prot · H30936 · 2015-12-01 00:00:00 — Vi ser att skuldsättningen har ökat , trots att vi har haft en finansiell oro. Åtta av tio får det sämre med regeringens budget, precis som sa. är på väg åt fel håll med regeringens politik på detta område. Ni har haft på er att förbereda, . Ni har styrt med Alliansens budget. Du har vid ett flertal tillfällen sagt att du ska fixa jobben. Därför undrar jag vilka reformer som ser till att jobben blir fler. Det påverkar definitivt de personer som står utanför arbetsmarknaden, vilket i sin tur påverkar hushållens ekonomi. Min fråga är: Vilka jobb har arbetsmarknadsministern fixat, kopplat till reformerna? 24 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig svara på frågorna. Vilken direkt effekt ser vi av att de som tjänar allra mest får lite höjd inkomstskatt? Jo, den direkta effekten blir att vi kan investera i skolan och i deras barns och i allas barns skolgång. Vi ska vända en utveckling som är mycket negativ. Svensk skola har haft en negativ utveckling . Skolresultaten har sjunkit dramatiskt. Det är ingen lätt sak att vända, och det kommer att ta tid. Men det är dags att vi gör det . I stället för att satsa pengarna på skattesänkningar för dem som har det bäst ställt ska vi satsa på det som är bra för barnen och för samhället och på det som är livsviktigt för jobben, nämligen en bra skola och en bra utveckling. Jag har debatterat med , men jag kan säga det igen: Arbetsmarknadspolitiken skapar inte de nya jobben, men arbetsmarknadspolitiken kan se till att vi får en matchning som gör att de lediga jobben kan tillsättas. När företag kan få tag i den personal som behövs kan de expandera på det sätt de vill, tacka ja till en ny order och ta sig an nya utmaningar. Därmed skapas nya jobb. Därutöver krävs investeringar, något som har varit eftersatt i . Men satsar regeringen på bostadsbyggande, infrastruktur och omställning till ett mer klimatsmart samhälle och gör även mycket stora satsningar på utbildning. 25 (M): Det är väldigt få debatter med socialdemokrater, oavsett om det är med , eller någon annan, där de inte säger att de vill höja skatten för dem som tjänar mest. Men ligger redan bra till i den skatteligan. Även om de nu vill göra det gör de bedömningen att vi har det oerhört bra i . Men 1,2 miljoner löntagare drabbas vid nyår av regeringens skattehöjningar. Återigen: Åtta av tio hushåll får en försämrad ekonomi. Det är alltså inte så som man vill ge sken av, nämligen att det är höginkomsttagare, direktörer och börs-vd:ar som drabbas. De drabbas också, men även vanliga hushåll med genomsnittliga löntagare som har helt ordinära jobb och det vi alla anser vara en normal vardag drabbas. De stora skattesänkningar som regeringen kritiserar är jobbskatteavdraget. Det var det som såg till att fler människor fick behålla mer av det de tjänar i plånboken och som gav störst utslag för dem som tjänar allra minst. Det är också anledningen till att regeringen låter det vara kvar. Men man försöker plocka tillbaka den tusenlapp eller de som varje löntagare fick i plånboken till statskassan på andra sätt och levererar därmed en sämre hushållsekonomi. Jag är oroad för jobben i detta läge, utifrån de försämringar som riktas mot genomsnittliga svenskars hushållsekonomi och mot jobben. 26 (M): Det viktigaste för våra barns framtid är att fler har ett arbete att gå till i . Under Alliansens tid skapades nya arbetstillfällen. Vi hade en stor reformagenda. Det gick snabbt, kanske alltför snabbt ibland, men det gick framåt och vi hade reformer på detta område. Det behövs, för om vi ska klara vår gemensamma välfärd är det viktigt att fler har ett jobb att gå till, inte färre. Man behöver jobba längre upp i åldrarna. Därför har vi en agenda där vi sätter jobben främst. Så är inte fallet med arbetsmarknadsministern och regeringen. säger att det inte är hon som ska fixa jobben. Det är att backa ytterligare från det man har sagt. Man backar från att man ska fixa jobben, från 90-dagarsgarantin och från målet att ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det tycker jag är beklagligt. Jag förväntar mig och hoppas att regeringen ska prioritera jobbtillväxt. Regeringen behöver även arbeta med hushållsekonomin för invånare. Jag kan bara beklaga att åtta av tio får det sämre med regeringens budget. Vi behöver förslag som går i en annan riktning och som sätter jobben främst. 27 Arbetsmarknadsminister (S): Nej, , regeringen gör inte bedömningen att vi har det för bra, tvärtom. Om vi hade levt i den bästa av världar hade vi inte behövt några skattehöjningar. Skatt har inte något egenvärde. Skatteintäkterna är till för att finansiera välfärd, utbildning och investeringar. Tyvärr är revorna i välfärden stora, och behoven av utveckling är mycket stora när det gäller kvaliteten i skolan. Behovet av investeringar för jobben är stort, och klyftorna i samhället är alltför stora. Då behöver också de som tjänar mest vara med och betala lite mer. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:168 om sociala företag 28 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur regeringen säkerställer att de sociala företagens verksamhet kan fortsätta växa när sysselsättningsfasen avvecklas. vars verksamhet och mål handlar om att skapa samhällsnytta är viktiga verktyg för att möta specifika samhällsutmaningar. Dessa entreprenörer och företag drivs på kommersiell basis och kan vara verksamma inom många olika områden, men gemensamt är att de mäter framgång i samhällsnytta i stället för i pengar och vinstmaximering. Vinsten återinvesteras oftast helt i egna eller liknande verksamheter. De arbetsintegrerande sociala företagen gör en stor insats när det gäller att skapa arbetstillfällen för människor som har varit arbetslösa . Arbetsintegrerande sociala företag driver näringsverksamhet med det övergripande målet att integrera människor som har stora svårigheter att få eller kunna behålla ett arbete i samhälle och arbetsliv där de anställda oftast uppbär olika typer av arbetsmarknadspolitiska stöd. Många sociala företag är också anordnare i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin. Staten har på olika sätt gett finansieringsstöd till kooperativ utveckling . Enligt förordningen (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling, m.m. får bidrag ges till kooperativa utvecklingscentra som har som huvudsaklig uppgift att ge råd och information som behövs inför, under och efter start av kooperativa och andra liknande företag. Bidrag får också lämnas för att stimulera lokalt och regionalt utvecklingsarbete med inriktning på företagande samt för att utveckla nya verksamheter och metoder. lämnades i enlighet med denna förordning. Viktigt att nämna i sammanhanget är också det nationella socialfondsprogrammet 2014–2020. Socialfondsprogrammet möjliggör insatser som breddar arbetsmarknaden bland annat genom socialt företagande i syfte att skapa nya innovativa vägar in i arbetslivet för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det kan handla om att stödja arbetsintegrerande sociala företag. Prioriteringen i socialfondsprogrammet av personer som står långt ifrån arbetsmarknaden ger tillsammans med stöd till nyföretagande möjlighet till projekt som kan skapa arbetstillfällen genom sociala företag. Som ett aktuellt exempel på ett socialfondsprojekt med bäring på den sociala ekonomin kan nämnas att Svenska har beslutat om en förstudie om civilsamhället och den sociala ekonomins roll i arbetsmarknadspolitiken. Jag bedömer att arbetsintegrerande sociala företag ska kunna ha en fortsatt mycket viktig roll när det gäller att ge dem som står längst ifrån arbetsmarknaden en väg tillbaka. Regeringen kommer att fortsätta dialogen med de arbetsintegrerande sociala företagen. 29 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag kan säga att svaret är bra på många sätt. Det förklarar för den som lyssnar på debatten vad sociala företag är, så det behöver jag inte ägna tid åt. Det enda som jag inte skulle kunna skriva under på själv är det sista stycket, som också är orsaken till att jag har skrivit den här interpellationen. Arbetsmarknadsministern säger att hon bedömer att de här företagen har en fortsatt mycket viktig roll och säger att man kommer att fortsätta dialogen. Men att göra den bedömningen och att fortsätta dialogen är inte samma sak som att tala om vad man tänker göra för att de sociala företagen faktiskt ska kunna verka i . Det finns få saker som är så fantastiska som att göra besök i företag och andra verksamheter och träffa människor som har stått utanför arbetsmarknaden . Man kanske har haft en långtidssjukskrivning och får komma tillbaka, prova på ett jobb, vara delaktig och känna: Här har jag en plats, här finns jag med i en gemenskap, här betyder det något att jag kommer . I många sociala företag är det just den typen av berättelser som man möts av. Människor som någon hade gömt, någon hade glömt och någon inte hade frågat efter har fått en plats, en viktig del i ett företag. I de sociala företagen är man med i den demokratiska processen. Många är medlemmar i den ekonomiska föreningen och får delta på styrelsemöten och driva utvecklingen framåt. Det är verkligen viktiga företag och en viktig del i både närings- och arbetsmarknadspolitiken för att ge fler jobb. Problemet just nu är att det råder enormt stor osäkerhet bland de sociala företagen i . När man pratar med olika aktörer på området är det just den osäkerhet som regeringen nu förmår skapa som är problematisk. Det är sociala företag som har varslat anställda. Det finns stor osäkerhet kring vad som händer. Sysselsättningsfasen ska avvecklas. Vad händer då för oss, hur kommer vår roll att påverkas, vad kommer att hända med handledarstöd och så vidare? Frånvaron av de praktiska, konkreta beskeden skapar enorm osäkerhet. Långtidsarbetslöshet är något av det värsta som vi har på svensk arbetsmarknad. Det tror jag att jag och arbetsmarknadsministern är mycket eniga om. Men då måste det också till verktyg för att på allvar hjälpa människor att komma tillbaka från långtidssjukskrivningar och långtidsarbetslöshet. De sociala företagen är en viktig väg dit. Då måste man göra allt vad man kan för att underlätta för de här företagen och inte skapa osäkerhet och på det sättet försvåra. Jag vill ändå ge arbetsmarknadsministern chansen att här berätta vad regeringen tänker göra konkret. Vilka besked har man till de sociala företagen, så att de ska veta att de faktiskt kan jobba på framåt och inte behöver varsla eller skriva korta avtal utan faktiskt kan tänka sig finnas kvar på svensk arbetsmarknad? Den frågan vill jag ställa till ministern. 30 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en viktig fråga som tar upp. Men det är inte alldeles enkelt att svara på frågan. Jag ska återkomma till svaret på den konkreta frågan. i allmänhet och arbetsintegrerande sociala företag i synnerhet är naturligtvis företag. De ska kunna leva som företag. Därför är det viktigt för mig att ha ett nära samarbete med närings- och innovationsminister i de här frågorna. Det är klart att det inte är arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är grunden för att sociala företag ska kunna bedriva sin verksamhet. Men arbetsmarknadspolitiska åtgärder är och kan vara mycket viktiga, och därför är det viktigt att se deras roll. När vi fasar ut fas 3 kommer andra insatser för de individer som har det som svårast att få fotfäste på arbetsmarknaden. Jag ser framför mig att många av de sociala företagen och de arbetsintegrerande sociala företagen kommer att vara aktuella att ta del av dem eller vara utförare av dem. Men vet också att det inte är regeringen som bestämmer vilka. Det är individen som har med sig ett stöd och som placeras eller får sin möjlighet att göra en insats eller bli anställd någonstans, och var anställningen ska ske är det inte regeringen som bestämmer. Insatser som finns och som kommer att finnas är till exempel arbetsträning. Då är man ute på en arbetsplats, till exempel ett arbetsintegrerande socialt företag, och det finns handledarstöd för den som hjälper den som arbetstränar, i syfte att den personen ska komma närmare arbetsmarknaden. Det finns också särskilt anställningsstöd, som är ett ganska generöst stöd med både en mycket hög grad av lönesubvention och handledarstöd. Det kan komma i fråga för individer som befinner sig i fas 3. Det finns lönebidrag. När jag träffade de arbetsintegrerande sociala företagen senast var det den fråga som de lyfte upp mest. De ville se fler satsningar på lönebidragen. Vi utökar nu antalet lönebidrag i den budget som snart ska behandla, och vi gör också annan översyn av lönebidragen för att göra dem bättre lämpade för mer av utveckling inom ramen för en lönebidragsanställning. Det är exempel på insatser inom arbetsmarknadspolitiken som jag tror kan komma i fråga för flera av de individer som befinner sig i fas 3. Jag känner mig ganska säker på att många av de arbetsintegrerande sociala företagen kommer att komma i fråga som utförare eller arbetsgivare i de här fallen. Men precis som vet är det inte ministern som bestämmer var en individ ska anställas eller var en individ ska arbetsträna. 31 (M): Nej, det stämmer naturligtvis. Men det är väldigt relevant och viktigt vilka signaler en regering skickar, och just nu skapas osäkerhet, eftersom man inte vet vad som kommer i stället och hur man kan lösa situationen. Jag delar helt arbetsmarknadsministerns bild av att detta först och främst och väldig mycket är en näringsfråga. Det här är företag som ska drivas på affärsmässiga grunder med en bra affärsidé – det är liksom hela poängen. Men den är unik på det sättet att den också till stor del har arbetsmarknadspolitiska inslag och att personer som har stått utanför också får en möjlighet att komma in. tog vi fram en handlingsplan för dessa sociala företag. Man kan säga mycket om den. Men de sociala företagens andel fördubblades , och det gav ändå resultat. Regeringen skrev i sitt regleringsbrev någonting som jag tyckte var mycket klokt. Där sa man att tillsammans med Arbetsförmedlingen och skulle utforma och genomföra ett program för att stödja utvecklingen av dessa sociala företag. Uppdraget handlar om både granskning och anpassning av regelverk. Och vi ser möjligheter till finansiering för främjande, start och utveckling av företag. Dessutom fick i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande. Jag tycker att det är två mycket bra saker som den här regeringen gjorde. Det var jättebra. Det visar också hur viktigt det är med tillväxt- och näringsperspektivet. Problemet är att jag nu har fått veta att detta uppdrag har dragits tillbaka. Då vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur kommer det sig att detta uppdrag som ni har skrivit om i ert regleringsbrev har dragits tillbaka? Ser man inte detta som en näringsfråga längre, vilket arbetsmarknadsministern nu sa? Är detta bara en fråga för ? Det ger mig lite dubbla signaler. Detta var ett bra uppdrag till om att man tillsammans med de övriga myndigheterna skulle jobba fram detta. Vi behöver nämligen en stabil grund för de sociala företagen att stå på. 32 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar uppfattningen att det också krävs en näringspolitisk inställning när det gäller de arbetsintegrerande sociala företagen. Det är bra att vi är överens om det. Jag kan inte svara på frågan om regleringsbrev. Jag får hänvisa till ansvarig minister. Men det är också skälet till att jag och näringsministern samarbetar nära i dessa frågor och kommer att ta gemensamma initiativ. Jag vill också nämna en annan fråga som regeringen arbetar med, nämligen möjligheterna att särbehandla sociala företag. Vi har i en lagrådsremiss om det nya upphandlingsregelverket föreslagit att en upphandlande myndighet ska få reservera deltagandet i ett upphandlingsförfarande för vissa så kallade sociala företag. Det finns inte i nuvarande upphandlingslagstiftning. Regeringen arbetar med att ta fram en proposition baserad på detta. Det skulle vara ytterligare en möjlighet att rikta specifika offentliga upphandlingar till denna typ av företag. Då verkar man på kommersiell grund men kan ändå få en möjlighet att särskilt bjuda i vissa upphandlingar. Jag tror att det kan bli en viktig pusselbit bland de många saker som behöver göras för att ytterligare underlätta för de arbetsintegrerande sociala företagen. 33 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för detta svar. Det är bra, men mer behöver göras för de sociala företagen. Arbetsmarknadsministern uttryckte själv att det handlar om en utsatt grupp och personer som har stått utanför . Därför tycker jag att det är så viktigt hur man handskas med denna fråga. Det är viktigt och relevant att ge tydliga besked från början. Vi har och har haft olika syn på sysselsättningsfasen. Ni avvecklar den. Det får den här regeringen göra. Men det är alltid viktigt att ha alternativ. Att högljutt skrika om dess avveckling och sedan, när vi kommer till den dag då man börjar avveckla, inte ha några riktiga alternativ tycker jag känns mycket svårt för denna grupp. Det skapar osäkerhet inte bara för dessa företag utan främst för de personer som finns i dessa olika insatser. Jag skulle tro att alla som är i sysselsättningsfasen inte kommer att ha en extratjänst utan det behövs många olika verktyg. De sociala företagen är viktiga och kommer att vara viktiga. Jag kan lova de sociala företagen och dem som jobbar där att jag kommer att fortsätta ställa frågor till regeringen om just den här frågan därför att jag anser att den är så viktig. Vi får inte tappa fart när vi äntligen ser att de sociala företagen börjar blomma. När de nu varslar när vi har den här regeringen gör det mig orolig. Jag tror att Arbetsförmedlingen behöver ha ett särskilt program för att jobba med dessa frågor. Kompetensen och kunskapen ute på förmedlingarna är mycket olika när det gäller de arbetsintegrerande sociala företagen. Det är någonting som vi har lyft fram, och jag tycker att även regeringen skulle börja fundera på det. Jag frågar därför arbetsmarknadsministern avslutningsvis hur hon ställer sig till detta. 34 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar att ställa fler frågor om detta. Det är bra. Det är en viktig fråga där oppositionen bör hålla tryck på regeringen, och vi kommer att behöva göra mer. Jag ska svara på frågorna om vad som händer med personer som finns i fas 3. Jag tror inte att osäkerheten är så stor bland dessa personer. Tvärtom ser man nu att det öppnas nya möjligheter, framför allt stora möjligheter till utbildning. Man kan studera i princip vad man vill med bibehållen ersättning. Vi satsar på många olika typer av anställningar, och extratjänster är en. Men det handlar också om andra former, till exempel lönebidrag eller anställning med särskilt anställningsstöd eller för den delen anställning utan subvention. Vi gör också flera andra insatser när det gäller förberedelser för studier, och vi tittar på arbetsträning och andra insatser för individerna. Självklart är det en osäkerhet för arbetsintegrerande sociala företag när en åtgärd där man är en aktör i förhållande till Arbetsförmedlingen fasas ut och nya åtgärder kommer där man ännu inte vet om man kommer att bli en aktör. Men jag tror att det finns goda chanser att många av de arbetsintegrerande sociala företagen kommer att bli det. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:170 om arbetslöshetsmålet och Arbetsförmedlingens prognoser 35 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om det är min bedömning att regeringen kommer att kunna hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i hela EU givet att Arbetsförmedlingen inte klarar av att skapa de utbildningskontrakt, extratjänster och traineetjänster som regeringens budgetproposition bygger på. Regeringens jobbpolitik är bred. Investeringar i jobben görs genom en aktiv närings- och innovationspolitik för fler och växande företag, investeringar i infrastruktur, bostäder och klimatomställning och investeringar för kompetens och matchning. Regeringen genomför en rad reformer inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Utbildning är av avgörande betydelse för att motverka att människor blir arbetslösa och för att människor ska ha den kunskap och kompetens som efterfrågas. Därför genomförs utbildningssatsningar som innebär en ambitionshöjning vad gäller vuxnas lärande, liksom satsningar på utbildning inom arbetsmarknadspolitiken. För att påskynda nyanländas etablering och korta tiden från ankomst till arbete gör regeringen även satsningar som ska leda till en snabbare etablering av nyanlända på arbetsmarknaden, bland annat snabbspår, en valideringssatsning, kompletterande utbildningar och en höjning av ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända. Regeringen genomför också en rad satsningar på aktiva åtgärder för långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som leder till att deras möjligheter till arbete stärks. Extratjänsterna ska, tillsammans med övriga insatser inom arbetsmarknadspolitiken, bland annat subventionerade anställningar, utbildning och praktik, bidra till att fler långtidsarbetslösa kan komma i arbete och att sysselsättningsfasen kan avvecklas successivt . Traineejobben ska öka möjligheten för unga att etablera sig på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas rekrytering av personer med rätt kompetens underlättas. Utbildningskontrakten syftar till att arbetslösa ungdomar ska påbörja eller återgå till studier med målet att fullfölja sin gymnasieutbildning. De nya insatserna traineejobb, utbildningskontrakt och extratjänster förutsätter samverkan mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsmarknadens parter. Regeringen verkar brett för att mobilisera aktörer på lokal, regional och central nivå så att fler ungdomar, nyanlända och arbetslösa ska kunna ges möjlighet till utbildning och jobb. Genom Delegationen för unga till arbete (A 2014:06) främjas statlig och samverkan liksom en utveckling av nya samverkansformer. Detta arbete ska bland annat bidra till att de nya arbetsmarknadspolitiska insatserna får större genomslag på lokal nivå och därigenom bidra till att fler personer kan kombinera arbete, utbildning och praktik. upplever vi förändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken. Den totala arbetslösheten liksom ungdomsarbetslösheten minskar kraftigt. Enligt senaste Arbetskraftsundersökningen har sysselsättningen ökat med 81 000, 40 000 färre är arbetslösa och arbetslösheten har minskat . Bland ungdomar har arbetslösheten minskat . Antalet långtidsarbetslösa är 21 000 färre än . Vi ställs också inför nya utmaningar i och med det ökade antalet asylsökande. Enligt senaste prognos förväntas både sysselsättning och arbetskraftsutbud öka i som följd av det ökade antalet nyanlända, men den ser också att en framgångsrik integration av nyanlända på arbetsmarknaden kan fungera som en drivkraft för ytterligare ekonomisk tillväxt på medellång sikt. Regeringen är inställd på att ytterligare åtgärder kan behövas för att möta utmaningarna på arbetsmarknaden. Min bedömning är att regeringens sammantagna jobbpolitik kommer att bidra till en högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet . Utbildningskontrakten, traineejobben och extratjänsterna är fortsatt viktiga insatser för att nå dessa mål. 36 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Ja, vad ska man säga? Att regeringsmedlemmar inte tror på sin egen politik verkar inte vara helt ovanligt just . Vi hör regeringsmedlemmar säga att den egna politiken är skit, att den är fel och så vidare. Andra backar väldigt kraftfullt från löften man har gett och mål man har haft, och det är lite av det jag vill att vi ska diskutera under den här debatten. Det är i alla fall det jag tänker fråga arbetsmarknadsministern om. Utifrån den interpellation jag ställde, , är det tydligt att Arbetsförmedlingen säger att det kommer att bli svårt att nå upp till det regeringen har tänkt. Jag vill ta oss lite .