prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — De signaler som sänds ut när det gäller välfärdens verksamheter och företagande är desamma, men ska marknaden försvinna och ska det vara helt omöjligt att verka som företagare. En hel massa människor tog ut detta i förskott och valde att inte starta företag. Vi ser hur nyföretagandet har minskat ordentligt. Samma sak gällde RUT-sektorn. Även om finansministern säger att det sker marginella förändringar inom har en massa företagare uppfattat signalen. De har beslutat att inte starta företag. De har beslutat att inte anställa. Vi ser också hur RUT-sektorn står still i väntan på bättre besked. Ett av beskeden kom när vi tillsammans valde att utvidga RUT-sektorn, men jag vill ha mer. När kommer regeringen att backa från den mycket olyckliga försämringen av RUT-avdraget? Den var framför allt olycklig på det sättet att tusentals människor uppfattade signalen och valde att inte starta RUT-företag och därmed att inte skapa jobben. 87 Finansminister (S) replik: Den förändring vi gör av taket i är en överenskommelse mellan regeringen och . Den kommer vi att stå fast vid. Vi från regeringen tycker att man ska stå fast vid överenskommelser. Däremot är det intressant att tar upp det faktum att människor inte vill starta företag därför att de är rädda för att RUT-avdraget ska försämras mer än vad förändringen innebär. Jag är själv oroad över att branschorganisationer och företag i branschen har larmat på sådant sätt att många kan ha fått uppfattningen att förändringen är större än den är. Om är oroad för detta på samma sätt som jag är kanske jag och tillsammans kan göra en insats för att upplysa om att förändringen av taket i faktiskt bara påverkar av köparna. Skulle vara intresserad av ett sådant samarbete? 88 (C) replik: Företagare är till sin natur långsiktiga i sitt agerande. De investeringar de gör ska räcka . Om de väljer att anställa ska anställningen i bästa fall räcka mycket . Då gäller det att ha långsiktiga spelregler. Statens budget 2016 – Rambeslutet Vad företagare som inte valt att starta RUT-företag är oroliga över är inte dagens förändring när får inflytande och taket försämras från 50 000 till 25 000, utan det är vad som händer i steg två och steg tre. Det är så signalpolitik fungerar, det vill säga att en riktning pekas ut. Det finns en stor oro i branschen över att detta är ett första steg i att försämra en sektor som har skapat en mängd jobb av den karaktär vi behöver. Det är bra att finansministern är tydlig, och då måste tydligheten gälla . Det måste vara uppenbart att vi nu återigen är på en resa där de enkla tjänstejobben växer till, där fler sektorer, branscher och verksamheter öppnas för de fördelar RUT-avdrag innebär. Försämringen av RUT-avdraget ska vara en historisk parentes som vi nu kan glömma. Jag hoppas att regeringen frångår försämringen. Tydligheten behövs för att skapa de många tusentals enkla jobb som behövs. Det är bra att överenskommelser hålls. Jag hoppas verkligen att de delar av den förra migrationsöverenskommelsen som inte bara handlar om utan även att vi tar bort kravet på kollektivavtal på YA-jobb också ligger fast, trots att ett antal av de punkter vi kom överens om inte längre ligger fast. förändras verkligheten fort, och då måste man anpassa politiken. Detta är ett område där det snarare behövs fler enkla jobb, färre regler och fler steg för att skapa de jobb som behövs. 89 Finansminister (S) replik: önskar att vi ska bryta överenskommelsen med , men det kommer vi inte att göra. Däremot förstod jag inte riktigt om tyckte att det var viktigt att vi informerar RUT-företagen om att takförändringen är en liten förändring och att det går bra att starta företag precis på samma sätt som . Det är många kvinnor som startar företag i branschen, och de ska göra det. Jag fick inte riktigt svar på om var intresserad av att ta ett initiativ tillsammans med mig för att upplysa fler människor om att det går bra att fortsätta starta företag i branschen. Erbjudandet står naturligtvis kvar, och jag kommer att efterhöra lite mer med efter debatten på vilket sätt vi tillsammans kan upplysa branschen om att det finns goda möjligheter att även i fortsättningen driva företag i branschen. Det skulle vara bra för och för företagandet. 90 PER ÅSLING (C): Den ytterligt allvarliga utvecklingen i vår omvärld med ökat stormaktsengagemang i , en flyktingkris i och ökad rädsla för terrorattentat i vårt närområde kommer att prägla det politiska samtalet . Till detta kommer den snabba globala förändringen genom digitalisering och delningsekonomi, som i grunden förändrar förutsättningen för företagande och därmed konkurrenskraften. Som om det inte vore nog är omställningen för att möta klimatförändringen en brinnande nödvändighet. Statens budget 2016 – Rambeslutet En värld stadd i snabb förändring ökar också kraven på vår förmåga till anpassning. Det handlar om vår förmåga att genomföra reformer som skapar fler nya jobb, stärker välfärden och ökar vår konkurrenskraft – vår förmåga att vara i framkant av den internationella utvecklingen. Men allt är inte dystert. Jag ser också stora möjligheter för vårt land. Det handlar om möjligheter att visa att tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp, färre gifter och bättre ekonomisk balans. Vi ska visa att internationell konkurrenskraft är möjlig att förena med höga välfärdsambitioner och mer resurser till skola, vård och omsorg. Vi har goda förutsättningar, men det är inga stekta sparvar som kommer flygande från skyn. Det kräver att vi väljer att ta vara på möjligheterna. Skattepolitiken är en grundbult för att klara dessa utmaningar. Genom skatterna styr vi i stor utsträckning konsumtion, byggande och jobbskapande. Genom skatterna avgör vi människors vilja att starta och driva företag, att investera och att skapa nya jobb. Det är fråga om att skapa framtida skatteintäkter. har tagit ansvar för skattepolitiken. Med alliansbudgetar ökade skatteintäkterna som incitamenten för företagande och arbete stärktes. ökade intäkterna med ca 50 miljarder, till totalt knappt 1 600 miljarder, enligt regeringens myndighetsredovisning. Företagen är nyckeln till vårt välstånd, nyckeln till att kunna välkomna nya svenskar, nyckeln till en ekonomisk omställning. Och allra viktigaste är småföretagen, de som skapar fyra av fem nya jobb och i mitt hemlän nio av tio. Att skapa villkor som gör att småföretagen kan investera och växa är ett av politikens viktigaste uppdrag. I vår budgetmotion har vi tagit fram förslag om stora och viktiga strukturreformer. Vi lägger fram förslag som gör det lättare för företag att anställa. Vi föreslår reformer som gör det lättare för företag att göra sin första anställning, genom att ta bort hela arbetsgivaravgiften , och därmed påbörja resan mot att bli ett större företag. Vi föreslår fortsatt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för att underlätta för företag att anställa unga. Vi föreslår en förstärkning och utvidgning av RUT-avdraget med fler tjänster för att underlätta för nya tjänsteföretag som i många fall har möjlighet att anställa nya svenskar. Vi går längre än migrationsöverenskommelsen. Åtgärderna där är bra men inte tillräckliga. Vi föreslår regler för personaloptioner som underlättar främst för småföretag att anställa nyckelpersoner. Vi föreslår reformerade 3:12-regler som underlättar för småföretagare att sätta kapital i arbete. Vi föreslår ett utökat investeringsavdrag som gynnar i första hand småföretag. Vi föreslår reformer av det statliga riskkapitalet så att det kan komma hela landet till del. Vi föreslår regler som underlättar generationsväxlingar så att företag kan överleva och fortsätta att växa då grundaren går i pension. Vi lägger fram förslag som gynnar en grön omställning av samhället och näringslivet. Statens budget 2016 – Rambeslutet Skattepolitiken ska lägga grunden för tillväxt i hela landet. En förutsättning för det är att transporter och digital kommunikation underlättas och att de gröna näringarna jord- och skogsbruk ges förutsättningar att vara navet för företagandet och tillväxten på den svenska landsbygden. För att minska belastningen på miljön och för att finansiera reformer för tillväxt föreslår vi att en kemikalieskatt införs. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt fasas ut, att skatt införs på avfallsförbränning och miljöavgifter på fossila plastpåsar. Det är en grön skatteväxling i praktiken. Vi sänker skatten på det som behövs, fler företag och nya jobb, och höjer skatten på det vi inte vill ha, utsläpp och miljögifter. Vi lägger också fram förslag som ska fortsätta att göra det lönsamt att arbeta. Vi föreslår höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt så att marginalskatten hålls nere och vi får fler arbetade timmar. Vi föreslår sänkt skatt för dem som vill arbeta efter att de fyllt . Vi vill ge människor ett incitament att fortsätta vara aktiva. Detta är vårt alternativ till en ny skattepolitik, och det är vårt alternativ till den politik som regeringen lägger fram. Vi vill göra det billigare att anställa, inte dyrare. Vi vill att medborgare ska behålla mer av sin lön, inte mindre. Vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, inte höja dem. Ytterst är frågan enkel: Ska vi ha högre skatt på jobb och företagande, eller vill vi ha fler personer som arbetar och fler som driver företag och som skapar nya jobb? Verkligheten borde ge en fingervisning om det vägval vi står inför. De utmaningar vi ser framför oss är stora, men de ger också stora möjligheter. Ytterst ligger vägvalet hos oss själva. kan och ska vara ett land fyllt av möjligheter för var och en som vill bidra till ett bättre land och en bättre värld. Därför behöver vi en ny skattepolitik. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall, liksom gjort, till reservationer i finansutskottets betänkande nr 1. I detta anförande instämde (C). 91 (M): Jag vill först instämma i tidigare framförda yrkande här. var det många pappor och mammor som lite extra tungt drog barnvagnen till förskolan, inte bara för att det är novemberkallt och ruskigt runt om i utan också därför att det finns en växande oro för att det politiska systemet inte fungerar som det ska. Vardagen känns inte längre lika trygg som den har gjort. Många pensionärer satt på bussen till det förkylda barnbarnet och funderade över vart är på väg och hur det egentligen kommer att fungera här framöver. Studenter på cyklar var på väg till universitet och högskolor, och de undrade ifall den här arbetsmarknaden för framtiden verkligen finns till för dem. Människor i bilen på väg till jobbet funderade över hur det skulle bli framöver. Det är nu ett annat tonläge i . Det är en annan oro i . Människor funderar kring ifall tillvaron verkligen vilar på så stabila grunder som man har vant sig vid . Även om människor kanske inte sätter fingret på precis vad det handlar om har de inom sig en stark förståelse för att om framtiden ska vara bra bygger det på att den ekonomiska politiken sköts väl och att den makt som har getts oss inne i den här kammaren utövas på ett sunt, hållbart och stabilt sätt. Detta tvivlar nu allt fler på. Statens budget 2016 – Rambeslutet De gör det inte därför att kommer från en dålig position, tvärtom. kommer från en position där vi haft en högre ekonomisk tillväxt än snart sagt alla jämförbara länder och högre ekonomisk tillväxt än länder som ofta lyfts fram som föredömen, till exempel och . De gör det inte därför att kommer från en position av svag ekonomi, tvärtom. hade 2014 EU:s starkaste offentliga finanser när man väger samman nettot i de offentliga finanserna och statsskulden. De gör det inte därför att vi kommer från av att ha tappat arbetstillfällen, tvärtom. Här blev jobben 350 000 fler, trots den ekonomiska krisen. De gör det inte därför att sysselsättningen i stort i har varit på väg åt fel håll, tvärtom. Under Alliansens år vid makten minskade utanförskapet från till som, vilket tidigare i debatten har påtalat, inte bara var en väsentligt lägre nivå utan den lägsta nivån sedan detta började mätas. Vi hade tagit tag i de stora underliggande problemen i den svenska ekonomin. Var tionde person i arbetsför ålder i var förtidspensionerad . Trots den omfattande ekonomiska kris som bröt ut i världen med ett stort fall i ekonomisk efterfrågan, och där var väldigt drabbat eftersom nästan hälften av vår ekonomi består av förmågan att exportera, klarade krisen väl. Till och med den nu sittande regeringen som ofta i ord uttrycker sig väldigt negativt om de reformer som Alliansen gjorde skriver i sin egen budget att de åtgärder vi genomförde på skattesidan och på bidragssidan för att fler människor skulle komma i arbete hade en effekt på arbetslösheten på ungefär 1–. Den sittande regeringen, herr talman, skriver alltså i sin egen budget att den politik som Alliansen bedrev för fler jobb var effektiv. Den stora skillnaden mellan den kris som har varit och den kris vi en gång hade är att när det var kris blev en halv miljon människor, 500 000 personer, arbetslösa, medan när krisen bröt ut kunde , tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik från alliansregeringen, i stället öka antalet sysselsatta med 350 000. Det är alltså snart sagt en skillnad på 1 miljon jobb mellan en regering som sköter offentliga finanser, som tar ansvar för reformer för fler jobb, som har skyddsvallar i politiken och som arbetar med aktiva reformer för att fler ska vilja delta på arbetsmarknaden och en regering som inte tar hänsyn till ekonomiska skyddsvallar, som inte vill att ska stå starkt vid nästa ekonomiska kris och som inte föreslår reformer för fler jobb. Det är också däri skillnaden mellan de två budgetalternativ som i huvudsak diskuteras ligger. I de förslag som kommer från allianspartierna värnar vi skyddsvallar i svensk ekonomi. Vi tänker stå rustade när krisen kommer tillbaka i nästa våg. Vi ser därför till att föreslå reformer så att fler människor kommer att delta på arbetsmarknaden. Vi gör det mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att träda in på arbetsmarknaden och mer lönsamt att stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi gör det enklare och billigare att anställa. Statens budget 2016 – Rambeslutet Detta definierar den konflikt som finns i politiken mellan oss som vill ta ansvar för offentliga finanser och vill ha reformer för fler i arbete och dem som säger att ekonomin får skötas vid ett annat tillfälle och inte här och eftersom det inte går och som säger att reformer för att fler ska arbeta inte behövs. I stället kan man höja bidrag, öka transfereringar och vara allmänt slapphänt med den ekonomiska hanteringen. På ena sidan i denna konflikt står regeringens vidlyftiga bidragssystem och vidlyftiga ökningar av försäkringskostnader. Att man lånar under innevarande år kan vi ha stor förståelse för i en akut situation. Däremot kan vi inte ha förståelse för att regeringen lånar till ett kostnadstryck som verkar bestå framöver utan att lämna någon förklaring till hur det ska finansieras framöver. Det är en ansvarslös ekonomisk politik. När det kommer till arbetsutbudet är det också ansvarslöst att strypa jobbskatteavdraget, trots att man i sin egen budget säger att det är effektivt. Man stryper RUT-avdraget trots att det är precis dessa arbetstillfällen som kommer dem som har det svårast på arbetsmarknaden till del. I det mycket kärva läge vi befinner oss i är det inte en ansvarsfull politik av regeringen att höja skatter med som till slår mot jobb och tillväxt. Det är tydligt för alla att befinner sig i ett mycket krävande läge. Vi har en flyktingkatastrof där solidaritet och eftertänksamhet behövs i kombination. Vi har ett besvärande säkerhetsläge som, om inte annat, kostar pengar i statsbudgeten. har också egna långsiktiga utmaningar. Vi har en försörjningskvot som stiger snabbt framöver. har vi vant oss vid att 100 människor som arbetar försörjer 70 som inte arbetar. är vi i början av en brant stegring där 100 som arbetar snart ska försörja närmare 90. Det kräver reformer av vår ekonomi. Vi har ett tilltagande internationellt konkurrenstryck där svenska företag såsom , H & M, SKF, svenska banker med flera ska konkurrera med allt skickligare konkurrenter runt om i världen. Det ställer krav på politiken. Det ställer krav på ordning och reda. Det ställer krav på reformer för arbetsutbudet. Det är beklämmande att regeringen inte tar itu med någon av dessa två huvudutmaningar. Man åsidosätter i stället ordning och reda i offentliga finanser. Man gör inte heller något för att öka arbetsutbudet. Tvärtom räknar regeringen själv med att arbetsutbudet kommer att sjunka framöver. Där vi sänker trösklarna till arbetsmarknaden väljer regeringen att höja och hota när det kommer till möjligheter att anställa och att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen höjer trösklar, hotar arbetstillfällen och hafsar med offentliga finanser. Socialdemokraterna och finansministern har i dagens debatt talat mycket om samverkan. Vi välkomnar denna typ av samverkan. Det öppnar för Socialdemokraterna att stödja en alliansregering och därmed ta ett rejält feministiskt initiativ genom att få första kvinnliga statsminister på plats. Statens budget 2016 – Rambeslutet 92 (SD): S- och MP-regeringen har tappat greppet om statens finanser. Trots att man i betänkandet har mage att tala om ordning och reda i de offentliga finanserna och trots att man talar om fler jobb och hållbar finansiering av välfärden för man en politik som leder i motsatt riktning. Visserligen flaggar man för att allvarliga störningar i ekonomin kan rasera prognoserna om framtiden. Men allvarligt talat: Den allvarliga störning man talar om har redan inträffat. Regeringen säger sig vilja ta ansvar, bland annat genom att höja skatterna. Man höjer skatterna på bensin och diesel, man höjer skatterna på RUT- och ROT-arbeten och man höjer skatten för äldre som fortsätter att arbeta. Man höjer inkomstskatten och skatten på kärnkraftverk med mera. Detta gör det dyrare att anställa, mindre lönsamt att arbeta och dyrare att verka och bo på landsbygden. Det gör också varor och tjänster dyrare. Det finns skäl att nämna anledningarna till att dessa skattehöjningar kan se nödvändiga ut. Precis som regeringen påpekar fördes en ansvarslös politik av den tidigare borgerliga regeringen. Men då låg ansvarslösheten i första hand i den huvudlösa massinvandringspolitik som fördes – den mest huvudlösa i västvärlden, vill jag påstå. Det är en politik som regeringen nu äntligen försöker mildra en aning, men det är alldeles för lite och alldeles . En enorm skada är redan skedd, och det kommer att fortsätta skada oss eftersom statsskulden kommer att fortsätta öka och skatterna kommer att fortsätta höjas. har ett högt skattetryck i ett internationellt perspektiv. Ett så högt skattetryck skulle kunna vara befogat om det ledde till ett överskott som syftade till att amortera på statsskulden eller användes för att satsa på investeringar som skapar värde för och möjlighet till ekonomisk tillväxt. Men i stället ska vi höja skattetrycket ytterligare för att finansiera de misstag som har begåtts . Statsskulden kommer dessutom att öka för att finansiera de misstag som fortfarande begås, vilket kommer att innebära ett högre skattetryck även om skulderna någonsin ska kunna betalas tillbaka. Skattepolitiken är ett område som angränsar till många andra politiska områden. Den bär både på möjligheten att gå rätt och på risken att trampa snett. Skattepolitiken har betydelse för om ett land ska kunna skapa fler möjligheter. Den har betydelse för hur problem ska kunna motverkas och för huruvida nyttjandet av våra gemensamma resurser är optimalt utformat, eller åtminstone så väl utformat som det är möjligt. är ett socialkonservativt mittenparti med vilja och ambitioner att förstärka och vidareutveckla offentlig och privat sektor på bred front. Ett väl avvägt skatteuttag kommer det svenska samhället till godo när pengarna används på ett genomtänkt sätt inom viktiga områden. Som ett första steg behöver därför redan befintliga skattemedel i bästa möjliga mån omfördelas genom ökade tillskott till finansieringen av välfärd, trygghet, företagande och industri och minskade utgifter inom andra utgiftsområden, som exempelvis migration, integration, felriktat bistånd och EU. Statens budget 2016 – Rambeslutet vill med omsorg om vårt lands bästa satsa betydande skattemedel på en upprustning av försvaret, ett utökat antal poliser, en mer barnvänlig politik och en smartare skola. Vi satsar också på att hela landet ska få förutsättningar att leva och på en närings- och industripolitik för fler jobb. sträcker härmed ut en hand till övriga partier för att kunna nå flest möjliga av dessa målsättningar. är det europeiska land som har störst skuldsättning i de privata hushållen. Summan skulder är större än statsskulden i , som ju betraktas stå på ruinens brant och, enligt vissa bedömare, vara i närheten av konkurs. I ett läge med både förväntad ökande statsskuld och ökad privat skuldsättning i borde varningsklockorna hos de flesta börja ringa. riskerar att inom en inte alltför oöverskådlig tid kastas ut i en otrygghet med ohanterliga räntekostnader för det berg av skulder som vi har tillåtit växa till enorma proportioner. har varit där tidigare, och det är hög tid att dra i bromsen och agera förebyggande. öppnar även här för ett brett samarbete på det finansiella området, med hjälp av bland annat skattepolitiken som redskap och instrument för att nå ett stabilare och tryggare . Det svenska näringslivet i allmänhet och svensk industri i synnerhet behöver utvecklas kontinuerligt. Näringslivets utveckling beror på många faktorer, och en viktig komponent är skattepolitiken. som skatt ska användas för välfärdens ändamål blir det avgörande att inte sätta bromsklossar på näringslivets utvecklingspotential genom skattepolitiken. föreslår därför ett antal åtgärder för att stärka svenskt näringsliv och industri. Vi är till exempel kritiskt inställda till de relativt höga skatter som tas ut på arbete. Det brukar beräknas att fyra av fem nya jobb skapats i växande småföretag. föreslår därför en rad tydliga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. Till småföretagen vill ge skattelättnader specifikt på arbete. Vi vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda och ett motsvarande summerat lönetak. Med detta vill vi skapa incitament och inte minst förutsättningar för de små företagen som skapar de nya jobben att kunna nyanställa. Vi behöver fler jobb i och en högre sysselsättningsgrad i ekonomin. När investerare avser att investera i industriproducerande verksamheter i är fastigheter som regel en mycket betydande andel av de materiella tillgångarna. Det är därför vår uppfattning att en beskattning av industrifastigheter kan bidra till att motverka etablering av industriproduktion i . Omvänt kan en gynnsam beskattning på fastigheter inom industrin bidra till fler industriinvesteringar. För att sänka trösklarna för att investera i svenska industrifastigheter och öka möjligheterna till fler investeringar i växande industriföretag i vill vi avskaffa fastighetsskatten på industrienheter. har byggt sitt välstånd med utgångspunkt från industrin, och det är därför uppfattning att skattepolitiken behöver anpassas för att fortsätta att understödja detta även framöver. ligger i särklass högst i vad gäller energibeskattning för serverhallar, vilket är en uppenbar konkurrensnackdel. För att skapa gynnsamma konkurrensförutsättningar för denna näring vill att energiskatten för verksamhetsutövare vars huvudsakliga affärsverksamhet är serverhallar ska likställas med den som råder för den energiintensiva industrin. är ett it-land med goda resurser på detta område, och vi vill därför ta vara på de möjligheterna. Statens budget 2016 – Rambeslutet Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningar för välfärdsutveckling och genererar de resurser som krävs för att finansiera inte minst välfärden.