prot · H30938 · 2015-12-03 00:00:00 — Jag är orolig över utvecklingen just , och det tror jag att också är. Jag har hört en hel del personer säga att har gått med på det här på grund av maktlystnad, att man vill sitta i regeringen och så vidare. Jag tror inte det. Jag tror att på fullaste allvar tror att man har gjort någonting bra, att man har kunnat begränsa det dåliga och bidra till att reducera det negativa genom att gå med på det som regeringen nu föreslår. Jag bara undrar om man inte borde ta sig en funderare till. För vad är nästa steg? Vi har en migrationsminister som säger att antalet måste ned till 1 000 personer för att det här ska gå. Vad blir då nästa steg? Hur snabbt kommer man att kräva att ska stängas? Hur snabbt kommer man att kräva direktavvisning vid gränsen? Och vad har då varit med om att legitimera? Jag märker hur röster tystnar i debatten. Jag ser miljöpartister som tidigare ihärdigt var emot och argumenterade starkt och skarpt nu sitta tysta. Det gör mig orolig och rädd. Jag tror att det är betydligt fler än miljöpartisterna som har tystnat på grund av det som nu har gjort i regeringsställning. Jag bara önskar att tar en funderare till. Chansen finns fortfarande att backa. Chansen finns fortfarande att trycka på nej-knappen när det här kommer upp i . Vi har alla ett personligt ansvar. 127 (MP) replik: Jag får börja med att instämma, för jag är också orolig över framtidsutvecklingen. Framför allt är jag kanske inte oroad på grund av agerande utan på grund av den politiska verklighet som vi lever i. Precis som jag påpekade för ser jag att vi har flera partier på högerkanten som tycker att det här inte räcker utan vill gå längre. I det läget hade jag inte känt att det varit ansvarsfullt att backa undan från möjligheten att påverka. Även om jag är exakt lika orolig som över tystnade röster och över den risk som det alltid finns att man legitimerar förslag som man i grunden är starkt emot noterar jag att i det här läget inte har sagt någonting om hur man skulle ha agerat om man skulle ha suttit i regering med till exempel . Vi har ett val som kommer snart. Här kommer man att behöva välja en statsministerkandidat, och väljer att driva en linje där man helt vill stänga gränsen. kommer givetvis också att ställas inför val. Mitt främsta budskap till och alla andra som vill se en öppen och human politik framöver består av två delar. Jag tror att jag redan har nämnt båda. Den första är att vi fortsätter vara så kreativa vi bara kan för att utöka mottagningskapaciteten så att den här lagen över huvud taget inte har någon chans att bli permanent. Den andra är att vi, precis som gör – och jag tycker att du gör det väldigt bra – fortsätter att påminna oss om varför det här är fel. Jag tror att det kommer att vara viktigt att vi har starka röster som står upp för de här frågorna framöver. Jag kan lova att jag kommer att vara en av dem. Jag välkomnar att också centerpartisterna står för en stark röst i den debatten. 128 (C) replik: Vad som händer i valet kan vi verkligen bara sia om. Saker förändras otroligt snabbt just . Positioner skiftas från dag till dag, och det är helt omöjligt att säga hur man över huvud taget ska komma framåt i olika frågor. Det blir nästan lite konstigt att dra den parallellen i det här läget. Vi har varit tydliga från sida med var vi står i den här frågan. Det vet lika väl som jag att vi har varit. Det som nu har valt att göra – det är där vi står, för ni har redan valt det här – är vad vi borde diskutera. Jag anser fortfarande att ni behöver gå hem och fundera ett varv till. har chansen att som sin sista gärning i ta ställning, trycka på en annan knapp och visa att det finns en annan väg. Ju fler vi är som argumenterar och visar på den andra vägen, som vet finns, desto större är chansen att det är den väg som kommer att ta, kanske inte , men längre fram. Nästa steg kommer annars alldeles oundvikligen att komma. Jag förstår att tanken är att kanske har räddat några människor och kanske har skjutit upp utvecklingen , men det kommer att ske ändå. När ska man sätta hälarna i marken, sätta stopp och säga nej? Snälla, tänk ett varv till! 129 (MP) replik: Jag tror inte att agerande i det här läget är det som framför allt kommer att se till att vi klarar av den här situationen. Det handlar i stället om att öka kapaciteten i mottagandesystemet. Jag fortsätter nog ändå vidhålla att det inte går att bortse från den politiska verklighet vi lever i. Det är klart att man alltid kan välja att stå utanför. Man kan välja att säga nej, absolut. Vi hade gjort det ifall vi hade trott att det skulle ha hjälpt flyktingar på väg till just . Jag tror inte att det hade hjälpt. Jag kan ärligt erkänna att jag och mitt parti inte tror att det hade hjälpt. I så fall skulle det ha varit ett mycket lättare beslut. Jag tror att även inser att det inte är så lätt som att vi, om vi bara säger nej, kommer att kunna stoppa något väldigt dåligt. I det här läget behöver alla krafter som vill ha öppenhet, även framöver, fortsätta göra allt som står i vår makt för att riva upp den här tillfälliga lagen i så snart möjligt. Från vårt håll kommer det att vara i regeringsställning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) § 6 Internationell samverkan betänkande 2015/16:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2015/16:1 delvis) 130 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till den moderata reservationen om politikens inriktning. ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning. Vi ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. I det läge som vi nu har i världen är det arbetet viktigare än . Målet är att bidra till att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Världen är verkligen mer orolig och osäker än på mycket . Vi ser alltifrån fruktansvärda terrordåd. Vi ser kriget i och . Vi ser den ryska aggressionen mot , och vi ser ökade spänningar i . Ett alltmer osäkert närområde ställer stora krav på svensk inrikes- och utrikespolitik. påverkas vår säkerhet också av det som händer långt borta. Globaliseringen knyter samman det som är nära med det som är avlägset, och förändringarna går allt fortare. Det som en gång var separata områden, som på ett praktiskt sätt kunde etiketteras som försvar, säkerhet, klimat och terror, är delar av samma helhet. Vi ska ha förmågan att förebygga och hantera de kriser vi ställs inför, och vi ska göra det tillsammans med andra. Det kräver att vi för en aktiv och sammanhållen utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik som ska syfta till att värna det öppna samhället. Det handlar om grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. Vi ska framför allt fortsätta stödja människor i länder där dessa värden nu är hårt ifrågasatta. Idéer som antogs vara på väg att bli allmänt vedertagna i världen – vi såg demokrati och mänskliga rättigheter spridas – är nu hårt ifrågasatta. Det handlar om länder som har auktoritära regimer. Vi ser också våldsbejakande organisationer. Det finns alltså krafter som arbetar mot det som vi vill sprida. Det gör det alltmer angeläget att vi tillsammans med andra hittar svar på hur vi ska möta de utmaningar vi nu står inför. Det här utgiftsområdet handlar om hur vi samverkar med andra, hur vi arbetar inom ramen för internationella organisationer. Det är framför allt det som ryms inom utgiftsområde 5. Det är också där våra medlemsavgifter och bidrag, både till FN och till andra internationella organisationer, kommer in. Världssamfundet måste nu samla sig kring kraftfulla åtgärder för att bekämpa Isil, Daish, på plats i och . kan och ska hjälpa till i den kampen. har ett land begärt stöd inom ramen för Lissabonfördraget, enligt artikel 42.7. Vår vilja och förmåga att ge stöd prövas alltså i detta . Från den moderata utgångspunkten kan jag se att vi, för att möta inte bara framtidens utmaningar utan även dem som vi står inför precis , behöver ett bättre och starkare samarbete inom EU. EU är nu under prövning och har egentligen varit i krishantering sedan finanskrisen kom 2008. Men det är likväl genom samarbete vi kan möta de olika hoten och lösa problemen. Inom utrikespolitikens område behöver EU bli mer aktivt, ha en utrikespolitik som är bättre förankrad och som bedrivs konsekvent. Jag efterlyser ett större engagemang från regeringen här. Man bör fokusera mer på arbetet inom EU, inte minst inom utrikes- och säkerhetspolitikens område. FN och har det högsta ansvaret för internationell fred och säkerhet. FN ska även i fortsättningen vara en hörnsten i vår utrikespolitik. FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen. De ska främja fred, frihet och försoning. Och ska fortsätta vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser som leds av FN, EU eller Nato runt om i världen. Men inte minst kriget i har visat att och FN som helhet är i behov av reformer. Det behövs ett bättre fungerande säkerhetsråd som inte förlamas av vetosystemet, som kan ingripa i inomstatliga konflikter och som bättre speglar världen som den ser ut . Vi vill också se ett demokratikrav för medlemskap i rådet för mänskliga rättigheter. Vi ställer krav i FN på att effektivitet, transparens och värderingar ska spela roll. Här har en bra plattform att stå på. Som en av de största bidragsgivarna kan vi spela en roll när det gäller förändringen av FN. Vi vill också fortsätta stärka det nordiska samarbetet. Det är inte någon hemlighet att , och hela Alliansen, vill att inte bara ska fördjupa samarbetet med Nato utan också ska titta på hur kan bli medlem. Det finns mycket att säga. Men jag avslutar här och yrkar återigen bifall till min reservation. 131 (C) replik: Det är spännande tider, också för en budgetdebatt. Jag skulle kunna instämma i ganska mycket av det som anförde. Men jag hoppas att också skulle vilja instämma i motion 2015/16:3048 av med flera och hennes yrkande 14. Det är nämligen ett yrkande som jag vill lyfta fram och som jag önskar att kammaren ställer sig bakom. Jag yrkar alltså bifall till yrkande. Ett land som står rustat när den internationella konkurrensen hårdnar kan inte sluta sig mot omvärlden. Vi lever i en globaliserad värld. Marknader och arbetsmarknader blir alltmer gränslösa. Vårt framtida samhälle behöver formas med vetskapen om att människor inte bor på en plats, eller ens i ett och samma land, under hela livet. Redan på kort sikt finns det behov av en reforminriktad politik som på ett hållbart sätt kan hantera ökad migration. Totalitära och förtryckande regimer, våldsamma konflikter, terrorism och allvarliga brott mot mänskliga rättigheter gör att 60 miljoner människor är på flykt i världen. Det ställer stora krav, såväl på världssamfundet som på EU och . behöver vara en aktiv part i en global strävan efter att minska antalet konflikter och sprida liberala och demokratiska världen globalt. Det hoppas jag att skulle vilja instämma i. 132 (M) replik: Det råder ofta stor samsyn mellan de flesta partier om de här frågorna, inte minst i utrikesutskottet och självklart inom Alliansen. Jag vet inte om det rent formellt hjälper att yrka bifall till en motion i ett replikskifte. Jag vill verkligen understryka vikten av ett gott samarbete inom ramen för EU men självklart också i andra internationella organisationer när det gäller hur vi ska hantera den enorma utmaningen med det stora antalet flyktingar. Det är någonting som inte kommer att försvinna. Men jag vill också trycka på att EU måste kunna syssla med andra saker . De andra utmaningarna, som jag beskrev tidigare, har inte försvunnit. Det är naturligt att man har en fråga på agendan som överskuggar allt annat. Men för att detta ska fungera borde EU bli mycket bättre på att vara konkurrenskraftig och ha ett väl fungerande utbildningsväsen. EU måste också bli bättre på att skapa lagliga vägar för arbetskraftsinvandring, cirkulär migration och sådant som inte är direkt kopplat till flyktingar eller migration som är ett resultat av krig och konflikter. 133 (C) replik: Tack, , för kommentarerna! Jag vill bara understryka vikten av att är ett föredöme på miljöområdet och genom konkreta styrmedel visar att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp, minskade utsläpp av gifter samt ekologisk balans. Det är inte minst viktigt i den period som vi nu befinner oss i, herr talman, med Paristoppmötet som vi hoppas ska leda till ett avtal innan det ringer i klockan. Detta är en viktig politik för att skapa välfärd och trygghet för alla i hela landet. Vi hade velat ha en annan budget och vi hade andra siffror när det gällde internationell samverkan. Vi lyfte bort en del av de ökningar i budgeten som regeringen valde att lägga på en del av institutionerna. Rambeslutet är ju redan fattat så därför får man se det här mer som ett särskilt yttrande. 134 (SD): I en alltmer globaliserad värld måste sträva efter goda relationer till omvärlden. Vi behöver visa upp en bild av vårt land som en seriös och trovärdig samarbetspartner, ett land värt att investera i eller besöka och ett land som deltar i insatser och forskning för en fredligare värld. I stort sett är vi nöjda med hur regeringen disponerar anslaget till utgiftsområde 5, Internationell samverkan, men jag vill ändå nämna två satsningar som vi föreslår och som vi anser skulle vara till stor fördel för både och våra samarbetspartner. har till uppgift att skapa förtroende för och svenska kompetenser och lägga grunden för långsiktiga relationer mellan och omvärlden. Genom möten, nätverksbyggande och dialog med omvärlden bidrar institutet till utveckling och skapar ett förtroende för , vilket underlättar för företag, universitet, kulturinstitutioner, kommuner och andra som är beroende av attraktionskraft. tillhandahåller genom sitt ledarskapsprogram utbildning för utländska medborgare, och det finns ett nätverk av stipendiater som genomgått utbildningen där. Många av stipendiaterna har eller kommer att få viktiga poster, positioner och funktioner i sina hemländer, både inom näringslivet och inom det offentliga, till exempel inom diplomatkåren. Detta gör nätverket till en stor resurs för , en resurs som vi sverigedemokrater vill utnyttja mer effektivt. Därför föreslår vi att framarbetar en handlingsplan för hur ska kunna ta vara på detta nätverk, både ur diplomatisk synpunkt och ur handelssynpunkt. Vi vill även se att tar fram en kommunikationsplan och väljer fem till tio länder som man satsar mer på. Därför har vi i vårt budgetförslag anslagit ytterligare för dessa ändamål. Den andra satsningen, herr talman, rör det nordiska samarbetet. Vi sverigedemokrater betraktar oss i fallande ordning som en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten samt bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet är väl inarbetat . Tillsammans utgör vi världens tionde största ekonomi, och våra länder är på många områden och i många sammanhang världsledande. De nordiska länderna delar gemensamma värderingar och ett gemensamt kulturarv, men även de gemensamma dragen i de nordiska språken är en hörnsten i den gemenskap som binder de nordiska länderna samman. Därför vill vi anslå extra medel om för att bättra på den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Vi välkomnar att utskottet betonar vikten av att regeringen lämnar en resultatredovisning inom utgiftsområdet som är logisk, tydlig och som koncentreras på en redovisning av faktiska uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen, och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår samt att de redovisas med längre tidsserier. Detta påpekande gjordes . Beklagligt nog har utskottet återigen tvingats understryka detta. Vi får hoppas att regeringen nu tar till sig utskottets och synpunkter så att vi inte tvingas återupprepa vikten av en ordentlig resultatredovisning. Då ramen för utgiftsområdet redan är beslutad och vi har föreslagit en utökad ram deltar vi inte i beslutet under punkt 1 utan vi har i stället fogat ett särskilt yttrande till betänkandet. Avslutningsvis tänker jag föregå med gott exempel och inte ta min talartids alla minuter i anspråk. I detta anförande instämde (SD). 135 (L): Den somalisk-brittiska poeten har skrivit: ”den kvällen, höll jag en atlas i mitt knä. Jag drog mina fingrar över världen, och viskade: Var gör det ont? Den svarade: Överallt, överallt, överallt.” Jag tror knappast att det går att bättre att beskriva känslan just den här senhösten 2015, att det faktiskt i världen gör ont överallt. Vi har en värld där friheten går tillbaka . Det går inte att bortse från vår omvärld och säga att vi klarar oss själva i denna situation. Det här året har visat att världen kommer till , och det alldeles oavsett i vilken grad som vi politiker vill att kommer till världen. I arbetet för fred och säkerhet, konfliktlösning och internationell samverkan har definitivt en särställning. FN blir aldrig mer än vad medlemsstaterna gör det till. Vi liberaler tror på , men vi tänker aldrig blunda för de stora problem som FN-systemet tampas med. Jag oroar mig särskilt över de motsättningar som finns mellan demokratier och diktaturer, diktaturer som tillåts att påverka arbetet alltför mycket. Det finns ett speciellt frågetecken kring rådet för mänskliga rättigheter, som en gång skapades med i spetsen. Diktaturer använder rådet som en lekplats till den grad att begreppet mänskliga rättigheter riskerar att sjangsera. Här måste det till stora reformer, inte minst på området Internationell samverkan, framför allt för de människor som faller mellan stolarna. Vi liberaler tror att ett starkt FN skulle kunna göra skillnad. Men det kräver att institutionerna i och världen över reformeras och att världens demokratier samarbetar bättre. Det är i samarbete med andra som säkerhet bäst tryggas. Vi måste vara mer solidariska med dem som värderingsmässigt står oss nära. Världens demokratier är inte längre en liten minoritet som håller till i norr som ett slags Tolkienskt fylke. Demokrater finns överallt, och det blir aldrig demokrati utan demokrater på fältet. Det finns trots allt det som gör ont i världen. Många skulle kunna samarbeta mer. För oss liberaler är det självklart att en av vägarna framåt går via Nato. Mot bakgrund av det som hänt – och fortsätter att hända – i vår eget närområde är det uppenbart att vi kan säga oss stå mittemellan väst och . Alliansfriheten har alltid varit en myt. Men vi går snart in i 2016, och det får vara slut på detta hyckleri. Till skillnad från den rödgröna regeringen menar vi liberaler att det ryska agerandet måste få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval. samarbetar mycket nära med Nato. Men när de riktiga besluten ska fattas – också om framtiden för vårt närområde – stängs ute. Vi befinner oss i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland, skulle man kunna säga. Det är en farlig position för ett litet land med ett utsatt läge. Att förvägra det svenska folket de säkerhetsgarantier från Nato som följer av ett medlemskap är oansvarigt. Inget annat än en Natoanslutning kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. fortsätter EU att vara det mest centrala forumet för utrikespolitik. Vi liberaler vill att fortsatt ska vara en aktiv och engagerad medlemsstat. Det kräver att regeringen driver samarbetet framåt. EU brottas med stora problem, som vi alla vet. Det är just nu inte bara en solidaritetskris i förhållande till alla de människor som flyr till utan också en solidaritetskris mellan europeiska länder, eftersom vissa vägrar att ta ansvar. Vi kan skämmas över vissa europeiska kollegor som tummar på EU:s grund om mänskliga rättigheter. EU måste därför skapa ett robust system där EU:s syndare synas, granskas och straffas. Annars blir EU inte mer än drömmen om . På det har allt att förlora, och det hoppas jag att regeringen inser. Avslutningsvis, herr talman: liberaler är historiskt sett vana att arbeta i motvind när högerextremister, rasister, kommunister och islamister enas i sin avsky mot frihet. Vi vill att i denna svåra tid ska fortsätta att vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Det gäller i EU, det gäller i FN och det gäller i alla andra internationella organisationer. Det gäller framför allt nu när det gör ont överallt på världskartan. 136 (KD): debatterar vi utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Det är ett viktigt budgetområde, som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Målet är att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. Vad innebär det att vi ska säkerställa intressen? Jo, det innebär att vi ska försvara och stå upp för universella värden, såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, för att bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter, helt enkelt att bidra till en fredligare och säkrare värld. Det ligger i intresse. Vi kan bäst bidra via samarbeten med andra – tillsammans med våra nordiska grannar, inom EU, med FN och med , . Ensam är inte stark. I inbördeskrigets och genom Islamiska statens, Daish, framfart dödas människor, och människors rätt till liv och värdighet kränks. I stora delar av och har den arabiska vårens hopp bytts i förtvivlan. Kristna och andra religiösa minoriteter, kvinnor och civilsamhällets organisationer möter nytt motstånd och nytt förtryck. Det är en allt oroligare värld, och i vårt absoluta närområde ser vi hur den ryska aggressionen mot har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. I vårt särskilda yttrande har vi kristdemokrater tydliggjort hur vi hade velat se en annan fördelning av medel inom denna budgetpost. Vi anser nämligen att ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är en nödvändighet i av oro och när så många människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. Vi anser att ska prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att även fortsättningsvis kan bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande verksamhet. Planeringen av internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser måste ta hänsyn till utvecklingen i världen, som snabbt kan komma att förändras. Genom EU-samarbetet och genom globala och regionala organisationer får strävandena efter fred och säkerhet ett mycket starkare genomslag. Vanligt förekommande i den svenska säkerhetspolitiska debatten är argument som att alliansfriheten har tjänat och tjänar alltjämt väl, ett slags ensam-är-stark-förklaring. Men svensk utrikespolitik bygger på solidaritet med andra länder, något som genom vår egen solidaritetsförklaring, Lissabonfördraget, är högaktuellt. är inte fullvärdig medlem av en försvarsallians, så det är ännu viktigare att agerar i enlighet med dessa förklaringar och handlar solidariskt med de länder som hamnar i kris, oavsett om det handlar om en väpnad attack från främmande makt, om det handlar om terrorism eller om en miljökatastrof. ska ha fortsatt hög beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet med att utveckla EU:s krishanteringsförmåga. Exempelvis anser att bör vara pådrivande inom EU för att få till stånd en översyn av , så kallade battlegroups, som står i ständig beredskap att delta i en snabb och begränsad insats. Dessa har dock aldrig använts, och därmed har osäkerheten kring konceptet blivit allt större. Efter översynen måste beslut fattas om dessa styrkor ska få en alltmer aktiv och framträdande roll, något som skulle välkomma.