prot · H209103 · 2015-05-26 00:00:00 — Jag både förstår och delar den ilska som många där känner över att, återigen, bli behandlade som lite av en koloni inom landets gränser. En stor flygövning över en tredjedel av landets yta under den kanske känsligaste årstiden är inte helt lättsmält. Hela har haft en ofantlig nytta av skogen, malmen och vattenkraften. Men i den allmänna debatten kan man ibland tro att rikedomarna har flödat åt det andra hållet. Visst är det, som försvarsministern påpekar, glest befolkat. Och det har blivit allt glesare eftersom naturrikedomarna inte generar arbetstillfällen på samma sätt som . Men det finns människor kvar i både och . De, precis som djurlivet, måste visas respekt. Att göra en tredjedel av till övningsområde känns inte som ett prov på det. borde inte och ska inte vara till salu. 87 (S): Jag har självklart förstått att det här handlar om miljön. Och den är mycket viktig. Men alternativet till att inte öva i är att öva i ett annat land; vad jag har förstått är vi överens om att övningar behövs. Det betyder då att vi ska frakta våra flygplan över , till , eller om möjligt söderut. Det är då bekymren kommer. Det kostar nämligen också på för miljön, även om det kanske blir på ett annat ställe. Jag tror att om vi kan ha de här övningarna i norra delen av , kanske – det finns en förhoppning om att det ska bli på det sättet – skulle vi ändå kunna få en ganska hyfsad miljöprövning av det här. Det skulle vara gott även för . Det är klart att om man bor uppe i och känner att man har vidderna alldeles för sig själv, är det en njutning i sig. Men det här är . Jag tror att vi verkligen behöver det här. Vi behöver fler övningar. Och det är nödvändigt att vi gör det tillsammans med andra. Det har vi gjort , tillsammans med och . Flera av oss har varit uppe och tittat när man har övat. Men att kunna bjuda in fler och använda vårt luftutrymme där uppe tror jag ändå är bra, i förhållande till att flyga någon annanstans. För vi är nog överens om att övningarna behövs. 88 Försvarsminister (S): Det är inte lätt att gå in i en diskussion om mejlväxlingar och kontakter mellan en myndighet och en riksdagsledamot när man får det presenterat på det här sättet. Jag förutsätter att Försvarsmakten har följt lagen. Det är den inställning som jag kommer att ha tills dess att motsatsen är bevisad. Därför tänker jag inte delta i spekulationer, ryktesspridning eller andra aktiviteter för att underminera trovärdigheten i den här viktiga verksamheten. Det är inte bara som har anknytning till . Jag själv har bott i och är hyfsat bevandrad i fråga om förhållandena i . Jag vet att F 21 är en viktig verksamhet. Jag vet att de andra militära verksamheterna i är viktiga. Jag vet också att Vidselbasen är viktig. Och jag vet att det där förekommer återkommande både prov- och övningsverksamhet i olika former. Om vi inte tycker att det är viktigt bör vi nog tala om det i klartext och säga att vi bör avveckla den verksamheten. Förekomsten av både och F 21 ger nämligen upphov till kontinuerlig övningsverksamhet av olika slag. Jag tror att det är viktigt, inte bara för . Det är viktigt också för . Jag känner dessutom en stolthet över kompetensen hos den personal som jobbar inom Försvarsmakten i och även över förmågan att kunna utveckla stora och väl fungerande övningskoncept. Till detta bör vi lägga att numera är en region av stor militärstrategisk betydelse. Det hänger inte minst ihop med den ryska aktiviteten i förhållande till . I det sammanhanget blir det viktigt att verksamheten med Cross Border Training fortsätter. Den här övningen kan betraktas också ur det perspektivet. Jag vill också understryka – så att det inte sker alltför mycket desinformation på den punkten – att scenariot är fredsbevarande. Det är scenariot. är ett av de länder som deltar. Och det är inte bara av en händelse, utan naturligtvis efter nogsamt övervägande. Att de har anslutit sig till övningen har också en poäng i sammanhanget. När det gäller framtiden har det säkerhetspolitiska läget utvecklats negativt. Jag vet att det finns krafter som vill negligera det förhållandet, som på olika sätt hittar angreppspunkter när vi genomför nödvändig verksamhet och som på olika sätt försöker underminera den delen. Men jag vill vara tydlig: Vi kommer att driva det här vidare. Det är förankrat i inriktningspropositionen som bygger på den tidigare Försvarsberedningen och de överväganden och slutsatser som gjordes där. Jag är också glad över att en bred riksdag står bakom det här. Det är nödvändigt. Det handlar nämligen också om att ska hålla ihop, långsiktigt, och att vi ska kunna klara av vår säkerhet. Då måste vi också göra det tillsammans med andra. När vi gör den här typen av övningar bygger vi också säkerhetspolitiska nätverk kring vårt land. Vi fördjupar samarbeten med andra. Och jag kan inte se det som särskilt dramatiskt att vi övar ihop med exempelvis , ett grannland, och att vi övar ihop med . Jag kan inte heller se det som särskilt dramatiskt att vi övar ihop med . Jag tycker till och med att den transatlantiska länken till är viktig för att åstadkomma den rätta balansen i . 89 (V): Med en druckens envishet återvänder jag till det som jag har ställt frågor om. Ministern förutsätter att Försvarsmakten har följt lagen och vill inte hålla på med spekulationer eller ryktesspridning. Jag vet inte om han anser att det är det som jag håller på med när jag citerar från den konversation som jag har haft med Försvarsmakten. Det hade varit enkelt att undvika, om han hade svarat på de frågor som jag har ställt. En fråga är: Vilka är de förväntade miljökonsekvenserna? Och den andra frågan är: Har det gjorts någon miljökonsekvensanalys eller liknande av just ACE 2015? Jag tror att ministern kanske hade fått ett bättre svar än att man bör gå via för att ta reda på det. Det var beklämmande, ska jag ärligt säga. Jag har förstått här att man vill gå vidare med processerna. Det må vara hänt. Det finns, som ministern påpekade, en riksdagsmajoritet för det. Jag är dock glad över det tydliga ställningstagandet att vi, trots att vi tvinnas ihop så mycket med Natos strukturer, inte ska bli medlemmar. Jag tar ministern på största möjliga allvar på den punkten. har jag lärt mig av en viss partiledardebatt att man inte ska gå över golvet och lämna över saker. Jag håller därför bara upp en liten knapp inför kammarens ledamöter, på vilken det står ”Nej till Nato”. Om ministern skulle vilja ha en sådan har jag några stycken i fickan. 90 Försvarsminister (S): Vi behöver bara gå tillbaka till regeringsförklaringen för att inte få någon diskussion om att vi är på väg in i Nato på något sätt eller för att det inte ska spridas en bild av att det som vi gör på övningssidan är ett sätt att närma oss Nato. Det blir ingen medlemskapsansökan. Det är inte regeringens avsikt. Vi håller fast vi den samarbetslinje som vi valde 1994 i det här landet, när var försvarsminister. Vi arbetar alltså vidare inom partnerskapet med Nato. Det är den förankringen vi har för våra ställningstaganden till att utveckla bland annat övningsverksamheten men även andra samarbeten. Det behöver inte finnas någon farhåga om eller oro för att vi skulle vara beredda att göra en medlemskapsansökan. Det är en debatt som har kommit och gått . Och en del tror att det pågår någonting under ytan, vilket det absolut inte gör. Andra försöker på olika sätt skapa ett läge för att öka grogrunden för det. Men vi håller fast vid den linjen, som dessutom är brett förankrad i Försvarsberedningen. Jag kan också konstatera att vi i den uppgörelse som vi gjorde , med bred riksdagsmajoritet med fem partier, ska utvärdera de olika försvarspolitiska samarbetena. Det är –, det är , det är , det är EU, det är FN och det är partnerskapet med Nato. Men vi säger också att alliansfriheten inte ska utvärderas. Det är ett sätt att sända en säkerhetspolitisk signal om att den svenska linjen ligger fast och att det inte finns någon grogrund för spekulationer eller otydligheter på den punkten. Och jag är glad över att alla var överens om att det var så det skulle formuleras. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:551 om framtidens försvarsexport 91 Försvarsminister (S): har frågat mig om vilka myndigheter som framgent ska hantera de exportfrämjande uppgifter som utförs av , , och hur jag och regeringen vill säkerställa självständigheten hos dessa gentemot den svenska Försvarsmaktens inhemska materielförsörjning, vilka konsekvenser jag och regeringen bedömer att de föreslagna besparingarna på FXM får för svenskt försvarsexportfrämjande samt hur jag och regeringen avser att ta till vara den kompetens som byggts upp på FXM om förslaget om en avveckling av myndigheten fullföljs. Regeringen har beslutat om två uppdrag, dels till FXM, dels till , . Givet beslut i nödvändiga delar ges FXM i uppdrag att överföra nödvändigt exportstöd till FMV och genomföra en avveckling . Parallellt ges FMV i uppgift att förbereda inordnandet av dessa exportstödsuppgifter. Som framgår av vårändringsbudget kvarstår regeringens bedömning att exportstödet inom försvarssektorn kan bedrivas med högre kostnadseffektivitet, med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens. Av propositionen framgår också att regeringen lägger särskild vikt vid att den exportstödjande uppgiften kan hanteras parallellt med andra uppdrag. Detta är krav som läggs på myndigheterna att hantera inom ramen för överföringen av exportstödet från FXM och som därefter kommer att omfattas av den löpande myndighetsstyrningen av FMV. Det handlar bland annat om fortsatt tydlig återredovisning av försvarsexportens kostnader och intäkter, transparens mot allmänheten samt fortsatt antikorruptionsarbete. Den statliga försvarsexportverksamheten kommer även fortsättningsvis att bland annat utgöras av försäljning och upplåtelse av sådan materiel som inte längre behövs för statens verksamhet. De åtaganden som den svenska staten har gentemot exportkunder kommer inte att påverkas av organisationsförändringen. En god kompetensförsörjning är en förutsättning för att verksamhetsmålen ska kunna uppnås. Vid en organisationsförändring är det viktigt att vara tydlig med omfattningen och tidsramar så att berörda arbetsgivare kan hantera det arbetsrättsliga regelverket. I staten är det arbetsgivarpolitiska ansvaret delegerat till myndigheterna. Genom att uppdragen beslutades i nära samband med överlämnandet av vårändringsbudgeten har regeringen gett de berörda myndighetsledningarna förutsättningarna för genomförandet av förändringen. Regeringen har vidare gett FMV i uppdrag att återrapportera hur den överförda exportstödsverksamheten har organiserats, dess personalkonsekvenser med mera. Redovisningen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta styrning av myndigheten utifrån den målsättning som beskrivs i vårändringsbudgeten. 92 (M): Jag får tacka försvarsministern för svaret. Vi stod ju här och hade en interpellationsdebatt om FXM, , där vi bland annat diskuterade Statskontorets utredning av myndigheten. Försvarsministern sa då att regeringen skulle överväga utredningen och se vad som kunde komma ut av den. Som jag har förstått det gjorde man övervägandet att lägga ned FXM. är vi där. Det är inget jag har tänkt gräma mig över, utan vi får gå vidare och se hur vi kan göra det bra för vår försvarsindustri, vår försvarsexport och den svenska Försvarsmakten. Detta är bakgrunden till den här interpellationen. Affärsutveckling, marknadsföring och försäljning är en specialistkompetens som FMV inte har och som det kan vara svårt att fokusera och utveckla parallellt med en upphandlingskompetens. För FMV borde primärt fokus ligga på att utveckla kompetensen för upphandling av materiel till den svenska Försvarsmakten. Anser inte även försvarsministern det? Balansgången mellan prioritering av svensk försvarsmakts behov, den operativa förmågan och stöd till försvarsindustrins direkta exportintressen kan bli en svår balansgång för FMV. Hur ser försvarsministern på den risk som kan uppstå att FMV koncentrerar sig mer på försvarsindustrins intressen än det svenska försvarets behov och nytta? Fokus är och ska vara på svensk operativ förmåga i första hand. Här har FXM skapat ett mervärde för den svenska förmågan genom utväxling på exportmarknaden. Försvarsexporten är viktig av många skäl. Det enskilt viktigaste skälet är förmågan att slå vakt om svensk försvarsförmåga och säkerhet. Det handlar om att kunna dela kostnader med andra, men också långsiktigt att säkra både produktionskapacitet i landet och tekniskt kunnande och kompetens. Detta står över allt annat, anser jag. FXM har genom analyser, prioriteringar och uppdrag som getts till andra myndigheter bedömt vad som är bäst för den svenska försvarsnyttan i olika exportmöjligheter. Hur kan denna oberoende gränsöverskridande verksamhet mellan myndigheter skötas inifrån FMV, undrar jag. Och hur ska denna verksamhet göras tillräckligt transparent för att den ska kunna uppfattas som legitim? Vi är ju överens om att det är viktigt att försvarsexporten är legitim. Avslutningsvis vill jag ställa den centrala frågan: Vad händer med budgetanslaget för FMV om man också får denna verksamhet på sig? 93 Försvarsminister (S): Låt oss utgå från de grundläggande förutsättningarna. Jag skulle vilja börja med budgetpropositionen, där vi har pekat på följande: ”Exportstödjande verksamhet ska fortsatt ses som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. Exporten ska stärka företagens möjligheter att behålla och utveckla den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. avvecklas , då nödvändigt exportstöd fortsatt kan genomföras inom en annan myndighetsstruktur med bibehållna krav på affärsmässighet och transparens men med högre kostnadseffektivitet.” Detta är alltså den regeringsståndpunkt som ligger i botten. Detta innebär att vi har föreslagit att man ska reducera budgeten med . har vi en oförändrad budget i och med att den borgerliga budgeten röstades igenom av en annan riksdagsmajoritet, men också från det hållet har man föreslagit en besparing 2016. Det är alltså en tredjedel av anslaget som försvinner. Från båda håll har vi alltså ett ekonomiskt beting att här försöka klara ut. Då är alltså frågan lika mycket till dig, : Vilka konsekvenser tar ni av den besparing som ni själva har tydliggjort i ert förslag? FMV har tidigare haft ansvar för den här typen av uppgifter. Det är alltså ingen helt främmande verksamhet. har man fått i uppdrag att inom ramen för de principer vi har angett, om transparens och att man ska jobba som en aktiv exportstödjande organisation, ska organisera den här verksamheten. ska man successivt från myndigheten rapportera till regeringen hur man klarar detta. Det ska vara riggat för att vara färdigt till 2016. FMV och FXM har levat i ett läge där man har behövt samverka i olika sammanhang. Vi har också haft en särskild finansiell reglering mellan FXM och FMV i respektive regleringsbrev för att klargöra var gränssnittet mellan dessa båda myndigheter går i praktiken. kommer vi inte att behöva ha den typen av särskild reglering längre. Vad vi kan göra nu är att använda den samlade kompetensen när det gäller den exportfrämjande och stödjande verksamheten och den övriga kompetens som finns inom FMV. Men det här måste organiseras på ett sätt så att man kan få den nödvändiga transparens som verksamheten kräver. Vi är naturligtvis tydliga med att vi ska ha en försvarsindustri i . Av den orsaken har vi bland annat drivit frågan om de väsentliga säkerhetsintressena, som också har beslutat om. Det omfattas av undervattenssystemen och av stridsflyget. Vi vill utveckla det med en ren försvarsindustriell strategi. Vi har tydliga ambitioner på den punkten. Att man lägger hela den här verksamheten inom ramen för FMV gör det nu möjligt att maximalt samordna de resurser och de olika typer av kompetenser vi har för att också understödja den exportfrämjande verksamheten. 94 (M): Att vi ska ha en kostnadseffektiv försvarsindustri och att vi ska hushålla med våra skattepengar är vi överens om. Det är viktigt. Det som jag funderade på tidigare och som jag inte riktigt fick svar på handlar om det som försvarsministern också pratar om: transparensen. Hur gör man med transparensen när man lägger in det här i FMV, som är en otroligt stor verksamhet? Det är lite detta som försvarsindustrin pekar på och som framför allt Statskontoret pekar på i sin utredning. Man har fått ett mer transparent system. Man såg det mer. Man har jobbat hårt med antikorruption. Det utgår jag från att även FMV kommer att göra. Det tvivlar jag inte på. har en bra försvarsindustri. Vi ligger i framkant. Ett litet land som kan producera kvalificerade ubåtar, JAS-plan, haubitsar och kanoner. Jag kan inte alla namn – kunde jag inte alla namn på flygplan. Men vi är otroligt duktiga. Jag tycker att det är lite synd att regeringen inte har lyssnat på försvarsindustrin. Försvarsindustrin har nämligen varit nöjd med . Man tycker att det har fungerat väldigt bra. Men är vi där vi är, som jag sa innan, och då måste man göra det bästa av det. Jag saknar fortfarande svar från försvarsministern. Hur tror han att FMV ska kunna klara detta man har sina upphandlingar? Och hur ska man kunna klara av försvarsexportfrämjandet? Vilka intressen ska man kunna koncentrera sig på, och hur ska man kunna dela på det? Jag förstår att försvarsministern kanske inte har budgeten klar för hösten, men någonting måste man väl ha räknat på. Försvarsministern sa att det även i den här budgeten är en neddragning. Ja, vi hade en neddragning i . Vi ansåg nämligen att den kunde bedrivas mer kostnadseffektivt. Det ansåg även Statskontoret i sin utredning. Men är det inte det som det handlar om. är det den här regeringen, där är försvarsminister, som har frågan på sitt bord. Då är det viktigt att den hanteras på rätt sätt. Sedan undrar jag hur den oberoende verksamheten ska kunna skötas mellan olika myndigheter. Hur ska FMV kunna sköta den? Jag saknar fortfarande svaren på det. 95 Försvarsminister (S): I Statskontorets rapport är det ingenting som motsäger att exportstödsverksamheten kan organiseras på ett annat sätt inom FXM. Det finns ingenting som motsäger det. Jag tycker inte att Statskontorets rapport är skriven utifrån det perspektivet. Man skriver i stället så här: ”Regeringen i sin styrning värnar transparensen i verksamheten oavsett hur den är organiserad.” Det betonar man som någonting viktigt. Statskontoret har i sin rapport inte gett någon slutgiltig dom om att det var just FXM som var den optimala av optimala organisationer för att klara den här uppgiften. Regeringen tar till sig detta när det gäller den förändring som ska ske, där vi kan samordna de gamla FXM-uppgifterna med FMV:s breda kompetens. Vi tar till oss resonemanget om transparens. Det är också det som man har sagt i förslaget i vårändringsbudgeten, och det är det som jag har försökt förklara i interpellationssvaret. Det är nu med i myndighetens uppdrag att organisera den nya verksamheten. Jag ägnar mig inte åt myndighetsstyrning i detalj på det sättet. Det är inte ministerns uppgift. Det är myndighetens uppgift att utifrån regeringsdirektiv ta fram en organisation. Den yttersta konsekvensen, om jag skulle ägna mig åt verksamhet på den detaljnivån, är väl att jag i stort sett skulle begära in mig själv till och dess behandling. Där tror jag inte att partivänner skulle vara särskilt nådiga mot mig i fråga om den typen av hantering. Jag tycker att det är bra om man klargör vidden i hela perspektivet, så att man har detta klart för sig. Sedan är det väl så, precis som säger, att den här debatten inte handlar om vad Alliansen har sagt. Men när man uppträder i ett sådant här forum och ställer krav på andra måste man också orka med att svara på lite frågor om sitt eget. Ni plockar bort här, och det är en tredjedel av kostnaden. Jag har inte förstått hur ni liksom ska klara hem det. Jag har inte sett något förslag på det. Däremot är det så att vi, när vi lägger vår besparing i sammanhanget, driver fram en förändring av hela verksamheten. Vi försöker nå en högre grad av effektivitet i verkligheten genom att samordna det här med FMV. Vi ska också leva upp till de krav som vi har redovisat här, bland annat på transparens. Och vi ska ha ett rejält stöd till den exportfrämjande verksamheten, som vi tycker är oerhört viktig. 96 (M): Regeringen är den som skriver regleringsbrev till de olika myndigheterna. Jag utgår från att ministern i sina regleringsbrev kommer att vara tydlig med hur man vill ha det. Innan FXM bildades hade FOI, Försvarsmakten och FMV i uppdrag att ge exportstöd. Då är min fundering: Ska det gå tillbaka till de tre myndigheterna, eller är det bara FMV som ska göra detta? Det är lätt att raljera över den gamla regeringen, men är det faktiskt som är försvarsminister och som har ansvaret. Att göra en besparing på FXM är inte samma sak som att lägga ned hela myndigheten. Det var därför jag frågade försvarsministern: Hur mycket räknar man med att spara när man lägger ned ? Eller är det här helt och hållet en eftergift till ert systerregeringsparti? Det skulle jag vilja ha ett svar på. Jag vill se siffror sedan. Annars kommer jag att återkomma . Jag vill veta: Hur mycket besparingar gör ni på det här? Eller gör man bara något slags plakatpolitik? Försvarsministern började med att prata om Statskontoret. Men Statskontoret bekräftar i sin rapport att FXM har gjort exportstödet mycket mer synligt i verksamheten än det var tidigare. Jag är orolig för att man ska komma tillbaka till en situation där försvarsexporten inte blir lika transparent och inte känns lika relevant. Vi har nämligen haft försvarsexportsdiskussioner – det vet försvarsministern. Det är viktigt att svenska folket ser vikten av att vi har en försvarsexport om vi ska kunna ha en stark försvarsindustri. Det behöver vi för försvar, och det behöver vi definitivt nu med den oroliga omvärld som vi har. Vi har sett att det har eskalerat ordentligt . 97 Försvarsminister (S): Man kan läsa interpellation. Där står det: ”vill regeringen spara på området, vilket nära nog är en halvering av dagens anslag.” Det är ett konstaterande som har gjort i själva interpellationen. Därmed har hon väl svarat på sin egen fråga innan hon ställde den till mig. Det är inte fråga om att raljera, utan det är fråga om att ta fram realiteter. Vi försöker nu genomföra en organiserad och genomtänkt effektivisering, men ni har lagt fram ett förslag där ni egentligen inte vet hur ni ska ta hem de 20 miljonerna. Det är det som är sanningen i det sammanhanget. Jag förnekar inte att Statskontoret har skrivit att FXM har haft positiva effekter. Jag bara konstaterar att Statskontoret inte har låst sig när det gäller den framtida organisatoriska formen. Man skriver att det viktiga är att regeringen i sin styrning värnar transparensen i verksamheten oavsett hur den är organiserad. Det innebär inte att Statskontoret har sagt att det inte går att göra på ett annat sätt än att ha FXM kvar. Jag vill bara ha det tydliggjort så att man inte får intrycket av att det vi gör är någonting som strider fullständigt emot vad Statskontoret säger. Vi ska försöka genomföra det här utifrån alla de här principerna. Sedan vet inte jag om den bästa vägen här i världen är att utfärda ett regleringsbrev som exakt talar om hur den inre organisationen i ska se ut utifrån dessa intentioner, utan nu får myndigheten jobba med detta utifrån riktlinjerna. Sedan får vi följa det, och blir det inte bra så får vi vidta nya åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:501 om hälsoeffekter av slopandet av den bortre tidsgränsen 98 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig hur de långa sjukskrivningarna enligt min mening kommer att påverkas av ett borttagande av den bortre tidsgränsen och vad det får för konsekvenser.