, och en fru. En av mest lovande fotbollsjuniorer sa: På fotbollsplanen har jag aldrig fått ett rött kort, men det fick jag alltid när jag lirade på gatan. Jag tror inte att man behöver vara för att inse att alternativen för de här ungdomarna kunde ha varit förödande. I sitt svar säger statsrådet att fritidspengen är så utformad att den skulle vara utpekande och att självbestämmandet försvinner. På vilket sätt anser statsrådet att det skulle vara mindre utpekande att gå upp till och be om utökat försörjningsstöd än om fritidspeng? På vilket sätt anser statsrådet att barnets självbestämmande ökar om stödet bakas in i ett förhöjt försörjningsstöd? Tror statsrådet att barns ansvarstagande i dessa familjer blir mindre om man återgår till att fotbollen återigen ska vägas mot inköp av en vinterjacka till yngsta systern? Det är ju exakt vad det innebär när man pratar om generella bidrag. 129 (M): Jag uppfattar det som att statsrådet menar att regeringen har bemött kritiken från de olika instanserna genom andra reformer och förslag. Då skulle jag vilja färska upp kammarens minne när det gäller hur de utlåtanden lät som regeringen fick i den remissrunda som var då. Beklagligt nog fick bara några få instanser möjlighet att yttra sig, men av dem var de flesta kritiska. sa till exempel: ”För enskilda barn som eventuellt fått möjlighet till fritidsaktivitet på grund av ersättningen måste de plötsligt ändrade förutsättningarna framstå som svårbegripliga. Detta är särskilt olyckligt utifrån att ersättningen riktar sig till barn från familjer med långvariga ekonomiska svårigheter och som kanske fått möjlighet att delta i en avgiftsbelagd fritidsaktivitet.” valde i sitt utlåtande att berätta om de möten som man haft med barn i utsatta situationer. Man sa att barnen ofta beskriver hur de känner ett stort ansvar för familjens ekonomi. citerar en flicka, , som säger följande: ”Jag har alltid spelat fotboll, men så slutade jag ungefär och det var också lite för att det började bli dyrt. Fotbollskläder och skor och träningarna kostar ju.” å sin sida säger: ”Om resurserna för fritidspeng ska användas för generella förstärkningar av försörjningsstödet finns en risk att regeringen tappar barnperspektivet i frågan. Staten har i enlighet med ett särskilt ansvar att tillse att varje barn får sin rätt till aktiv fritid tillgodosedd.” Mot bakgrund av remissinstansernas kritik är det för mig oförståeligt hur regeringen kan anse att fritidspengen, som är avsedd för utsatta barn, är att betrakta som utpekande välgörenhet. Men när samma regering höjer bidragen för dem som inte arbetar, då är det solidaritet och jämlikhet. Jag menar att detta är ett hyckleri, och det är ett enkelt sätt att sopa frågan under mattan. Vad frågan om fritidspengen i grunden handlar om är att alla barn ska få samma möjlighet till utvecklande och lärande, oavsett föräldrarnas situation. Det är ett sätt att utjämna livschanser att avsätta särskilda medel just för barnen och på så sätt säkra deras rätt till fritidsaktivitet. Jag vet att barnministern ofta talar sig varm för barns rättigheter. Men saknas helt ett barnperspektiv när medel för barn slopas till förmån för en generell bidragshöjning. Min fråga till statsrådet är därför: Hur stärks barns rättigheter av att fritidspengen tas bort? Sedan vill jag också instämma i remissinstansernas kritik vad gäller hanteringen av frågan. Det är olyckligt att, oavsett ideologisk uppfattning, ta bort öronmärkta pengar för utsatta barn så efter att en reform har införts, särskilt när vi ännu inte vet hur många barn som måste sluta på eller hoppa av fotbollsträningen på grund av detta. Jag vill därför också veta om statsrådet åtminstone avser att göra en seriös konsekvensanalys och ta reda på hur många barn som drabbas om fritidspengen skulle slopas innan den tvärt tas bort. 130 Statsrådet (S): Detta är verkligen en ideologisk fråga. För oss handlar det om generell välfärd för barn och deras familjer och att man inte ska pekas ut. Mössan i hand, hörde vi här. Hela upplägget med fritidspengen handlar om att man ska ansöka, att man ska gå med mössan i hand och att man ska passa in i alla de kriterier som styr fritidspengen. Man ska ha varit i försörjningsstöd , och andra har bestämt vilka kriterier som man ska leva upp till. Man kan till exempel inte följa med sina kompisar på en konsert eller på ett biobesök. Det har ni inte nämnt i era svar, vilket jag tycker är intressant. Det är en vanlig situation för barn. Snacka om utpekande om man inte får det! Dessutom tar ni upp synpunkterna från remissinstanserna. Hälften av remissinstanserna hade synpunkter – inte de flesta. Deras synpunkter gick ut på att om man gör denna förändring bör man vidta andra åtgärder. Vi har en lång lista på andra åtgärder som stärker ekonomiskt utsatta familjer, och därmed deras barn, på ett mycket tydligt sätt. Bara satsningen på idrott för nyanlända uppgår till 32 miljoner. Alla dessa åtgärder kommer att stärka barns fritid. Vi har inte olika syn på att fritiden är viktig, att idrottsaktiviteter är viktiga och att det är viktigt att kunna delta i olika aktiviteter som gör att man får kompisar, att man kan röra på sig och att man har ett sammanhang att delta i. Men vi tycker att det är oerhört viktigt att man inte ska behöva särbehandlas för att man är i denna utsatthet. Därför höjer vi riksnormen, och vi vidtar ett antal åtgärder för att dessa barns familjers ekonomi ska stärkas generellt sett. 131 (M): Det är spännande och intressant att statsrådet tar upp just idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen och folkrörelsen i är unik. Den möjliggör idrottande och andra typer av fritidsaktiviteter för betydligt fler barn och unga än vad som är fallet i många andra jämförbara länder. Det är någonting som jag tycker att vi ska vara otroligt stolta över och värna. Det möjliggörs av alla ideella insatser som görs runt om i . Många föreningar har svårt att få ekonomin att gå ihop – det tror jag att barnministern är överens med mig om – trots alla ideella insatser. Höjningen av anslaget till idrotten tycker jag är bra. Men det är långt ifrån det som utlovades av Socialdemokraterna i valrörelsen. Ännu ett sviket vallöfte. Dessutom tar man bort den halverade arbetsgivaravgiften för unga, vilket blir ett hårt slag för idrotten och inte minst för den tjejdominerade ridsporten. Det lär väl äta upp väldigt mycket av de anslag som man nu har talat om. Att regeringen nu väljer att avskaffa fritidspengen, som gjort det möjligt för föreningar att nå nya barn och ungdomar och få in dem i föreningarna, kan inte anses vara något annat än ett dråpslag för denna viktiga folkrörelse. Men framför allt är det ett dråpslag för dessa barn, som återigen kommer att få det ännu svårare att vara med i denna gemenskap och som återigen kommer att hänvisas till tv-soffan – långt bort från kompisar och gemenskap. Jag fick inget svar på en av mina frågor från statsrådet, och jag ställer den därför igen. Tror statsrådet att dessa barn kommer att få större eller mindre ansvar för familjens ekonomi? Hur underlättar denna trippelstöt mot idrotten, absolut största folkrörelse som redan nu trollar med knäna, dess arbete för att nå barn som kanske behöver idrotten allra mest? 132 (M): Statsrådet talar om att de barn som tar del av fritidspengen skulle vara utpekade, särbehandlade och få gå med mössan i hand. Men statsrådet har fortfarande inte svarat på det som jag och har tagit upp i nästan varje inlägg här och som handlar om att det inte finns någon garanti för att en generell höjning av försörjningsstödet kommer barnen till del. Det finns ingen garanti för att föräldrarna satsar extra på barnen eller låter dem delta i fritidsaktiviteter. Men framför allt vill barn själva inte belasta familjens ekonomi, och därför säger de nej till att vara med i fritidsaktiviteter. Då blir frågan: Är man inte utpekad om man inte kan vara med på fotbollsträning för att föräldrarna inte har råd? Är man inte utpekad om man inte är med i för att föräldrarna inte har råd? Är man inte utpekad när kompisarna pratar om vad som hände på handbollsträningen och man inte har en aning om vad de syftar på eftersom man inte kunde vara med för att föräldrarna inte har råd? Det är detta som är alternativet, och då menar jag att man är mycket mer utpekad. Om vi då kan göra en särskild satsning på dessa barn för att ge dem möjlighet till samma fritidsaktiviteter som alla andra barn har, ge dem samma livschanser och garantera en god start i livet och en god uppväxt och garantera deras rätt till fritidsaktiviteter, då är det väl självklart att vi ska göra det. Det är ganska enkelt att stå i denna talarstol och tala om barns rättigheter. Men när det sedan kommer till kritan handlar det om att leva upp till det med handling. Där hoppas jag faktiskt att de ideologiska skygglapparna kan försvinna och att regeringen kan tänka om i denna fråga. Den är oerhört viktig för alla de barn som tar del av dessa fritidsaktiviteter med stöd av fritidspengen. Jag tackar för en bra debatt. 133 Statsrådet (S): Jag vill också tacka för debatten om den viktiga frågan om barns fritid och barns rättigheter och möjligheter att delta fullt ut i det som de har lust med och som deras kompisar också deltar i, oavsett inkomst i familjen. Det tycker jag är oerhört viktigt. Men här finns det verkligen stora ideologiska skillnader. För vår del handlar detta om alla människors lika värde och om att så långt som möjligt skapa lika möjligheter för alla oavsett inkomster. Vi använder medlen till att höja riksnormen för att även ekonomiskt utsatta familjer med barn mellan ska kunna samtala sig emellan och själva bestämma hur de vill använda de medlen. Det handlar om en betydligt större grupp än den som omfattas av fritidspengen. Vi är helt säkra på att även de familjerna och barnen själva kan ge uttryck för vad de vill. De ska inte behöva anpassa sig till de kriterier med en ansökan för fritidspengen som jag har noterat att ni inte har berört i debatten. Vi kommer att jobba vidare med den höjda riksnormen för barnfamiljer och med den långa rad av andra förslag som finns som stöder barns rättigheter och möjligheter till fritid och till förstärkning av barnfamiljers inkomster. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:447 om avgiftshöjningar för pensionärer 134 Statsrådet (S): har frågat finansministern om hon avser att återkomma med förslag till dessa avgiftshöjningar för pensionärer. Besvarandet av interpellationen har överlämnats till mig. Högsta avgift enligt socialtjänstlagen (2001:453) 8 kap. 5 § beräknas som en andel av prisbasbeloppet. har remitterat en promemoria med förslag om en höjning av den andel av prisbasbeloppet som avgiften beräknas mot. Förslaget avser att ge kommunerna en möjlighet att ta ut en avgift som jämfört med högsta avgift blir något högre. Förslaget berör dem med inkomster som överstiger dagens tak för högsta avgift. Hemtjänstavgifternas bidrag till kostnadstäckning har minskat. täckte hemtjänstavgifterna av kommunernas kostnader för hemtjänst. var hemtjänstavgifternas bidrag till kostnadstäckning . Den här utvecklingen har lett till att kommunerna i ökad utsträckning har infört eller höjt avgifter på annan service till äldre för att inte behöva öka graden av skattefinansiering alltför mycket. Remisstiden går ut , och därefter kommer regeringen att bereda förslaget vidare för att eventuellt återkomma med ett förslag i budgeten . 135 (M): Tack, ministern, för svaret! När jag skrev interpellationen var ärendet inte lika brinnande aktuellt som . Det har fullständigt exploderat av oro bland pensionärsorganisationer och pensionärer över vad som kommer att hända om avgiftshöjningen sker. Regeringen vill ge kommunerna rätt att ta ut en högre avgift för hemtjänst. Det drabbar pensionärer med de lägsta pensionerna, och det är ofta kvinnor som har de lägsta pensionerna. Trots höjt bostadstillägg och en utlovad skattesänkning för pensionärerna kommer många ändå att gå back när avgifterna för hemtjänst och andra kommunala tjänster höjs , som är förslaget från regeringen. Jag läste en intervju i där en representant för säger att man räknar med att var fjärde pensionär kommer att drabbas av höjningen. , ordförande för , säger att det är bedrövligt och att det är de fattigaste pensionärerna och de som är högt upp i ålder och beroende av hemtjänst som drabbas av höjningen. De som inte har någon tjänstepension lever på små marginaler, och då kommer regeringen med höjningen. Det är inte någon nyhet, utan det känner vi alla till. På regeringens hemsida framhåller äldreministern hur centralt det är att stötta de mest utsatta, vilket absolut är oerhört viktigt. Men förslaget går åt det motsatta hållet, vilket också SPF:s ordförande konstaterar. Om ökningen behövs för kommunerna måste de fattigaste pensionärerna kompenseras. Det är också en av mina frågor: På vilket sätt tänker regeringen kompensera de pensionärer som drabbas värst? SPF:s ordförande säger att det inte är rimligt att 300 000 fattigpensionärer nu får det ännu tuffare med det förslaget. Det är viktigt att komma ihåg att kommunerna höjer andra avgifter. Det gäller inte bara de avgifter där regeringen sätter taket. Tillsammans med andra avgiftshöjningar kan en höjning med bli otroligt tuff. kommenterades förslaget av en förtvivlad representant för PRO i . Jag läste på hemsida, P4 , att i vill man höja priset på matlådorna. Representanten för PRO menar att den som köper matlådor kommer att få betala en höjning med 36–per dag. Det skulle motsvara . Om dessutom takhöjningen genomförs kan kostnaden för den som har hemtjänst bli ytterligare . Det är otroligt tufft för den som har lite i pension. Jag har siffror från . Där framgår att ungefär fyra av tio som är antingen har hemtjänst eller bor i särskilt boende. Det är de som skulle drabbas av regeringens takhöjning. Av ministerns svar framgick att de med de allra lägsta inkomsterna inte kommer att drabbas. Jag har testat på att räkna med utgångspunkt i kommuns hemsida för hemtjänst. Ministerns svar stämmer – absolut. Om personen är en gift garantipensionär – då räknas båda inkomsterna i hushållet – åker denne på hela höjningen. Samma gäller en ogift snittpensionär. Den pensionären åker också på hela höjningen. Jag kommer att återkomma i mitt nästa inlägg till ytterligare beräkningar som jag har gjort som visar att höjningen blir oerhört kännbar för pensionärerna med de lägsta pensionerna. Vad säger äldreministern till äldre? 136 Statsrådet (S): När man införde avgiften täckte den av kostnaderna för äldreomsorgen. Den siffran har urholkats , och utgör täckningen inte ens . Förslaget är formulerat och skapat så att det inte ska drabba de pensionärer som har lägst pensioner. av de personer som behöver hemtjänst kommer inte att drabbas. Något annat som vi har observerat är att kommuner tar ut avgifter på till exempel måltider eller larm – områden som inte har en maxtaxa eller ett tak. Därför tycker vi att det är viktigt att signalera och göra en konstruktion med avgiftshöjning på ett område som har en maxtaxa – just av fördelningspolitiska skäl. 137 (M): Ja, det var frågan om fördelningspolitiska skäl. Jag har räknat på hur höjningen kommer att slå. Jag håller med om att det inte finns någon reglering för trygghetslarm, mat och så vidare. Om kommunerna måste höja priset för matlådorna måste de ta med i beräkningen att det kommer att komma ytterligare pålagor för pensionärerna om taket för hemtjänst och särskilt boende höjs. Jag har räknat på ekonomin för personer födda runt 1940. Jag har lagt till bostadstillägget som regeringen har aviserat i vårpropositionen. Regeringens förmodade skattesänkning i höstbudgeten har jag dragit av. Sedan har jag lagt till regeringens aviserade höjning av avgifterna för hemtjänst och särskilt boende som kom . Då träder den här bilden fram. En ogift kvinna som har arbetat – en snittpensionär med ungefär 16 600, som vi brukar säga – får med regeringens förslag en minskning i plånboken med . Detta är trots att jag har tagit med en förmodad skattesänkning. En gift kvinna som har arbetat halvtid förlorar , trots att man kanske först säger hurra för en lägre skatt. En gift man som arbetat hamnar på 17 600, något över snittpensionären. Han förlorar på den rödgröna regeringens politik. Här sviker regeringen ett vallöfte, den här gången löftena till äldre. Man hoppades få till en skattesänkning som skulle bidra till mer pengar i plånboken, men man ger med ena handen och tar – med råge – med den andra. Det finns fler saker i det här. Man slopar äldreboendegarantin och måltidslyftet i äldreomsorgen. Man återinför löneskatt för personer . Dessutom har man tagit bort stimulansmedlen för att bygga trygghetsbostäder, vilket blir ämnet för nästa interpellationsdebatt. Det här ger upphov till en mängd frågor, och det är det som skapar oro ute bland pensionärer. Kommer regeringen att kompensera de ökade levnadsomkostnader som kommer att drabba var fjärde pensionär? Och hur kan Socialdemokraterna gå till val på att sänka skatten för pensionärer när den sänkningen kommer att ätas upp av höjda omkostnader för de pensionärer som har det ekonomiskt tufft? 138 Statsrådet (S): Den här förändringen är ett förslag på remiss. Det betyder att vi vill ha synpunkter på förslaget, som ännu inte är ett beslut. Förändringen kommer att påverka framför allt de pensionärer som har högst pensioner i det här systemet, inte dem som har lägst. Det faktum att vi höjer bostadstillägg och sänker skatten kommer naturligtvis att gynna pensionärers inkomster. När det gäller äldreomsorgen avsätter vi under den här mandatperioden 2 miljarder mer än vad oppositionen ville göra. Hade vi inte haft den budgetbehandling som vi hade här i när Alliansens förslag gick igenom med hjälp av röster, då hade pensionärer fått ytterligare 1 miljard till äldreomsorgen. I och med att man får ökad bemanning i äldreomsorgen, vilket är det som regeringen föreslår, kommer man att kunna arbeta väl med flera frågor som ledamoten tar upp, till exempel måltidsfrågan och särskilda behov på grund av till exempel minnessjukdomar eller demensbesvär. Man kommer att kunna jobba bättre och mer förebyggande med fallolyckor och så vidare. Därför är satsningen på bemanning, där vi har avsatt 2 miljarder mer än oppositionen , oerhört viktig för de här grupperna. När det gäller bostäder har vi aviserat att vi avser att återkomma i budgetpropositionen med stöd till bostadsbyggande som också ska innefatta stöd till äldreboenden. 139 (M): Alla pensionärer bor inte i särskilt boende. De allra flesta vill bo hemma så länge de bara kan med hjälp av hemtjänst. Det är de som kommer att drabbas, för de kommer inte att få del av den eventuella utökning som ni har aviserat inom äldreomsorgen. Man bor hemma så länge man kan, och så kommer det någon hem till en. Den höjda hemtjänstavgiften kommer att drabba de pensionärerna väldigt hårt. Det är de som kämpar och bor kvar hemma, antingen för att det inte finns plats på ett särskilt boende eller för att man helt enkelt vill bo kvar i sitt hem där man kanske har bott . Jag såg att har tagit fram siffror som visar att med den rödgröna regeringens förmodade förslag om skattesänkning kommer ungefär var tredje pensionär att få högre skatt – eller bibehållen, för något vallöfte måste ju infrias. Men för ett antal pensionärer som tar ut tjänstepension samt för vissa 65-plussare som fortfarande arbetar genom avtrappat jobbskatteavdrag kommer skattesänkningen som det flaggas för i höstbudgeten att innebära lika mycket i plånboken som eller också att de får mindre tillbaka. Jag tycker att exemplen som jag har visat på och räknat på för typpensionären visar att människor förlorar på er politik trots att ni kallar det för att sänka skatten. Det här kommer att bli otroligt bullrigt ute i landet. Det har man sett bara i veckans medieklipp i den här frågan. Det finns en stor oro. Många kommuner höjer priset på matlådorna, och kommer dessutom aviseringen om skattehöjningen på hemtjänst och särskilt boende. Jag önskar att regeringen gör ett omtag och verkligen tänker till när svaren kommer in från remissen. 140 Statsrådet (S): Jag vill bara påminna om att det var Alliansen som hade högre skatt för pensionärer. Den här avgiften drabbar som sagt inte de pensionärer som har de lägsta pensionerna. Det här är ett resultat av en urholkning av avgiften, som utgör en betydligt lägre andel än när man införde avgiften – i stället för . Vårt förslag och vår konstruktion kommer att gälla de pensionärer som har de högsta pensionerna. Det kommer inte att drabba dem som har de lägsta. Sammantaget är jag glad och stolt över vår politik, som handlar om att avsätta 2 miljarder mer än oppositionen till bemanning i äldreomsorgen. Det kommer att vara ett oerhört viktigt tillskott för att få hög kvalitet i äldreomsorgen. Vi kommer också att tillsätta en kommission eller en utredning som ska jobba med kvalitet i äldreomsorgen för att få fram en kvalitetsplan för den. Inom ramen för bemanningssatsningen kommer vi att kunna jobba med många vardagliga frågor som rör äldre med behov av äldreomsorg när det gäller måltider, att förebygga fallolyckor, att jobba med demensbehov och så vidare. Jag ser att vi har en väldigt bra politik på äldreområdet. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:522 om investeringsstöd för trygghetsboende 141 Statsrådet (S): har frågat bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern om investeringsstödet för trygghetsboende kommer tillbaka samt om regeringen har utvärderat effekten av stödet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Äldrepolitiken ska skapa förutsättningar för jämlikhet, delaktighet och trygghet och stimulera att äldre kvinnor och män kan leva ett aktivt och gott liv efter arbetslivets slut. För att kunna göra det är tillgången till ändamålsenliga bostäder för äldre en viktig fråga. Regeringen har som målsättning att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder till 2020 och har aviserat en satsning för att stimulera bostadsbyggandet. En del i detta kommer att vara ett nytt och mer effektivt stöd till byggande av äldrebostäder. Regeringen avser att återkomma om utformningen av stödet. Utöver detta pågår det en utredning om en förbättrad bostadssituation för äldre, som ska lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Syftet med utredningen är att kunna tillgodose äldres bostadsbehov på den ordinarie bostadsmarknaden i alla delar av landet. Investeringsstödet och dess effekter har utvärderats av 2013. Utvärderingen visar att av dem som beviljats stöd för nybyggnad av trygghetsbostäder ansåg att stödet hade stor eller avgörande betydelse för tillkomsten av bostäderna.