prot · H30948 · 2015-12-17 00:00:00 — Man bygger ett rum till i huset eller man flyttar till en större lägenhet om man har den ekonomiska förmågan. har den ekonomiska förmågan, men inte , för där vill man helst bara sänka skatter och skära i välfärden. Det är det ni gör. Men man kan bestämma sig för att satsa och ge människor möjligheter att etablera sig och få en bostad, utbildning och jobb. Där lägger vi fram konkreta förslag, för vi tycker att det är väsentligt och viktigt att ge människor hopp och framtidstro i mörkret. Det går om den politiska viljan finns. Jag vet att den saknas hos , men den finns hos väldigt många andra. Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ord-ningen eller den inre säkerheten i landet Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kammaren biföll utskottets förslag. FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 1 (Målen för utgiftsområde 6) 2. res. 1 (SD) 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 78 M, 24 MP, 21 C, 18 V 1: 42 SD, 11 KD Avstod: 2 M, 18 L, 5 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 6 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Redovisning av materielinvesteringar och underlag för strategiska beslut) 2. res. 5 (L, M, C, KD) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 43 SD, 24 MP, 18 V 5: 80 M, 21 C, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 5 (Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället) 2. res. 7 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 80 M, 24 MP, 21 C, 18 L, 16 KD 7: 18 V Avstod: 43 SD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 6 (Utökad användning av Försvarsmaktens helikoptrar) 2. res. 8 (L, M, C, V, KD) 152 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 43 SD, 24 MP, 1 V 8: 80 M, 21 C, 17 V, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 7 (Utredning om Försvarsmaktens stöd till samhället) 2. res. 9 (L, M, C, KD) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 43 SD, 24 MP, 18 V 9: 80 M, 21 C, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 10 (Utredning om inrättande av en myndighet för psykologiskt försvar) 2. res. 12 (L, M, C, KD) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 43 SD, 24 MP, 18 V 12: 80 M, 21 C, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU17 Genomförande av krishanteringsdirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Reformering av EU-budgeten) 2. res. 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 S, 42 SD, 24 MP, 21 C, 18 V, 15 L, 1 KD : 80 M, 3 L Avstod: 15 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 6 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - JuU24 Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (C, V) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 S, 43 SD, 22 MP 1: 1 MP, 20 C, 18 V Avstod: 1 S, 80 M, 1 MP, 1 C, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 2 (Regeringens befogenheter och bemyndiganden) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (L) 4. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 17 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 43 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 S, 80 M, 23 MP, 1 V 2: 43 SD Avstod: 1 S, 1 MP, 21 C, 17 V, 18 L, 16 KD Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Tidsperiod, karenstid och giltighetstid) 2. res. 5 (M, L, KD) 3. res. 6 (SD) 114 för res. 43 för res. Kammaren biträdde res. 114 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 S, 43 SD, 23 MP 5: 80 M, 18 L, 16 KD Avstod: 1 S, 1 MP, 21 C, 18 V Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 7 (Barn i föräldrars sällskap) 2. res. 9 (L, KD) 34 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 S, 80 M, 43 SD, 23 MP 9: 18 L, 16 KD Avstod: 1 S, 1 MP, 21 C, 18 V Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Punkt 15 (Ogrundade asylansökningar) 2. res. 18 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 S, 80 M, 23 MP, 18 L, 16 KD 18: 43 SD Avstod: 1 S, 1 MP, 21 C, 18 V Frånvarande: 2 S, 4 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 1 L, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. var vi precis som samlade inför jul. Många av er var då tämligen nya som ledamöter. märks det på debatterna att ju längre året går, desto varmare i kläderna har ni blivit. För att ni alla ledamöter bättre ska kunna utföra uppgifter och föra fram era partiers åsikter arbetar jag och de vice talmännen med att ge mer liv åt debatterna och mer fokus på ert arbete i . kommer vi att prova nya former för frågestunderna. Det gör vi för att sätta ledamöternas möjligheter att ställa frågor mer i centrum och för att fler ledamöter ska få chansen att ställa frågor. Några exempel på nyordningen är att frågorna ska ställas från interpellationsbänken. Det betyder att vi gör en liten kö vid frågestunden. Tiden för den muntliga frågestunden kan också förlängas vid behov. Det kommer att vara fyra deltagande statsråd vid varje frågestund. Statsministerns frågestund förlängs till , så att tiden för meningsutbytet mellan statsministern och oppositionens partiledare kan utökas. Ni har naturligtvis noterat förändringar som vi redan har genomfört. kunde det gå från det att en aktuell debatt begärdes till dess att den faktiskt genomfördes. Då var risken väldigt stor att den aktuella debatten inte längre var så aktuell när ni stod i kammaren och debatterade i aktuella debatter . Så är det inte längre. Jag vill rikta ett tack till regeringen och statsråden för att de har kommit hit med kort varsel och haft de aktuella debatterna . Ett annat exempel är voteringsförfarandet. Sedan vi tog bort momentet med uppresning går voteringarna fortare. Jag har kollat upp hur mycket fortare. Ett vanligt år är tiden för voteringar . Tack vare att uppresningsförfarandet har tagits bort har voteringarna under det här året tagit nio och . Vi har alltså sparat bara genom att ta bort ett fullständigt onödigt moment vid voteringarna. När man har suttit i länge är det skönt att sådant som uppresningar tas bort som man har undrat över . I stället kan vi lägga på politisk debatt. Debatterna om utgiftsområden har skett med fri replikrätt. Det har tillfört betydligt mer spänst i debatten. Emellanåt kan de ha tagit lite , men det har i alla fall blivit mer spänst i debatten. Det viktigaste är att ni ska komma till tals på ett bra sätt här i . Jag vill också uppmärksamma något som vi gör utanför själva . Några av er har varit med vid som jag har flyttat ut i landet. Det är viktigt att riksdag syns i hela och inte bara i . Talmannens före detta årliga höstmiddag i är därför omvandlad till besök i era valkretsar runt om i vårt land. Syftet är att belysa regionernas olika framtidsfrågor i samarbete med respektive läns landshövding. Jag eller någon av de vice talmännen genomför besöket, självklart tillsammans med er ledamöter från valkretsen. Ännu har vi några debatter att se fram emot i kammaren . Men jag vill ändå ta tillfället i akt just nu och rikta ett varmt tack till er alla för era goda insatser . Jag vill också tacka de vice talmännen. Jag vill tacka gruppledarna och ledamöterna i riksdagsstyrelsen för ett mycket gott samarbete. Jag vill tacka riksdagsdirektören och för ett väl uträttat arbete. Jag önskar er alla en god jul och gott nytt år! 93 Ålderspresident (S): Jag vill från oss alla kort men innerligt önska herr talmannen och hans familj en god jul och ett gott nytt år! Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna i . § 10 Svar på interpellation 2015/16:208 om regionala flygplatser 94 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag och regeringen har gjort, vad jag och regeringen gör och vad jag och regeringen avser att göra framgent för att säkerställa att även hädanefter kan bedriva den för hela landet så viktiga flygplatsverksamheten lokalt och regionalt samt om jag och regeringen anser att de så viktiga regionala flygplatserna bör finnas även . Låt mig först återigen understryka min uppfattning att regionala flygplatser fyller en viktig funktion för både näringslivets och privatpersoners möjligheter till transporter. Det gäller särskilt i de delar av landet som är glest befolkade, har långa transportavstånd och där de alternativa transportmöjligheterna är begränsade. Jag tror att jag därmed också besvarat den fråga som ställer sist i sin interpellation. Statlig ersättning för driften av icke-statliga flygplatser betalas ut i enlighet med förordningen om driftbidrag till icke-statliga flygplatser och förordningen om länsplaner för regional transportinfrastruktur. kan statlig ersättning enligt dessa två förordningar endast beviljas och utbetalas till de icke-statliga flygplatser där det utförs en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med om stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det är som har uppdraget att hantera utbetalningarna av de statliga ersättningarna till icke-statliga flygplatser enligt de förordningar jag nämnde tidigare. I uppdraget ligger också att kontrollera att statens stöd till icke-statliga flygplatser betalas ut i enlighet med om statligt stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vad gäller frågor om vad regeringen och jag har gjort och gör för de regionala flygplatserna vill jag nämna att det inom pågår ett arbete för att se över om det behövs ytterligare förändringar i de förordningar jag tidigare nämnde, alltså förordningen om driftbidrag till icke-statliga flygplatser och förordningen om länsplaner för regional transportinfrastruktur. Det är min ambition att vi får ett regelverk som är stabilt och långsiktigt hållbart och som medger att staten även fortsättningsvis vid behov kan bidra till finansieringen av regionala icke-statliga flygplatser. 95 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret på min interpellation! Den berör en viktig fråga om en grundläggande del av vår infrastruktur, nämligen flyget och de regionala flygplatserna. Att vi har en god infrastruktur är en nödvändighet för att jobb ska kunna växa fram, för att företag ska kunna starta och fortsätta vara etablerade och för att människor ska kunna bo, leva och utvecklas i hela . är ett stort land med långa avstånd och förhållandevis liten befolkning, vilket gör oss beroende av alla transportslag. Vi behöver ett bra vägnät, då vi i många fall är beroende av bilar, bussar och lastbilar för att transportera såväl oss själva som varor. och fungerande tågtrafik är också viktigt, och vi behöver en utvecklad sjöfart men självklart också flyget. När avstånden är långa är det sistnämnda transportslaget extra viktigt. Vi har 34 regionala flygplatser i , varav två går med vinst. De övriga är i behov av stöd. För att kunna få detta stöd enligt gällande EU-lagstiftning måste flygplatserna åberopa så kallade SGEI-kriterier – services of general and economic interest, alltså tjänster av generellt och ekonomiskt intresse – för att inte vara tvungna att tillämpa EU-riktlinjer som omöjliggör offentligt statsstöd. Det är här problemet uppstår. Det förefaller finnas dålig förståelse inom EU för såväl som flygets förutsättningar. Det är ju så att vi har ett behov av att upprätthålla flygförbindelser som det inte alltid är möjligt att göra vinst på. Det finns skillnader i förutsättningarna i olika länder. har säkert många likheter med andra länder, oavsett om det är små länder som , och eller större länder som . Men skillnaderna är också stora. har dubbelt så många invånare men är endast en bråkdel så stort som . är stort och har också nästan tio gånger så många invånare som . är – och bör så vara – i grunden till för att vi inte ska ha osund konkurrens, i det här fallet mellan flygplatser som ligger väldigt nära varandra och har samma upptagningsområde. Men det är utmaningar som inte alls står inför. De statligt ägda flygplatserna, som ägs av bolaget , gör en vinst. De gör en vinst på ungefär 1,2 miljarder medan de regionala flygplatserna lämnar ett underskott på 800 miljoner. Det innebär ett driftsnetto på . Därtill har man inte tagit med i beräkningarna allt detta gör för övriga delar av landet. Av våra tio statliga flygplatser är det i grunden och – framför allt – som genererar vinst. Men även de regionala flygplatserna fyller en funktion för vinsten eftersom de matar trafik till dessa flygplatser – både transfertrafik och trafik till respektive ort. Det påförs många krav som medför kostnader för våra flygplatser. har sina regler, Transportstyrelsen sina och EU sina. Men är det främst SGEI-kriterierna vi diskuterar, det vill säga och möjligheterna att få ta emot nödvändigt stöd för att fortsätta bedriva verksamheten. Jag oroas därför något av statsrådets svar, dels på interpellationen och dels på en fråga jag ställde vid en frågestund . Jag vill förtydliga mina frågor till infrastrukturministern. Vad har och regeringen gjort för att säkerställa att även framgent kan bedriva den för hela landet så viktiga flygplatsverksamheten lokalt och regionalt? Och vad gör man mer konkret – mer än det pågående arbetet i – för att påvisa för EU våra specifika förutsättningar och rimligheten i att vi har särskilda skäl? 96 Statsrådet (S): Jag vill upprepa att regeringen är helt överens med om att det är viktigt med regional flygplatsverksamhet. Det är viktigt för att man ska kunna leva och verka i hela landet. Därför avsätter också staten medel för statligt stöd till de flygplatser som inte är kommersiellt bärkraftiga men som är helt nödvändiga för samhällsfunktionerna. För nästa budgetår avsätter regeringen samma belopp som vi avsatte . Det finns alltså inget ifrågasättande av huruvida staten ska fortsätta ge det här stödet till flygplatserna. Det som har varit ett problem är att det infördes nya regelverk i EU som vi naturligtvis måste förhålla oss till. I glappet mellan det gamla och det nya regelverket har det uppstått frågor om hur flygplatserna och deras ägare och ska agera för att stödet ska kunna utbetalas. har jag fått information om att samtliga berörda flygplatser ska ha fått eller ska få besked om att stödet kommer att betalas ut . gör bedömningen att man kommer till rätta med de problem som har funnits . Man har anpassat sig till det nya regelverket, och därmed kommer man inte att ha samma problem med att säkerställa att de flygplatser som berörs är stödberättigade. Det är också så att om skulle betala ut pengar till flygplatser som i efterhand visar sig inte uppfylla SGEI-kriterierna är det inte staten som drabbas av det, utan det är den enskilda flygplatsen som i så fall blir återbetalningsskyldig. Hur man agerar kring själva utbetalandet och hur man bedömer om en flygplats uppfyller kriterierna hanteras inte i regeringen, utan det är som har myndighetsansvaret för detta. Jag har med stor glädje tagit emot beskedet att nu har rätat ut de kvarstående frågetecknen och att samtliga flygplatser därmed kommer att få sin ersättning utbetald . Jag hoppas att det gläder även ledamoten. 97 (M): Det gläder mig givetvis jättemycket om detta blir utbetalat. Jag tycker att det är viktigt – och hoppas att regeringen också tycker det – att vi har en regering som är aktiv på EU-nivå för att föra fram mening och anstränger sig för att få stöd för vår uppfattning. Vi måste helt enkelt få EU att inse att flyget är en service som är av generellt ekonomiskt intresse här i med våra regionala flygplatser. Vi har haft situationen att även utrett de här kriterierna på uppdrag av regeringen, vilket har inneburit pålagor på olika flygplatser. Även detta fördyrar och komplicerar processer ytterligare. Såvitt jag har förstått ligger det inte i linje med EU:s uppdrag, utan detta är något som själv ska göra. Svenska domstolar och myndigheter har egentligen inte lagstadgad rätt att utföra detta. En annan fråga som är rimlig att ta upp när det gäller det här stödet är att det är rimligt om man mäts efter samma måttstock, även om vi kan ha olika förutsättningar. Givetvis vet vi vad vi har för kostnader för att bedriva flygplatsverksamhet. Det skiljer sig väldigt mycket mellan och andra länder. Hos oss landar i stort sett allt som har med flygplatserna och flygtrafiken att göra på just flygplatsbolagen. Utöver den vanliga personal med uniform som vi tänker på kan det gälla alltifrån räddningstjänst med brandbilar via flygledartjänster och flygtorn till bevakning. Det är kostnader som i andra länder inte alltid belastar flygplatserna. Vi har snöröjning och avisning, som man kanske inte har jättemycket av i , och . Men ändå är det totalkostnaden som räknas. Om man i ett land kan avstå från räddningstjänsten i detta avseende medan den i belastar flygplatsen blir det jämförelsevis väldigt svårt för en svensk flygplats att göra de här vinsterna. Det är därför viktigt att vi framför till EU att det här är våra kostnader och att det är så här vi räknar. Vad är annars alternativet? Det här är inte någonting som berör Swedavia och de statliga flygplatserna. Det finns givetvis många sätt att komma runt detta, men det är bra om vi kan bedriva en seriös flygplatsverksamhet utan att behöva jobba med kreativ bokföring eller slå ihop flygbolag med andra bolag för att undvika förluster. Vad bedriver regeringen för aktivt arbete i det här läget för att få EU att förstå vår situation? konkurrerar inte med eller med , och de har inte samma upptagningsområde. Det här är en viktig del av vår infrastruktur. Det är väldigt viktigt att vi påvisar det. 98 Statsrådet (S): Den lagstiftning vi har i kring det här, de förordningar som jag nämnde i mitt svar, är precis i enlighet med . Det innebär att det egentligen inte finns någon anledning att förändra regelverket eller att driva frågan gentemot EU. Vi har i enlighet med befintlig EU-lagstiftning möjlighet att lämna statligt stöd till regionala flygplatser så länge de kan visa att de tillhör den krets som utför tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, det vill säga uppfyller SGEI-kriterierna. Problemet har varit och är fortfarande att man har gått från ett regelverk till ett annat. Sedan finns det andra frågor som man kan diskutera gällande vilka kostnader som bör påföras den enskilda flygplatsen och vilka kostnader som bör bokföras någon annanstans. Det är delvis en annan diskussion. Problemet har handlat om att , som är den myndighet som ska bedöma om en flygplats är stödberättigad, har haft svårt att hitta rätt vad gäller om flygplatserna lämnar den information som krävs och om ägarna vidtar de åtgärder som krävs. har jag som sagt fått information om att samtliga flygplatser kommer att få eller redan har fått besked från om att de kommer att få de här pengarna utbetalade. Jag har därför lite svårt att se att problemet skulle kvarstå. Sedan finns det som sagt andra frågor man kan diskutera. Detta görs nu inom ramen för regeringens arbete med flygstrategin, där också förutsättningarna för regionala och lokala flygplatser kommer att belysas. Men den akuta frågan handlar om möjligheten att betala ut statligt stöd, och det föreligger inte längre någon risk för att det inte skulle kunna ske, såvitt jag förstått det. 99 (M): I grunden tror och hoppas jag att vi inte vill så väldigt olika saker. Jag hoppas att Socialdemokraterna likaväl som vi moderater och Alliansen tycker att det är viktigt att vi har dessa flygplatser. En sak är det statliga stödet. Det är väl två flygplatser som drivs privat. Övriga drivs offentligt på annat sätt genom regioner, kommuner och så vidare och får kostnadstäckning även därifrån. Vi hade ett seminarium här i med Svenska Regionala Flygplatser och andra, och där tog man upp det här. har också SKL engagerat sig i frågan, då detta är avgörande för alldeles för många flygplatser. Förhoppningsvis går det här bra, men det gäller i det här läget att få EU att uppfatta att vi uppfyller de här kriterierna, och det har visat sig att detta inte alltid är enkelt. Där kan nog både branschen och andra vara med och arbeta, men när det gäller och andra institutioner har givetvis regeringen en särställning med en extra bra, stor och viktig möjlighet att påverka. Jag hoppas att vi kan få ett tydligt besked från EU att det inte är något problem att driva våra flygplatser i nuvarande form och även kunna ge stöd. Det är möjligen orimligt att tro att flygplatserna skulle kunna generera direkta ekonomiska vinster, även om det givetvis vore väldigt önskvärt. Om vi ska vara realistiska är det sannolikt så. Kan vi minska underskotten är det en väldigt bra början. 100 Statsrådet (S): Jag måste säga att jag inte riktigt förstår diskussionen. Det finns inget ifrågasättande från av det system och den modell som vi har valt för statligt stöd – eller offentligt stöd, kanske man ska säga. EU gör ingen skillnad på statligt stöd och kommunalt eller regionalt stöd. Det vi har gjort är att vi har justerat vår lagstiftning så att vi ger statligt stöd till flygplatser utifrån SGEI-kriterierna och inte på något annat sätt. besked om att man kommer att betala ut stödet till samtliga berörda flygplatser är ett tydligt besked om att man gör bedömningen att det här är i enlighet med . Jag har lite svårt att förstå vad som fortfarande skulle vara ett problem i det här avseendet. Kan det komma att krävas att vi gör ytterligare förordningsförändringar för att det här ska fungera på ett tillfredsställande sätt framöver? Som jag sa pågår det ett beredningsarbete i där man tittar över om det finns behov av den typen av förändringar. De regionala flygplatsernas framtid generellt ingår som en del av regeringens flygstrategi. Den frågan kommer att belysas där. Men det akuta hotet vad gäller flygplatsernas ekonomiska ställning ska enligt de uppgifter jag fått vara avvärjt. Jag hoppas att det budskapet nu har gått fram också till ledamoten. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:248 om konsekvenser av hot om stängning av 101 Statsrådet (S): har frågat närings- och innovationsministern om vilka åtgärder han tänker vidta för att mildra de negativa effekterna på jobb och regional tillväxt som regeringens aviserade förslag om stängning av kommer att få. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. Regeringen har till lämnat ett förslag till en lag som ger regeringen mandat att meddela föreskrifter om krav på identitetskontroller vid transporter som utförs med buss, tåg eller passagerarfartyg till från en annan stat. Lagförslaget om att ge regeringen mandatet att meddela föreskrifter om stängning av väg eller annan led ingår inte i lagförslaget. 102 (M):