prot · H30937 · 2015-12-02 00:00:00 — Och min fråga är: Finns det förutsättningar för oss att fortsättningsvis vidhålla den överenskommelse som vi ansåg hade principiell och långsiktig inriktning? Vi hoppas och vädjar till er att ni också ser på samma sak inför nästa agerande i budgetsammanhang. 110 (M) replik: Problemet är ju att vägrar att se att vi diskuterar utifrån två olika verkligheter. Det var en verklighet som var för handen när överenskommelsen ingicks, och då var alliansregeringen noga med att redovisa siffror i budgetpropositionen som sedan kunde värdera, ta ställning till och utforma sitt förslag utifrån. har vi en situation där inte längre har den möjligheten eftersom vi inte får se de siffror som visar effekterna av regeringens förslag. Det är klart att i det läget inser en ansvarsfull riksdag, som är svenska folkets främsta företrädare, att vi behöver skaffa oss det underlag som vi nu inte längre får. Därför vill vi förstärka . Det är den verklighet som vi lever i , och det är mitt svar på frågan. 111 (SD): Låt mig inledningsvis börja med att yrka bifall till reservation 2 från . Förra årets budgetförfarande i blev unikt i sitt slag. SD tog då sitt demokratiska ansvar och fällde minoritetsregeringens budget. Ett rimligt antagande var att regeringen då skulle hedra sitt löfte till väljarna och avgå som den lovade. Så blev det som bekant inte och i stället för omval trädde den för alla nu så bekanta decemberöverenskommelsen i kraft. Den visade med all tydlighet att de ansvariga i regeringen och låtsasoppositionen tyckte att det var viktigare att sitta kvar med sina generösa löner och arvoden i stället för att förvalta det demokratiska mandat som de hade fått av sina väljare. Decemberöverenskommelsen höll på papperet innan den inomborgerliga oppositionen i KD röstade för att avskaffa den. I dess plats trädde i stället migrationsöverenskommelsen eller decemberöverenskommelsen 2.0, som vi kanske kan kalla den. I detta läge – med en till synes aldrig skenande kostnad som föranletts av sjuklöverns invandringspolitik – befinner vi oss i den situationen att Alliansen och regeringen till och med lånar nästan 11 miljarder till en verksamhet som man nu vet inte lönar sig. och hennes kompisar i Alliansen påminner mer om ett avsnitt ur serien Lyxfällan – som ni kanske har sett på tv – än om de ansvarstagande politiker som de borde vara. Detta hade kunnat bli en underhållande politisk satir om det inte vore för att deras sms-lånepolitik inte drabbar dem själva, som i tv-serien, utan i stället drabbar de svenska skattebetalarna. Detta om regeringsunderlagets sinne för ekonomi. Men det finns naturligtvis ett alternativ, nämligen det Sverigevänliga alternativet. Vi vet att man inte kan låna sig ur kriser. Vårt budgetförslag är därför anpassat efter den verklighet som vi lever i. I med skenande kostnader för främst invandringen krävs att alla som kan är med och tar ansvar. För tar man ansvar, herr talman, kan man även kosta på sig finansierade reformer och ökningar på områden där de gör som mest nytta och åtgärdar där det som mest behövs. Vi skär därför ned på bidragen till politiska partier och på anslag samt halverar presstödet. De politiska partierna bör i högre grad finansiera sin egen verksamhet. Regeringen och bör i egenskap av styrande föregå med gott exempel och klara sig med mindre medel. Vad gäller halveringen av presstödet anser vi, precis som regeringen, att det är uppenbart att det är i behov av en reformering. Dels gäller det att om statsstöd kommer att påverka stödets utformning , dels anser vi att det är tveksamt att det allmänna genom nuvarande utformning ska hålla en mediesektor som är stadd i förvandling vid liv genom konstgjord andning. Vi väljer dock att göra det i form av en skatteväxling där vi för att underlätta minskningen genomför lättnader på skattesidan, och vi budgeterar därför för ett avskaffande av skatten på annonser för dagspress och periodiska publikationer. I kombination med åtgärder som föreslår på andra områden såsom lindring av sjuklöneansvaret och sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagare torde detta främst kunna underlätta omställningen för framför allt mindre redaktioner. Härigenom gynnas dessutom små lokala redaktioner som , med nuvarande regler, inte erhåller något presstöd. Vi avser även att helt skrota den särskilda satsningen på den nationella minoriteten romer, eftersom det är olyckligt att en enskild satsning bär en så tydlig etnisk prägel. I stället avser vi, i likhet med regeringen, att förstärka då vi menar att samerna har en så tydlig särställning som folk att det motiverar ett ökat anslag för arbete med delaktighet och självbestämmande. I förhållande till regeringen går vi dock längre och ökar anslaget med . Slutligen, herr talman, förstärker vi även länsstyrelserna med för deras arbete med djurskyddskontroller. I detta anförande instämde (SD). 112 (C): Statsbudgeten , det område som vi har berett i , , omfattar 12 . Det är den ram för budgetområdet som i voteringen fattade beslut om. Det är 518 miljoner mer än den budget som vi fattade beslut om . anser att den stora uppräkning som regeringen föreslår för sitt eget kansli, , borde minskas med 175 miljoner. Vi vill ju inte höja skatterna på det sätt som regeringen föreslår i sin budget. En viktig del i budgetbetänkande var ett tillkännagivande till regeringen, från alla partier utom . Tillkännagivandet grundades dels på en motion som jag lämnat in om tidigareläggning av ändringar i presstödet, dels på allianspartiernas budgetmotion om en sammanslagning av bland annat och Myndigheten för radio och tv. Vi hade i tillkännagivandet enats om att delar av det förslag som hade lämnat borde genomföras i stället som föreslog. I regeringens budgetförslag ser vi att regeringen har tagit tillkännagivandet och de problem för dagspressen som det beskriver på allvar. Det här tillkännagivandet innebar något som är sällsynt i motionsbehandling, nämligen att en motion från den allmänna motionstiden bifölls efter att den hade lämnats in. Jag var naturligtvis glad för det, men ännu viktigare är naturligtvis att tillkännagivandet gav ett hopp till många av landets tidningar att de skulle kunna överleva den kris som finns i tidningsbranschen. De får bättre möjligheter att klara av anpassningar till ny teknik och lägre kostnader som är nödvändiga för överlevnaden. Detta sker genom att det inom ramen för presstödsanslaget 2016 avsätts ett utvecklingsstöd som kan sökas av alla nyhetstidningar. Besparingar blir dessutom möjliga när reklamskatten börjar avvecklas 2017 och försök med samdistribution av tidningar och post börjar genomföras, enligt vad regeringen utlovat. En liten detalj i tillkännagivande, grundat på presstödspropositionen, återstår och omnämns på s. 60 i utskottets budgetbetänkande. Det gäller att budgeten inte innehåller någon uppräkning av presstödet till endagarstidningar. Jag har dock fått försäkringar från företrädare för regeringspartierna om att denna del av tillkännagivandet kommer att beaktas när budgeten läggs fram. Jag vill i övrigt här ta upp några frågor som rör skillnaderna mellan och regeringens ekonomiska politik. har i budgetmotionen föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I vår motion föreslår vi viktiga strukturreformer för arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling. Vi vill att sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. förslag till budget bygger på vår vision att ska bli ett av världens mest framgångsrika länder ekonomiskt med möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. Förutsättningarna för det är ett näringsliv i frontlinjen för internationell konkurrenskraft och innovation samt en bred bas av småföretag som tillåts utvecklas och växa i hela landet. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet, och vi vill genom konkreta styrmedel visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp och gifter samt ekologisk balans. Genom den politiken vill skapa jobb, välfärd och trygghet. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som där föreslås. Eftersom har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den som jag och önskar kommer jag att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning. I ett särskilt yttrande framför vi från den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 som vi förordar. 113 (S) replik: Jag vill ta upp samma fråga som jag tog upp i ett tidigare inlägg från socialdemokratisk sida. Jag har dragit historien för kammaren om den överenskommelse som träffades 2011, hur det innebar att ett tidigare yrkande som hade vunnit kammarens bifall under föregående nu lades till handlingarna, och i stället uppfinansierades det som regeringen hade dragit in för att tillmötesgå beslut. Jag vill fråga hur han som företrädare för ser på den överenskommelsen, som vi alltså har mottagit med överraskning och besvikelse eftersom vi anser att i det läge vi befinner oss är det regeringen, oavsett dess parlamentariska ställning, som har en skyldighet att göra det som regeringsformen kräver, nämligen ansvara för att riket har en regering. Hur ser på den överenskommelse som har träffats? Anser att den egentligen gäller? Anser att det vore bra om den kunde gälla? Har kanske till nästa budgetbehandling en annan inställning i den här frågan än vad som redovisas, då är det alliansparti vars förslag till neddragningar på är de största? 114 (C) replik: Det är riktigt att vi har föreslagit en kraftig neddragning jämfört med det anslag som regeringen har föreslagit för . Men totalt sett är det en uppräkning med 518 miljoner i den budget som lagts av regeringen. Av uppräkningarna är det alltså en avsevärd summa kvar, 300 miljoner, om vi ser till det här budgetområdet. Jag är därför inte så bekymrad för det. 115 (S) replik: Vi diskuterar principfrågan, den om överenskommelsens giltighet. Jag är tacksam för ytterligare en kommentar till det av . Man kan naturligtvis väga in olika förhållanden, ställa effektivitetskrav och så vidare. Det visar sig att under föregående år inte ökat vad gäller personal, antalet anställda. Tvärtom ligger antalet kvar. Inte heller har de politiskt motiverade anställningarna ökat. Det ser ganska oförändrat ut. Möjligen kan man säga att utsätts för en oerhörd press, nämligen genom de parallella krisförlopp som land och det svenska samhället utsätts för. Att i den situationen som kommentar till utgiftsområde 1 lägga den största vikt vid att skära ned på gör att vi, herr talman, är förvånade, överraskade och besvikna över den inriktningen. Jag vill hoppas att finner det möjligt att till kammaren ha en formulering som visar att man förstår att en minoritetsregering behöver vara säker på att kan regeras. 116 (C) replik: Vi anser från sida inte att det finns några bekymmer med att landet ska kunna regeras. Det finns ett anslagssparande i , vilket betyder att det finns ganska mycket pengar för regeringen att disponera på sitt kansli. Jag ser inte det bekymret. Dessutom är det totalt sett en kraftig uppräkning, en uppräkning på i storleksordningen 4 ½ procent av anslaget för rikets styrelse. Det är väsentligt mer än vad som ligger på andra anslagsområden. 117 (L): Om man jämför budgetarna inom det här utgiftsområdet ser man att Liberalernas budget är väldigt offensiv. Vi har många satsningar på flera olika områden. Jag tänkte gå igenom dem. Det är inte konstigt att det ser ut så. Flera av områdena under utgiftsområde 1 ligger oss liberaler varmt om hjärtat. Ett av dem är ombudsmän eller JO, , som svenska folket nog bäst känner dem som. JO är en av vakthundar; de vaktar medborgarnas intressen. Mycket tyder på att JO är en populär institution bland svenska folket, för det kommer in många anmälningar mot myndigheter, domstolar och så vidare som man vill att JO ska pröva. Det gör att arbetsbelastningen vid myndigheten är stor. Från Liberalernas sida vill vi skjuta till till JO. Det är en uppräkning och alltså en rejäl satsning. En annan av dessa vakthundar är Datainspektionen. De skriver själva om sitt uppdrag att du, alltså medborgaren, har rätt till en fredad zon. De jobbar mycket med den personliga integriteten, ser till att personuppgifter som samlas in hanteras på rätt sätt. Från Liberalernas sida vill vi gärna omvandla myndigheten till en integritetsinspektion med utökat uppdrag, men till dess att så sker vill vi ge Datainspektionen ökade resurser för att de ska kunna vara mer aktiva inom sitt område. Vi skjuter till , en rejäl uppräkning . Vad gäller minoriteterna har vi förvaltningsområden i . Det kan vara kommuner och landsting där man bland annat har rätt till information på sitt språk – meänkieli, finska, samiska. De har varit mycket populära. Många kommuner och landsting har anslutit sig, och fler vill ansluta sig. I det läget fryser regeringen budgeten för det området och stoppar det hela så att fler kommuner inte ska kunna ansluta sig. Det görs på grund av någon översyn. Det är inget fel med en översyn, men att hindra detta, som är populärt för de medborgare som bor i dessa kommuner och som många kommuner anser är bra, och frysa bidragen dit blir väldigt felaktigt. Liberalerna är faktiskt det enda parti som tillför pengar för att klara av en utökning. Det skulle kosta att låta de nya kommunerna ansluta sig, och vi är de enda som har de pengarna. Vi har dessutom ytterligare som kan gå bland annat till att räkna upp stödet för de kommuner som redan är förvaltningsområden för bland annat finska. Ytterligare ett område där vi från Liberalerna har jobbat mycket , bland annat i alliansregeringen, där hade ansvar för detta område, är romerna. Romerna har funnits mycket länge i , , och de har under hela utsatts för olika former av förtryck och diskriminering. Situationen har naturligtvis blivit bättre än den rasideologi som vi hade , men det finns fortfarande mycket diskriminering av romer kvar, och friheten är begränsad i för den som föds som rom. Alliansregeringen hade en mycket ambitiös agenda, och den fortsatte även efter att Alliansens regeringsperiod var slut, då vi gemensamt här röstade för ett tillkännagivande till regeringen utifrån en motion av just . På detta område minskar regeringen anslagen för romerna med 2 miljoner. Ska vi behålla en hög ambitionsnivå, öka takten och förbättra arbetet kan vi naturligtvis inte dra ned på det här området, som regeringen gör. I stället vill vi från Liberalerna gärna skjuta till , vilket är väldigt mycket pengar på det här området. Det är en uppräkning . 118 (S) replik: Med något sänkt stämma vill jag rikta mig till med anledning av den frågeställning som jag varit i tillfälle att behandla med kollegorna i Alliansen. Vi har ju noterat att Liberalerna har ett väsentligt lägre förslag till besparingar på . Jag vill egentligen ställa samma fråga som tidigare, principfrågan: Anser Liberalerna att den överenskommelse som träffades 2011, som innebar att Socialdemokraterna från och med då inte motionerar om neddragningar av när vi är i opposition, fortfarande gäller? Åtminstone kan man säga att den verkar gälla väldigt mycket för Liberalerna eftersom besparingsförslaget är endast . Jag kunde kanske använda ytterligare en minut för att argumentera, men jag nöjer mig så här och ställer frågan till Liberalerna. 119 (L) replik: Det ante mig att skulle ställa den frågan. Jag ska säga två saker som svar på själva sakfrågan. Överenskommelsen gällde ju förra mandatperioden. Den tog slut för lite . Dessutom gällde den ändringar av budgeten i efterhand – att man inte ska gå in i efterhand och lägga ned någon ambassad, som man föreslog från S-håll . Så ser vi på den frågan. Jag kan skjuta tillbaka frågan. Hur länge tycker att överenskommelsen ska gälla? Är detta en evig överenskommelse i värld? 120 (S) replik: Jag beklagar den sakståndpunkt som redovisar, nämligen att överenskommelsen har löpt ut i och med förra mandatperioden. Vi ansåg att den var prövad en gång från vårt parti . Det var inte bra. Jag var inte med och överlade och förhandlade , men av dem som var med har jag fått intrycket att man menade att detta var en överenskommelse som syftade till att minoritetsregeringar inte skulle utsättas för mer eller mindre kraftfulla reduktioner i det som innebär att utöva ledningen för förvaltningen i , inklusive vår utrikestjänst, och som också behövs för att arbete ska fungera. är ju i hög grad beroende av som maskineri. Min och vår inställning är att överenskommelsen var av principiell karaktär. Den bör gälla. Vi vill ha den inriktningen, och det vore mycket värdefullt om vi kunde följa upp den här kammardiskussionen med överläggningar om detta inom ramen för våra partiers samarbetsmöjligheter. 121 (L) replik: Vi måste kunna lägga fram olika budgetar, vilket ju är vad vi har gjort. Vi har inte försökt bryta ut någon del i efterhand och ändra, utan vi har helt enkelt lagt fram en annan budget. Från vår sida har vi i budgeten gjort andra prioriteringar än vad ni gör. Vi lägger till exempel pengar på att man ska kunna utöka förvaltningsområdena, och vi lägger pengar på romsk inkludering, vilket ni drar ned på. Vi har olika fördelning, och så måste det kunna vara. Ni får ju igenom era satsningar på regeringen också. Vi har inte prioriterat lika högt som till exempel satsningar på information på finska i förvaltningsområdena. Vi har olika prioriteringar, och det är väl därför vi har politisk debatt. 122 SKÅNBERG (KD): Regeringen lägger fram ett sammanhållet budgetförslag, och partierna i opposition lägger fram sina alternativa budgetförslag. Detta sker i två steg, dels beslut om ramen för budgeten i dess helhet – och detta beslut togs för någon vecka sedan – dels inom varje utgiftsområde, och det är detta som vi här debatterar för KU:s del. Vad är då målsättning med budgeten om man ser till helheten? När vi satte samman vår budget med alla dess delar – KU:s område är en mindre del – vad ville vi då? Jo, för ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. För oss är det viktigt att stärka familjernas självbestämmande, och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en väl fungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd, vilket ökar tryggheten. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb, menar vi, skapas inte av politiska ovanifrånlösningar. De skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att man kan nå lägsta arbetslöshet – det är ju målsättningen – och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på just arbete och företagande. inriktning är den motsatta. Vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och ett effektivt användande av resurserna. vet vi att har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Och i enlighet med rambeslutsprocess ställs nu regeringens budgetförslag och de olika oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet. Eftersom i steg ett, det som kallas för rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken kan jag inte yrka bifall till det förslaget en andra gång, så att säga. I stället framför jag i enlighet med ett särskilt yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning som föreslår i motion 2015/16:2712, yrkande 1. Vad vill vi där? Jo, först och främst – det är det som har aktualiserat – vill vi kristdemokrater minska anslaget 4:1, m.m., med , jämfört med regeringens förslag i propositionen. Då kan man fråga: Är detta ett brott mot den överenskommelse som gjordes? Den gjordes under förra mandatperioden. Vi hade haft en situation där Socialdemokraterna, , som den gången utgjorde opposition, tillsammans bröt ut 300 miljoner ur det anslaget. Det fick långtgående konsekvenser. Därför gjordes det en överenskommelse förra mandatperioden. Socialdemokraterna valde att inte göra om detta, och i nästa budget var de tillbakalagda. Har då allianspartierna i olika grader brutit mot en överenskommelse? Till att börja med kan vi konstatera något. Vid de två tillfällen – vår- och höstbudgeten – när allianspartierna och regeringen har gett sina förslag till den budget som ska gälla har regeringen adderat i förhållande till vad som tidigare gällde. Inget av allianspartierna har gått över den adderingen. Jag kan titta på s. 106, bil. 3, i betänkandet. Anslaget för med mera skulle enligt regeringens förslag vara . har minskat det med 104 miljoner, med 174,5 miljoner, med 26 miljoner och med 109,5 miljoner. Alla allianspartier ligger med råge under den ökning på som regeringen har föreslagit. De enda som utmärker sig är , som lyckades landa just på den magiska siffran 300 miljoner, som en gång Socialdemokraterna var överens med dem om att minska med. De ligger kvar. Men vi andra är inte så drastiska – tvärtom. Det är inom den här ökningen som alla våra nedskärningsförslag ligger. De kommer, inom parentes, inte att gå igenom i kammaren. Det vet vi, för vi har redan facit. Hur vill vi göra med vår helhet? Förutom den här nedskärningen vill vi kristdemokrater att , som har fått uppdrag om en fortsatt studie över företagsklimatet i , ska få genomföra den studien. Vi vill öka anslaget 6:1, Allmänna val och demokrati, med 5 miljoner mer än regeringen. Vi vill minska anslaget till länsstyrelserna med . Det är en ökning som har att göra med deras miljöansvar, som vi tror att de kan klara ändå. Jag vill också peka på vikten av att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Alla allianspartier har lyft detta mer än regeringen, eller lika mycket i alla fall. Genom omfördelning är det kanske mer. vill öka det anslaget med . Vi menar att den våldsbejakande extremismen är ett av de värsta hoten mot vår demokrati. Vi måste skydda vår demokrati mot det yttersta angreppet. Tyvärr har det blivit ännu mer aktuellt sedan vi skrev motionerna. De fruktansvärda dåden i har skett . Därutöver föreslår att anslaget 6:3, Datainspektionen, ska vara 2 miljoner högre än regeringens förslag . Myndighetens arbete med att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat, behöver förstärkas. Det kostar pengar, och det vill vi tillföra. Slutligen gäller det anslaget 7:1, Åtgärder för nationella minoriteter. Vi menar att fler kommuner ska tillåtas att bli en del av de förvaltningsområden för meänkieli, samiska och finska som redan finns, vilket bör finansieras genom en omfördelning inom anslagets ram. 123 (S) replik: Tack, Skånberg, för att du i huvudanförandet berört frågeställningen och ökat insynen i vad som hände vid den överläggning som skedde 2011! Jag tycker ändå att det är värt att fundera över och ta ställning till detta: Är det endast så att en regering ska vara skyddad mot att det ur dess budget bryts ut vissa anslagspunkter inom ett utgiftsområde och att de blir föremål för en annan uppläggning, antingen i själva budgetprocessen eller ? Är det detta saken handlar om? Ja, den handlar om det, till en del.