prot · H209108 · 2015-06-03 00:00:00 — gör man på något vis insatsen mindre värd genom att påpeka att det inte är tillräckligt mycket och sedan inte vilja tala om vad det består i. När det gäller mandatet, herr talman, säger jag återigen: Enligt folkrättsliga experter är det ett tydligt och klart folkrättsligt mandat. Självklart ser vi betydelsen av att FN och står bakom det. har också fått en förfrågan om det. Vi ser alla insatsen som viktig, och alla säger sig ställa sig bakom den. Då måste jag fråga hur ser på det folkrättsliga mandat som ändå föreligger här. Tvekar hon kring det? Hur ser på rätt att be om stöd och hjälp och att det också ska uppfattas som en tillräcklig grund för ett folkrättsligt mandat? 78 (C) replik: Det är helt klart så att en suverän regering har rätt att bjuda in ett annat land att medverka – det har vi till exempel gjort i . Men från svensk sida och inte minst från den nuvarande regeringens sida har det kraftfullt i olika dokument understrukits att insatser ska baseras på ett mandat från . I det här fallet är det inte så, utan det är ett brev till FN. Man kan i och för sig tycka, herr talman, att det är oerhört märkligt att inte ger ett mandat, eftersom vi alla är överens om att det är en förskräcklig situation som Daesh, Isil, åstadkommer i regionen. Men finns inte detta. Låt oss säga att någon annan regering i regionen skulle höra av sig. Skulle det också vara en grund för att göra svenska insatser? Det är just det perspektivet som vi pekar på. Det är inte ett så tydligt mandat som vi brukar ha. Det har funnits i några fall, men det är normalt sett undantag. Jag utgår från att det är undantag även . Men det har jag inte hört så tydligt. Snarare lyfter regeringens företrädare fram det folkrättsliga mandat som finns här och gör det till mer regel än undantag. 79 (S) replik: Återigen: Om vi inte hade tagit detta mandat, , skulle vi då ha avstått från denna insats? Det är ändå det som vi debatterar . Är det inte det som är det viktiga i sammanhanget? Vi ser ett enormt behov av hjälp och stöd, och vi hör vädjanden från landet och inte minst från det kurdiskt kontrollerade området. Ska vi då inte med det tydliga folkrättsliga mandat som vi ändå har – förnekar det inte själv – göra de insatser som krävs i detta område? Jag tycker att det är tydligt och klart. 80 (FP) replik: Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Jag tycker att det är gott och väl att betonar vikten av att vi nu i bred enighet ska understödja bland annat peshmergas heroiska kamp mot Islamiska staten. förundras jag lite över att hon väljer att ägna en så stor del av sitt anförande åt att peka på de delar där regeringen å ena sidan och oppositionen å andra sidan skiljer sig åt. Dessutom tror jag att har suttit i det sammansatta utskottet för att veta att vi brukar betona långsiktighet, även om vi ger mer tidsbegränsade mandat på sex eller . Men tyvärr är detta betänkande och propositionen kliniskt fria från ett sådant långsiktigt perspektiv, vilket jag beklagar. Jag vet att effekten av kortsiktiga insatser blir begränsad. Och ingen i den här kammaren tror att det som pågår i den här regionen kommer att vara överståndet i slutet av detta år. När det gäller den diplomatiska immuniteten kan vi så här långt konstatera att det över huvud taget inte finns något skydd ordnat för den svenska trupp som ska bege sig till området. Vad regeringen säger är att man avser att ingå någon form av bilateral överenskommelse där svensk personal får ett begränsat skydd enligt . Men detta är alltså inte på plats. Då kan det knappast förvåna regeringens företrädare att olika partier betonar vikten av att detta kommer till stånd genom att ta upp det i sina olika motioner. Avslutningsvis vill jag vara tydlig med att säga att jag inte uppmanar eller den att bryta mot de riktlinjer som gäller för exportkontrollen. Vad jag dock konstaterar är att det finns en inkonsistens mellan att vi å ena sidan kan besluta om militär hjälp och å andra sidan om riktlinjer som förbjuder oss att stödja med militär utrustning. 81 (S) replik: Som jag sa i mitt anförande när det gäller långsiktigheten kan vi se att flera ledamöter här har påpekat att det inte finns någon tydlighet om själva uppdraget. Det är ett uppdrag som innebär en del osäkerhet. Det är ett otroligt komplext område som de svenska soldaterna ska verka i. Det sker saker, och saker förändras från dag till dag. Är det då inte klokt att vi avvaktar, skaffar de erfarenheter som krävs och gör en analys? Vi kan skala upp insatsen om det behövs, och vi kan komma tillbaka till och ta ett nytt beslut. Jag tycker att det är klokt. Vid närmare eftertanke kanske också gör det. Jag hoppas det i alla fall. När det gäller personalens status är det enligt önskemål som det ska ske notväxlingar bilateralt, länder för länder, för att göra dessa överenskommelser. Vi har inte tagit beslut om det . Det gör vi förhoppningsvis , om den här debatten inte drar ut alltför mycket. Men det ska den nog inte göra. Efter det finns det möjlighet – vilket säkert kommer att ske; utrikesministern kan nog ge svar på det senare – för UD:s tjänstemän att göra dessa överenskommelser och skriva de avtal som behövs. Vi har inte skickat iväg våra soldater . Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra När det gäller exportkontrollen är det intressant att , som är medlem av , skickar in nya idéer för hur svensk lagstiftning och svenskt regelverk ska förändras enligt när det gäller utförseltillstånd. Jag tycker inte att det är någon bra idé att frångå de grundläggande principerna. En annan princip när vi beviljar exporttillstånd utifrån svenska försvarsintressen är att vi inte ska exportera vapen till krigförande länder. 82 (FP) replik: Jag kan konstatera att såväl som den betonar att IS utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Inom ramen för sådana lokutioner är det nog möjligt att hitta argument av säkerhetspolitisk och försvarspolitisk natur också för staten . Men jag vill betona att jag efterlyser en översyn av reglerna. Eftersom också är medlem av borde det inte komma som någon överraskning för henne. Det finns ingenting som hindrar regeringen från att redan innan fattar sitt beslut ordna med bästa möjliga skydd mot rättsliga repressalier för svensk trupp utomlands. Detta borde ha varit på plats innan regeringen hänvände sig till . får man ett tryck på sig från att se till att detta också blir gjort. har vid otaliga tillfällen betonat vikten av att våra internationella insatser blir långsiktiga. Då får de allra bäst effekt. Återigen: Jag tror inte att någon i denna kammare inbillar sig att det som pågår i regionen kommer att vara överståndet under loppet av detta år eller ens till dess att man förrättar val till säkerhetsrådet . 83 (S) replik: Tyvärr måste vi nog vara överens om att detta inte kommer att ta slut i brådrasket. Men jag hävdar ändå att det är viktigt att vi analyserar läget och insatserna för att sedan återkomma med nya beslut i frågan. Återigen hoppas jag att vi kan vara enade bakom denna insats och att det är en bra sak att göra, alltså att vi ska hjälpa och stödja människor i detta område och att vi ska stödja de soldater – kvinnor och män – som ska ge sig ut i detta. Jag ska göra ett litet tillägg. När det gäller översynen av reglerna för försvarsexporten hade alla möjligheter att påverka den förra regeringen som gav direktiven till utredningen. Men det gjordes inte. 84 (MP): deltog jag i en studieresa till , anordnad av . Syftet med resan var att studera svenska biståndsinsatser. Men resan kom i praktiken att bli en studieresa om folkmordet. Trots att det då hade gått folkmordet hade det satt så pass djupa spår i det rwandiska samhället att det uppenbarade sig vart man än vände sig. Jag minns särskilt en händelse när vi besökte en kyrka där kristna tutsier hade sökt sin tillflykt undan folkmordets fasor. Kyrkan var byggd i trä, och när vi närmade oss kyrkan märkte vi hur dörrar, fönster och väggar var fullständigt perforerade av kulhål. De som hade försökt fly hade slaktats i ett omänskligt barbari. Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Detta är en av mitt livs absolut starkaste och mest horribla upplevelser. Minnesbilden sitter fortfarande fastetsad på min näthinna. Därför är det helt ofattbart hur omvärlden kunde stå passiv inför folkmordet och inte agerade för att skydda människors liv och säkerhet. Därför fyller det mig med starka känslor när vi läser rapporter om liknande barbari och terror främst i och utfört av Isil eller, bättre uttryckt, Daesh. Enligt FN dödades över 12 000 människor i , och rapporter från flera från varandra oberoende källor visar entydigt på grova, systematiska och omfattande övergrepp. De som är särskilt utsatta och drabbas hårdast är kvinnor, barn och olika minoritetsgrupper. Sammanlagt bedöms över 5,2 miljoner människor i behöva humanitär hjälp. Det finns verkligen inga enkla lösningar, och jag är ödmjuk inför att det finns vissa risker med att en insats inte nödvändigtvis får de konsekvenser vi avser givet det volatila läget i regionen. Vi ska också minnas att den nuvarande situationen sannolikt i stor utsträckning är en produkt av den amerikanska invasionen av . Min bedömning är ändå att den utbildningsinsats som regeringen föreslår är en väl avvägd åtgärd, även om det inte kommer att saknas utmaningar i verkställandet och uppföljningen av insatsen – vilket vi från sida kommer att följa mycket noggrant. arbetar för politiska lösningar och humanitärt bistånd i området. Detta är huvudsakliga bistånd för konfliktlösning och en långsiktigt hållbar fred och säkerhet i regionen. vill gärna se att exempelvis flyktingläger byggs så att de är säkra för kvinnor och barn, att vi motverkar straffrihet för sexuella övergrepp och att det etableras mekanismer för att ställa förövare till rätta. Behovet av skydd undan könsrelaterat våld och tillgång till husrum och medicinsk och psykologisk assistans för våldets offer är akut. Att därutöver skicka militära rådgivare till den kurdiska regionens peshmerga är ett komplement till dessa politiska och humanitära åtgärder. Huvuduppgiften för den svenska styrkan är att genom rådgivning och utbildning bidra till det irakiska försvarets kapacitetsuppbyggnad och stärka dess förmåga att stå emot Daeshs framryckningar. Den kurdiska regionala regeringen välkomnar den förslag och har under delegationsresor till haft möjlighet att kommunicera ett tydligt och viktigt budskap. och den kurdiska regionen är i behov av omvärldens militära, politiska och humanitära stöd. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av den inbjudan som riktat till världssamfundet och även sänt till . I inbjudan ber om hjälp att bekämpa Daesh. har också i två resolutioner uppmanat alla världens länder att bistå med hjälp. Bilaterala överenskommelser som ingår med andra länder som bistår med liknande insatser är också en del av den folkrättsliga grunden. Sammantaget visar regeringens förslag på regeringens engagemang för fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. kan inte stå passivt vid sidan av och blott betrakta denna mänskliga katastrof. Dessa människor som tvingas fly från sina hem och som utsätts för övergrepp och terror förtjänar hjälp från omvärlden. De måste, precis som vi som lever i , erbjudas möjligheten att leva i stabilitet, trygghet och fred. Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Situationen i är mycket allvarlig, och världen kan inte ignorera den katastrof som pågår i regionen. Därför är det viktigt att agerar politiskt, humanitärt och genom denna insats för att värna människors liv och säkerhet, och därför yrkar jag bifall till propositionen. 85 (SD) replik: nämnde i sitt anförande behovet av flyktingläger och annan hjälp i , och jag förmodar även i . Jag instämmer helt och hållet, vilket jag också tog upp i mitt anförande. Därför kan det vara en relevant fråga att ställa om instämmer i att det är rätt prioriterat att man räknar av 8,4 miljarder från biståndsbudgeten – med detta skriande behov – för att finansiera flyktingmottagandet i för de, i ett globalt perspektiv sett få, personer som lyckas ta sig hit. bidrog med i bistånd till . väntas man lägga fram en FN-appell som vädjar om för att täppa igen hålen och täcka det skriande behovet av mediciner och vatten, tak över huvudet och så vidare. Anser att det är rätt prioriterat av regeringen att ta från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagandet i ? 86 (MP) replik: Vi i tycker att det är fel att ställa olika sätt att hjälpa människor i nöd mot varandra. Vi vill dels se en human flyktingpolitik så att människor får möjlighet att fly till , dels satsa mer resurser på att bistå olika typer av flyktinginsatser i närområdet. Vi vill även ge ett starkare bistånd till människor som är i nöd i , och vi vill också stödja denna insats. Vi ställer inte dessa insatser mot varandra. 87 (SD) replik: I en lullullvärld fylld av blommor och fina bilder kan man ge allt till alla. Men är det inte så världen ser ut. Det finns ingen outtömlig skattkista, och pengar växer inte på träd som vi kan dela ut till allt och alla. Vi måste givetvis prioritera, och det är politikernas uppgift att prioritera. Det är vad som sker i budgeten när skatteunderlaget som kommer in ska fördelas. Därför kan inte allt prioriteras till alla. Det viktigaste i en human flyktingpolitik är att rädda så många människoliv som möjligt. Det måste vara det mest överordnade av allt. Det gör man inte genom att ta från biståndsbudgeten som kan gå till att rädda fler människoliv och betala pengarna till de i ett globalt perspektiv få som lyckas ta sig till . Jag menar att det mest överordnade är att rädda människoliv. Då måste givetvis pengarna läggas där de gör mest nytta. Resultatet av att tas från biståndsbudgeten blir att pengarna inte räcker till att fördela till exempelvis och de skriande behov som finns där. Jag menar att det är en felprioritering. Därför vill jag återigen ställa min fråga till . Eftersom det inte finns pengar till allt och alla måste vi prioritera. Är det då rätt prioriterat att vi tar 8,4 miljarder från den svenska biståndsbudgeten till flyktingmottagning i i stället för att hjälpa människor på plats? 88 (MP) replik: Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Alla och regeringens insatser är fullt finansierade. Det organ som har den bästa överblicken generellt sett över de globala flyktingfrågorna är . De gör bedömningen att den bästa insatsen som man kan göra är att ha den typen av migrationspolitik som exempelvis och har. Det är den enskilt viktigaste åtgärden. Åtgärden bör kompletteras med att hjälpa länder i närområdet att ha en god migrationspolitik. Det viktigaste vi kan göra är att erbjuda långsiktigt skydd i andra delar av världen, till exempel i . 89 (V): säger ja till svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra . Vår inställning till internationella insatser är tydlig: Vi vill att ska vara en stark och konsekvent röst för fred och säkerhet i alla delar av världen. Vi kan stödja att deltar i internationella militära insatser när de vilar på en folkrättslig grund och när det finns förutsättningar för att vår insats ska kunna bidra till fred och säkerhet för civilbefolkningen och möjlighet till utveckling. har naturligtvis rätt i sin kritik att det är fråga om . Men jag tycker att det ändå förfelar själva poängen. Det är klart att inte alla problem kommer att vara lösta i den delen av världen när mandattiden för insatsen går ut. Men det är kanske inte bara den parametern vi ska tänka på. Inför en eventuell fortsättning måste insatsen bedömas och utvärderas. Jag skulle vilja gå så långt som att säga att med de många oklarheter som råder över den aktuella situationen i området, oförutsägbarheten i utvecklingen, osäkerheten i förhållande till IS/Daesh och mellan de olika delarna av de irakiska försvarsstyrkorna, uppdragets lite oklara konturer, komplicerade kommandostrukturer med mera finns det skäl att understryka vikten av att följa utvecklingen och göra utvärderingar under insatsens gång. Jag tror alltså att det är klokt att inte binda sig för . Den nuvarande kan tyckas kort för att lösa problemet, men det finns som sagt annat att väga in. Däremot blir jag lite perplex när jämför och ser det som en inkonsekvens att vi inte säljer vapen dit. Det är min själ ingen inkonsekvens! Den här kontrollerar våra insatser i – om vi ska göra dem, hur etcetera. Exporterar vi vapen till har vi ingen som helst kontroll över dem, och med hänsyn till vad som har hänt skulle vi troligen exportera vapen i samma omfattning till IS/Daesh. Det ska bli intressant att se och följa resultat. Jag trodde inte att det skulle bli så spännande. Men det kanske finns en röd tråd här. förste vice ordförande tyckte 2002 att vi inte skulle vänta på beslut i FN utan ställa upp på sida i kriget i . förste vice ordförande var . Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Jag tycker att det är viktigt att vi gör den här insatsen. Den är riktad till irakiska säkerhetsstyrkor. Vårt stöd till utbildningsinsatsen gäller i praktiken utbildning av de kurdiska styrkorna, peshmerga. Vi har också diskuterat folkrätten här. Jag tycker att det finns en poäng i och synpunkter. Det är såvitt jag förstår ett delvis nytt steg att vi inte har en resolution i som bakgrund. Däremot vilar insatsen på en annan men lika stark folkrättslig grund. Det är ju inte så att vi i och med att vi går med på det automatiskt skulle ställa upp vilket land som än begärde det. Den folkrättsliga grunden är ett nödvändigt villkor, inte ett tillräckligt villkor, för en svensk insats var det än må vara. Sedan görs det bedömningar från fall till fall. Vi har i en följdmotion lyft fram några frågor. Det handlar om vikten av att utbilda i internationell humanitär rätt och att bör ta fram en handlingsplan för FN:s resolution , som handlar om kvinnor, fred och säkerhet. Den internationella humanitära rätten, även kallad krigets lagar, är en del av folkrätten. Den syftar till att humanisera krigföringen – ett något egendomligt uttryck, kan man tycka, men det finns ju grader också i helvetet. Man vill begränsa det lidande som väpnade konflikter orsakar för såväl civila som stridande. Mot bakgrund av det som hände i när de irakiska styrkorna återtog staden står det klart att det finns ett stort behov av att utbilda de tänkta mottagarna av den militära utbildningsinsatsen i just internationell humanitär rätt och krigets lagar. Svaret på IS, eller Daeshs, övergrepp och förbrytelser får aldrig bli hämndaktioner av samma art. Det vore förfärligt om vi bidrog till att utbilda militärer som betedde sig på samma sätt. Vi menar också att regeringen borde ta fram en handlingsplan för FN:s resolution i både och , för våldet drabbar som vanligt inte män och kvinnor på samma sätt. Flera har redan varit inne på det. Vi är dock glada över betänkandets skrivningar om de frågor vi lyft fram i vår motion. Jag tillåter mig att citera ur betänkandet: ”Utskottet upprepar ställningstagandet i betänkande 2007/08:UFöU4 i vilket det framgår att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är central och bör genomsyra agerandet i alla faser av en insats. Utskottet understryker vikten av att den militära utbildningsinsatsen i inkluderar utbildning om internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter. Utskottet noterar att det vid en muntlig föredragning i utskottet framgick att den svenska utbildningsinsatsen kommer att inkludera både internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter och beklagar att detta inte framgick av regeringens proposition. Även när det gäller säkerhetsrådets resolution (2000) beklagar utskottet att denna inte nämns i regeringens proposition.” Vi stöder alltså svenskt deltagande och hoppas att regeringen tar till sig av och utskottets synpunkter. Det känns bra att på det här sättet vara ”förband” till ministern. 90 (FP) replik: Jag kände att jag var tvungen att gå upp och något dämpa förväntningarna på det betänkande som kommer att lämna . Direktiven till den kommittén handlade uteslutande om att skärpa exportkontrollen till icke-demokratiska stater. Den fråga som jag har tagit upp här är inte någon del i det arbetet. Det har jag försökt understryka, herr talman. Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Likväl framstår det som inkonsistent, tycker jag, att vi å ena sidan kan bidra med väpnad styrka till ett land, utbilda dess militärer och på alla sätt stärka deras förmågor men å andra sidan har riktlinjer som gör materiell hjälp i stort sett omöjlig. påpekande är värt att ta på stort allvar, herr talman. Det är naturligtvis alltid så när man exporterar vapen att man måste fundera på var vapnen kan hamna. I den konflikt som vi nu talar om är det mycket försvarsmateriel som har kommit i orätta händer. Men mitt resonemang, herr talman, försöker jag hålla lite mer principiellt. Det blir också intressant om man tänker sig andra typer av konflikter, till exempel regelrätta väpnade angrepp på enskilda länder. Där hamnar i samma position: Vi kan hjälpa militärt men inte materiellt om något land, till exempel eller , skulle drabbas av utländsk aggression. För mig framstår detta inte som moraliskt konsistent. För det måste ursäkta mig. 91 (V) replik: blir man glad åt att förväntningarna dämpas, om man säger så. Det låter bra i det här sammanhanget. Vi har lite olika åsikter. Jag ser inte att detta på något sätt skulle vara inkonsekvent eller inkonsistent. Det är lite problematiskt om vi exporterar vapen till att så att säga få ett praktiskt slutanvändarintyg med tanke på hur mycket vapen som cirkulerar mellan de olika stridande styrkorna där. regeringsarmé är inte heller någon enhetlig del, utan regeringsstyrkorna består av en mängd olika fraktioner: shiitiska stridsgrupper, peshmerga etcetera. Vi har för den delen, om man vill vara riktigt noga, i praktiken exporterat vapen till mitt under pågående konflikt. Jag tänker på den sorglustiga – mer sorgliga än lustiga – historien med stridsvagnarna som var på avvägar. Vi är alltså där – tyvärr. 92 (FP) replik: var det tack och lov inte stridsvagnar som fann vägen till utan enbart stridsfordon. Men det är naturligtvis illa nog. Det faktum att en svensk bandvagn dyker upp i den här regionen under pågående konflikt borde, givet det regelverk vi har för export av krigsmateriel, få oss att tänka efter om våra sammanlagda regelverk är – som jag uttryckte det tidigare – konsistenta och konsekventa ur moralisk synpunkt. Jag tillåter mig att tvivla. 93 (V) replik: Vi kom in på ett lite annat ämne, så jag var inte riktigt förberedd. Svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra valde att i sin replik inte kommentera nuvarande folkpartiledarens krav på att vi skulle delta med stridande trupp. Det hade varit lite intressant att få höra en fundering om detta. Har beslutsamhetens friska hy kanske övergått i eftertankens kranka blekhet på det området, eller vidhåller man att det hade varit en god idé? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: har inga fler repliker.) 94 Utrikesminister (S): började regeringen undersöka möjligheten om och hur skulle kunna utöka sina insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i , inklusive i den kurdiska regionen i norr, KRG. deltar, tillsammans med samtliga andra EU:s medlemsstater, i den internationella koalition av ett 60-tal länder som bildats för att på olika sätt bekämpa Isil, stabilisera och hantera följderna av terroristorganisationens framfart. har fram till agerat på tre sätt: För det första har vi agerat politiskt för att nå en långsiktig politisk lösning på de underliggande problemen i regionen som har gett Isil fotfäste. Vi stöder de politiska processer som ska eliminera grogrunden för terroristorganisationer som Isil.