prot · H30943 · 2015-12-10 00:00:00 — Våra expertmyndigheter varnar för situationen. Då måste vi agera med högre hastighet för att kunna ta vårt ansvar som regering. Jag konstaterar att frågan om hur handläggningen av ärendet har gått till är föremål för en prövning i KU. Då är det KU som ska göra jobbet. 77 (KD): Det tog regeringen nästan tre fulla arbetsdagar, , och innan jag fick det underlag som vi med en förkortad motionstid i ska väcka motioner om, vilket är . Vi har haft på oss att ta del av den sammanställning som expeditionschefen uttrycker enligt följande: Arbetet med lagrådsremissen har inte inbegripit ett sedvanligt skriftligt remissförfarande. Det finns alltså inget remissunderlag som är offentlig handling som jag kan ta del av. Det var först i går som det gick att ta del av samtliga remissinstansers svar, det vill säga de muntliga svar som har nedtecknats. Jag har en fråga till statsrådet som högsta ansvarig för : Är det rimligt att vi lagstiftare inte får ta del av de handlingar som är offentliga handlingar och som faktiskt finns när det är så bråttom? 78 Närings- och innovationsminister (S): Eftersom frågan är föremål för en KU-anmälan är det KU som ska göra bedömningen huruvida handläggningen har varit korrekt eller inte. Principiellt vill jag svara att regeringen har bedömt, med anledning av de underlag som expertmyndigheter har levererat till regeringen, att det är en så akut situation att vi måste vidta åtgärder snabbt. Då kan inte alla procedurer följas som i en vanlig beredning av ett ärende. Då blir tidsaspekten en annan. I det här fallet blev också inhämtandet av information och remisshanteringen annorlunda. Det skedde telefonledes och muntligen, inte skriftligen som är det vanliga. Vi har alla intentionen att göra detta arbete så korrekt, öppet och transparent som möjligt. Men i det här läget har det varit en stor tidspress, och det har föranlett oss att jobba på ett delvis annorlunda sätt. KU ska granska detta, och det välkomnar regeringen. 79 (M): Jag vill ställa min fråga till försvarsminister . bildade dåvarande alliansregeringen , . Den hade tre huvuduppgifter, nämligen främja svensk försvarsexport, men bara när exporten bidrar till det svenska försvaret, ansvara för mellanstatliga försvarsexportaffärer samt sköta försäljningen av övertaligt materiel från Försvarsmakten. har S-MP-regeringen tyvärr valt att lägga ned . är sista datumet som myndigheten existerar. Statskontoret lade fram en rapport där det framgår att myndigheten har ökat transparensen i vår export väl. Hur avser statsrådet att säkerställa att transparensen och även främjandeförmågan för försvarsexporten ska gälla? 80 Försvarsminister (S): Jag deltog i går i en sammankomst där man lite mer officiellt avslutar verksamheten. Det stämmer som frågeställaren säger att är sista datum. Den erfarenhet och kunskap som har byggts upp inom ramen för FXM måste föras över till den nya organisationen. FXM går över i FMV. Det har FXM:s ledning arbetat med i samband med den planerade övergången. Det är inte slutet för de erfarenheter som har byggts upp under de år denna myndighet har existerat. Vi går inte tillbaka till det gamla, utan det sker en utveckling till något nytt som kommer att leva vidare inom ramen för FMV. 81 (M): Jag tycker att det är väldigt tråkigt att S har fått betala det här priset till . Jag deltog också i tillställningen i går, dock något senare än försvarsministern. Jag talade med företrädare för en hel del av försvarsindustrin. Jag pratade även med blivande före detta generaldirektörer. De känner oro för hur det här ska hanteras i fortsättningen. Jag tyckte inte att jag fick något riktigt bra svar på det av försvarsministern. Jag tycker att även , som inte har varit så förtjust i försvarsexport tidigare, borde tycka att det här är en viktig myndighet för att få ordentlig transparens. Man såg ju hur det gick till – att det sköttes på ett bra sätt och arbetades hårt mot korruption. Jag väntar alltså fortfarande på svaret. Annars kommer jag att fortsätta fråga hur det kommer att se ut . Hur kan FMV klara det här, och hur klarar man balansen mellan inköp och export? 82 Försvarsminister (S): Både generaldirektör och jag underströk i våra respektive anföranden i går att det nu handlar om att överföra erfarenheterna som FXM har byggt upp till det nya sättet att jobba inom ramen för FMV. Det var det synsätt som det gavs besked om i går. Detta är någonting som man har jobbat med som en förberedelse. Det finns en organisation som ska arbeta med det här inom ramen för FMV och hävda våra intressen när det gäller exportfrämjande åtgärder och mellanstatliga projekt. FXM har ju under sin period bland annat varit aktiv i Brasilienaffären och jobbat aktivt med , där vi inte kom ända fram i första skedet men hoppas på en affär . gäller det att fortsätta jobbet med de erfarenheterna. Kompetensnivån ska så att säga gå in i den kommande organisationen. Jag är övertygad om att vi får återkomma i frågan. Förslaget om stängning av 83 (SD): Regeringen ville ha möjligheten att stänga trafiken eller delar av trafiken över . Ena dagen var man för det här, och – dagen efter – var man inte för det. Jag undrar lite vad som hände och varför regeringen drog tillbaka det. Det kan inte bara ha att göra med Lagrådets kritik, för man gick fram med andra förslag som också kritiserades av Lagrådet. Man gick dessutom ut i medierna och försvarade förslaget trots Lagrådets kritik. Jag är alltså nyfiken på varför regeringen drog tillbaka förslaget om att kunna stänga bron för trafik. 84 Närings- och innovationsminister (S): Det finns ju en skillnad mellan de två förslag som diskuterades här – det om id-kontroller och det om överföring av mandat från till regeringen så att vi i en krissituation har möjlighet att stänga till exempel broförbindelsen mellan och . Skillnaden är att när det gäller id-kontroller bedömer regeringen att det är en akut fråga som kräver mycket snabbare handläggning, medan frågan om en överföring av mandat från riksdag till regering inte är någonting som vi har planerat för. Det ligger inte på bordet, och därmed krävs inte heller snabb handläggning. Därför fanns det alla skäl att lyssna på vad partierna här i riksdag tycker och tänker om den här frågan för att skapa så brett stöd som möjligt men också att lyssna på Lagrådets kritik – att det i den här delen inte fanns samma behov av snabb handläggning som i frågan om id-kontroller. Det är därför regeringen har valt att vänta med att lägga fram det förslaget och föra fortsatta diskussioner med partierna. 85 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag tolkar det som att förslaget inte är dött utan att det kanske återkommer . Vi i tycker att det är bra att man har den här öppenheten gentemot vårt grannland . För dem som jobbpendlar och för dem som åker på nöjesresor eller för den delen till för att flyga ska det vara lätt att göra det. Men vi tycker också att det är ett viktigt förslag att man ska kunna agera snabbt för att stänga trafiken över bron om det uppstår situationer – till exempel på grund av invandring, som det handlar om i det här fallet – som sätter ett enormt tryck på . Med anledning av det ställer jag frågan: Är förslaget fortfarande aktuellt, och ämnar regeringen återkomma med ett liknande förslag när det har beretts mer? 86 Närings- och innovationsminister (S): Man ska vara medveten om att det över bron färdas ca 19 000 fordon, varav ca 17 000 personbilar, så det är klart att om man ska överväga att stänga bron – i mediedebatten har det varit en diskussion om att vi hade sådana förslag, vilket vi inte hade; vi hade en diskussion om att föra över ansvaret och mandatet att i en krissituation kunna vidta en sådan exceptionell åtgärd – får det allvarliga konsekvenser för regionen. Jag kan förstå att många människor, inte minst i , har varit oroliga och undrat om det finns någon förestående stängning av bron i planerna. Däremot kan vi inte utesluta, vare sig här i eller i regeringen, att vi kan behöva fatta också extrema beslut. Den här hösten har visat att vi inte bara kan planera för att vi tror att vi vet vad som kommer att hända om , eller . Därför finns det fortsatt en beredskap att diskutera den här frågan. Alternativet är att fattar beslut med väldigt kort varsel eller att man överför ansvaret till regeringen att göra den bedömningen. 87 (S): Jag riktar min fråga till energiminister . Det är ju så att energisektorn och inte minst elmarknaden står inför stora utmaningar. Målet är att nå en framgångsrik klimatpolitik, det vill säga en koldioxidsnål energiproduktion. Ökning av den förnybara energin, tillkomst av lokal och småskalig produktion och inte minst utveckling av smarta elnät och smarta hem är några exempel på de här utmaningarna. Frågan om elförsörjningen är också av central betydelse, inte minst när det gäller att säkerställa att det ständigt finns tillräckligt med effekt för att kunna möta efterfrågan vid varje given tidpunkt. Frågan om framtiden för den svenska effektreserven och dess betydelse har varit och är föremål för diskussioner mellan elmarknadens aktörer. Enligt nu gällande riksdagsbeslut ska den svenska effektreserven avvecklas till 2020. Min fråga till energiministern är vilka slutsatser han drar om den svenska effektsituationen efter 2020 och vilka eventuella åtgärder regeringen avser att vidta. 88 Statsrådet (S): Tack, , för frågan – en väldigt viktig fråga! Bakgrunden är att den dåvarande regeringen föreslog att effektreserven, det vill säga Svenska kraftnäts möjlighet att upphandla såväl ytterligare kraftreserv som efterfrågeflexibilitet hos industrin. Tanken som den förra regeringen hade var att det skulle växa fram en reserv hos marknaden och att det också skulle växa fram en efterfrågeflexibilitet hos hushållen och hos industrin. Vi kan konstatera att så inte har skett – tvärtom. Med de fallande priserna är sannolikheten att marknaden löser detta väldigt liten. Regeringen har därför aviserat och kommer under att presentera ett förslag till en förlängning . kommer man att föra en ordentlig diskussion i den som just nu jobbar. 89 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är lite spännande att energiministern nu ger antydningar om de förslag som kommer. Men ser energiministern mer konkreta alternativa lösningar? Är det så att frågan om effektreserven enbart är en fråga för och för den svenska energimarknaden och elmarknaden? Kan det finnas andra, alternativa lösningar, till exempel överföringskapacitet från andra länder? Frågan är om det också finns andra tekniska lösningar än dem vi ser , det vill säga att vi har ett antal oljekraftverk som utgör den svenska effektreserven. Hur ser alternativa tekniska lösningar ut? 90 Statsrådet (S): Tack, , för utvecklingen av frågan! Det är viktigt att vara medveten om att det nordiska elsystemet hänger ihop. Därför finns det anledning att i den här frågan, effektfrågan, se brett på det hela. Därför har på initiativ fattat beslut om att ta fram en gemensam handlingsplan. Men i väntan på den och i väntan på att fullföljer sitt uppdrag är det viktigt att vi åtminstone kan förlänga detta till 2025. Därför är det min ambition att lägga fram ett förslag till om en sådan förlängning och föra samtal med ett flertal partier i så att vi också kan ha en bred samsyn på det här. För mig är det en praktisk fråga att se till att vår industri och våra hushåll alltid har elektricitet tillgänglig till rimliga priser. 91 (M): Min fråga går till försvarsministern. som vi sammanträder delas ut i till den tunisiska dialogkvartetten. För att få till en fredlig demokratisk dialog krävs two to tango, och i det här fallet fyra. Någon som inte alls vill dansa tango är , och effekten av det är en alltmer ansträngd incidentberedskap. För att få stridsflyg i luften behövs inte bara två utan en hel line dance för att det ska bli verksamhet av. Det behövs stridsledning, basskydd, tekniker och verkstäder. slog chefen för flygverkstäderna larm till om att de inte kan utföra sina uppgifter för att en annan myndighet kör över deras beslutsordning. Det är alltså två myndigheter under försvarsministerns ansvar som inte kan tala med varandra. Så kan det definitivt inte gå till. Det får allvarliga följder. Vad tänker försvarsministern göra åt det? 92 Försvarsminister (S): Tack för frågan! Jag kan konstatera att det är ett ärende som har avhandlats mellan och . De har tillstånd att bedriva verksamheten tills vidare. Man bör ta de frågetecken som kommit upp i samband med detta på allvar och se till att ha en organisation som är fungerande och lever upp till de olika krav som kan ställas på flygsäkerheten. 93 (M): Tack, försvarsministern, för ett kort, koncist och uttömmande svar. Det är skönt att den saken har löst sig. Därmed är dock inte hela kedjan för att få upp stridsflyg i luften löst. Basverksamheten, det vill säga verkstadsverksamheten, är tillbaka något reducerad. Det gäller det bakre underhållet. Det finns ett direkt främre underhåll och ett längre bakunderhåll för de materielansträngningar som ett stridsflyg på grund av sin uppgift har. Det är en kedja som självklart måste hålla ihop. Vi kan skaffa hur många flygplan som helst, vilket ofta tas upp i diskussioner, men om vi inte får upp dem i luften för att det inte finns tillräckligt med bakre resurser sätter det stopp för vikten av att få upp dem i luften. Hur resonerar försvarsministern kring tillgången på verkstäder och tekniker? 94 Försvarsminister (S): I samband med att jag hade uppdraget som försvarsutskottets ordförande besökte jag verksamheten på basen i , där man avsåg att reducera just verkstadskapaciteten. För reparation och underhåll skulle planen flygas till . Jag tog i olika politiska sammanhang under den tiden upp det och tyckte att det kändes som en orimlig utveckling. Det vi nu kan ta del av är bland annat en effekt av det. Vi får väl se över de här frågorna . Att organisera detta är ytterst ett myndighetsansvar. Det är FMV:s ansvar att klara ut den typen av frågor. Det är i allra högsta grad värt att föra resonemang om effekterna av beslut som fattats under en tidigare regeringsperiod. 95 (L): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Regeringen har för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken ett arbetslöshetsmål som man gjort stort nummer av: att ska ha lägst arbetslöshet i EU . döms regeringens jobbpolitik och sysselsättningspolitik ut av flera expertmyndigheter. Många tror att målet inte går att nå. hör vi olika uttalanden från ministrar. Till exempel sa arbetsmarknadsministern själv att det har blivit tuffare att nå målet. Finansministern var ute och talade om att det är mer utmanande att nå målet . Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Har regeringen övergett arbetslöshetsmålet? 96 Arbetsmarknadsminister (S): Det är sant att regeringen har mycket ambitiösa mål när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten. Man kan göra jämförelser med det mål som den tidigare regeringen satte upp, nämligen att nå 5 miljoner jobb . Det är ett mål som vi redan är nära att nå. Det är sant att vi har ambitiösa mål i regeringen. Det som hänt efter det att målen sattes upp är att vi har sett en helt exceptionell situation i världen, i och inte minst i vårt land när det gäller asylsökande som sökt sig till oss. Det påverkar självklart förutsättningarna. Människor är resurser. De kommer att kunna bidra i vårt land. Men vi vet att det tar lite tid innan de kan komma i arbete. Det gör det svårare att nå målet, men det innebär inte att regeringen överger sitt ambitiösa mål. 97 (L): Sanningen är den att regeringens jobbpolitik dömdes ut långt före den här hösten. , och andra expertmyndigheter har varit kritiska, liksom givetvis oppositionen. Det kommer som ett lite sent uppvaknande, och frågan kvarstår. Om man med så stort buller och bång och med sådan stor entusiasm lanserar ett arbetslöshetsmål, och vi nu ser hur minister efter minister går ut och till synes börjar retirera från målet, vore det väl klädsamt om regeringen var tydlig och klargjorde: Ja, vi överger vårt arbetslöshetsmål. Vi kommer inte att nå det. Eller så kunde regeringen helt enkelt börja föra en politik som skapar jobb så att målet kan nås. Men det verkar inte finnas vid horisonten att det ska ske. 98 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan ge rätt i att oppositionen är kritisk, men när oppositionen hade regeringsmakten ökade arbetslösheten. Den situation vi just nu har på arbetsmarknaden är att det går rätt bra. Det har tillkommit drygt 80 000 nya jobb . Vi har aldrig någonsin haft så många lediga jobb i som vi har . Sysselsättningsgraden har ökat från en nivå som redan var högsta. ökar den ytterligare. Särskilt ökar den för utrikes födda kvinnor. Men även om det går bra på arbetsmarknaden betyder det inte att vi inte har stora utmaningar för att nå ett mycket ambitiöst mål. Det vore naturligtvis att blunda för verkligheten att inte erkänna att det har blivit svårare med tanke på att vi, till skillnad från andra länder i EU, har tagit emot oerhört många fler asylsökande. Det har vi gjort av humanitära skäl, för att ge människor skydd i en mycket svår tid. Det betyder inte att regeringen överger sitt mål. Åtgärder för ökat bostadsbyggande 99 (C): Min fråga går till näringsminister . Näringsministerns departement fick en skrivelse från generaldirektör där hon framhåller behovet av och föreslår ändringar i för att tillmötesgå behovet av att snabbt kunna få fram bostäder. De föreslår en helt ny paragraf som skulle göra det möjligt för regeringen att i förordning föreskriva tidsbegränsade undantag från flera regler på lagnivå inom många områden. Det gäller till exempel planprocesser, bygglov och allmänna intressen för att lösa den akuta situationen. De prognostiserar ett behov av 600 000 bostäder jämfört med 250 000, som är regeringens mål. Har regeringen för avsikt att svara någonting? När tänker regeringen återkomma till med förslag på undantag i för att möta behovet av bostäder, givet den akuta situationen? 100 Närings- och innovationsminister (S): Låt mig konstatera att frågan hör hemma på Näringsdepartement men att det är en annan minister som ansvarar för den. Det är helt sant att har kommit in med rapporter och påtalat den situation som finns i med trångboddhet, att barn far illa i vissa miljöer och att förutsättningarna ser väldigt olika ut i skilda delar av landet. De har också gett en del rekommendationer. Vi tar alla rekommendationer och inspel på stort allvar i . Vi är i en situation där vi kommer att behöva bygga mycket mer . I den senaste budgeten som regeringen lade fram gör vi den största satsningen på bostadsbyggande på väldigt . Det gör vi för att få fram hyreslägenheter men också för att ge ett investeringsincitament till kommunerna att frigöra mark. Det ensamt kommer inte att lösa frågan. Det kommer också att jobbas med regelförenklingar för att få igång byggandet i . 101 (C): Jag tackar ministern för att han svarade på frågan. I en debatt om bostadspolitiken fick jag, trots att jag ställde frågan två gånger, inte svar av den ansvarige ministern. Jag kan notera att även Kommuner och Landsting har uppmanat regeringen till fortsatt regelförenklingsarbete, till exempel för att kunna omvandla lokaler till bostäder, och till att göra en egen bedömning av ifall det behövs en planändring någonstans för att få fram fler bostäder. Det föreslogs redan under förra mandatperioden av alliansregeringen men röstades ned av majoriteten med stöd av . Givet den situation vi nu har där många människor finns kvar på asylboendena trots att de har fått uppehållstillstånd och givet att ännu fler väntas få det : Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta som gör att nyanlända lättare kan komma in på den ordinarie bostadsmarknaden och ger kommunerna möjlighet att bidra till detta utan att, som många gör , bryta mot lagen? 102 Närings- och innovationsminister (S): Vi har tittat på reglerna för att hjälpa och göra det enklare att få fram anläggningsboenden. Vi har tittat på regelförenklingar för att snabbare och enklare få fram dessa boenden utan att tumma på säkerheten. Regeringen arbetar brett med frågan om regelförenklingar för att omvandla lokaler till bostäder. Det kan handla om bullerregler, energihushållning, tillgänglighet och hushållning med både vatten och avfall. har startat en särskild service för att kommuner och andra ska kunna ställa frågor till verket om och få hjälp att avgöra hur de kan komma vidare snabbare. Detta är en prioriterad fråga, både när det gäller regelförenklingar och det stöd som ges till kommuner för att se till att få upp byggtakten med alldeles för svagt bostadsbyggande. 103 (S): Jag vill ställa en fråga till idrottsminister gällande kvinnor och idrott. Idrotten utgör på flera sätt en viktig del av det svenska samhället och engagerar en stor del av den svenska befolkningen. Idrotten bidrar till att skapa normer. Men som vårt samhälle blir alltmer jämställt finns det ett område som inte blir det, och det är just idrotten. har vi fått höra om elitutövare som när de blir gravida inte får ha kvar sina sponsorer, och på det lokala planet får flickor ofta inte lika bra träningstider som till exempel pojklag. För att det ska finnas jämlika förutsättningar att utöva idrott måste man ha lika villkor, och min fråga blir då: Hur ska villkoren för kvinnligt idrottsutövande stärkas? 104 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det är en oerhört angelägen fråga för regeringen. Jag kan börja med att konstatera att idrottsrörelsen, som är bredaste folkrörelse, på många sätt speglar hur samhället ser ut i stort och de strukturer som finns där. Liksom med allt som rör jämställdhet vet vi att dessa strukturer måste angripas från flera håll . Inom idrotten handlar det om en ledarskapsfråga, om att utbilda och kartlägga hur situationen egentligen ser ut och om vad man kan göra från både specialförbund och lokala idrottsföreningar för att förbättra situationen. Det är en rent politisk fråga som rör hur vi utformar våra stöd på nationell och lokal nivå. På lokal nivå handlar det om anläggningsfrågorna. Vi vet att när anläggningsbristen byggs bort gynnas framför allt att flickor och kvinnor, som blir lidande när det inte finns anläggningar. 105 (S): Tack så mycket för svaret, ministern! Som före detta hockeyspelare – det är en väldigt manligt dominerad sport – vet jag att denna fråga är väldigt viktig. Jag är glad över svaret att ni jobbar med frågan och att den är prioriterad. Jag undrar om ministern har något tips på hur regeringen kan påverka kommunerna att ta ansvar i denna fråga? 106 Statsrådet (S): Jag tycker som sagt att frågan är angelägen, och vi måste föra en dialog med kommunföreträdare om på vilka sätt de kan underlätta, inte minst genom att rusta upp men också bygga nya anläggningar. I slutet av mitt förra inlägg påpekade jag att nya anläggningar och att bygga bort bristen gynnar flickor och kvinnor, som får bättre halltider och kan utöva sitt idrottande på ett helt annat sätt. Från statens sida går vi nu in och ökar stödet till idrottsrörelsen. som vi gör det för vi också en dialog med om hur stödet ska fördelas ut till idrottsföreningar över hela landet. Jag vet att det pågår ett arbete med att se över om man kan få ett stöd som på ett bättre sätt än främjar jämlikhet och jämställdhet bland idrottsföreningar. Det är naturligtvis ett långsiktigt arbete, men jag är glad över att vi har kommit igång med det. 107 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med detta avslutar vi dagens frågestund. Jag tackar de deltagande statsråden och ledamöterna. § 8 (forts. från § 6) Arbetsmarknad och arbetsliv (forts. AU2) 108 (C) replik: Det är oerhört värdefullt att arbetsmarknadsministern deltar i budgetdebatten. Det jag tänkte fokusera på i replikskiftet är kopplat till Arbetsförmedlingen, som är den myndighet i vars knä ansvaret för matchningsfrågor landar. Precis som arbetsmarknadsministern beskrev är matchningen ett bekymmer när det gäller att både den kunskap som efterfrågas och de jobb man skulle kunna ta saknas.