prot · H20969 · 2015-03-10 00:00:00 — Det var det som skulle lösa våra problem med kunskapsresultaten i skolan, den fallande konkurrenskraften och den tappade förmågan att vara längst fram när det gäller innovation och att omvandla forskningsresultat till innovationer. Allting stavades skatter. Den gemensamma nämnaren för den borgerliga regeringens näringslivspolitik var att den stavades skattesänkningar. Med ett resultat på 400 000 arbetslösa och en svagare internationell konkurrenskraft efter åtta borgerliga regeringsår måste man ändå dra slutsatsen att det receptet inte funkade fullt ut hela vägen. diskuterar vi: Hur stärker man företagens innovationskraft och entreprenörskap? Hur underlättar man för fler företag att ta sig ut på en världsmarknad där de både klarar konkurrensen och orkar med att ta steget? Det är fler frågor som måste diskuteras än bara skattefrågorna. Det är relevant att titta på konkurrentländer. Har de gjort någonting spännande i sina skattesystem som förstärker entreprenörskapet och skapar en kultur där nya idéer växer fram snabbare än i andra länder är det intressant att titta på det. Det är just därför som har fått uppdraget att titta på relevanta konkurrentländer. När man tittar på vad som egentligen gör att företag växer och kan anställa är det när företagen har en efterfrågan på sina produkter. Det handlar om att de har en ny vara, produkt eller tjänst, som de kan sälja, som ingen annan har och som gör att det skapar ökad efterfrågan, eller att de möter en ny marknad, slår sig in på marknaden, tar nya marknadsandelar eller växer internationellt. Detta fokus har regeringen på vår näringslivspolitik. Vi måste ha fokus på det som faktiskt gör skillnad. nya uppdrag ska ses i ljuset av det. Det är kunskap och förmågan att omvandla den till varor och tjänster som bygger konkurrenskraft. Därför har vi ett väldigt stort fokus i uppdraget till att se: Hur kan vi göra detta ännu bättre i ? Vi tittar också över ramvillkoren. Ramvillkor påverkar förutsättningar för entreprenörskap, innovation och omsättningsförmåga. Vi säger att utredningen ska komma med förslag på de områdena. Det är egentligen ett bredare uppdrag . Det handlar också om en översyn av vissa regler för företagsrekonstruktion. Det är samma uppdrag som . Det är samverkan när det gäller kunskapsöverföring. Det får ett ökat utrymme i utredningen. Det är kommersialisering och nyttiggörande av forskningsresultat. Det får ett större utrymme i utredningen. Jo, därför att har ett historiskt problem. Vi gör väldigt stora inputsatsningar på forskning och innovation, medan vår output inte är lika kraftfull. När vi jämför med andra länder är det andra länder som till och med gör mindre satsningar på forskning och utveckling än men som ändå får ut mer av sina system. Vi vill att ska titta på hur vi kan ytterligare bli bättre på detta. Den ska se till hinder och rörligheter mellan olika sektorer. Det är ett område som pekar ut som viktigt för att utveckla om vi ska jobba med entreprenörskap. Det är några exempel på nya inriktningar på . Varför kan jag då säga att det kan ske snabbare? Jo, därför att vi säger att den ska återrapportera redan innan arbetet med propositionen om forskning, innovation och den högre utbildningen är klar. Vi får det inspelet från entreprenörskapsforumet till forsknings- och innovationspropositionen. Vi vill ha det underlaget när vi gör den propositionen. Det är därför vi har lagt upp uppdraget med en delredovisning om de områden som är viktiga för forsknings- och innovationspolitiken. 32 (M): Det är klart att frågan är bredare än bara ett skatterättsligt perspektiv. Det är just därför jag är så besviken över att se hur man har skrotat flertalet bra, konkreta kommittédirektiv för den nya utredningen i jämförelse med för den gamla. Låt mig ta några exempel för att försöka synliggöra avsaknaden på konkretion i regeringens nya kommittédirektiv. I de tidigare direktiven fanns bland annat med att den skulle utföra en analys med anledning av granskning av det svenska företagsklimatet, kartlägga det svenska innovationsstödet, utvärdera sammanslagningen av och och hitta problem och kilar i det svenska inkomstskattesystemet som drabbar entreprenörer. Dessa direktiv har bytts ut mot till exempel: Analysera och lämna förslag på hur man kan förbättra möjligheterna att utveckla lösningar på samhällsutmaningar genom innovation och entreprenörskap. Jag måste fråga näringsministern: Vad betyder det i konkreta termer? Precis som jag poängterade tidigare är det viktigt att göra en internationell utblick och se hur det ser ut i andra länder. Problemet är bara att ni inte tänker göra någonting med det. Den utredare ni har tillsatt har inte uppdraget att se över det svenska skatteregelverket i jämförelse med hur det ser ut i andra länder. Uppdraget är bara: Redogör för hur det ser ut på andra håll runt om i världen. Det direktiv ni tog bort var att de facto gå in och penetrera det svenska regelverket och se: Hur ser det ut? Återkom med konkreta förslag, och återkom med författningsförslag och regeländringsförslag. Den nya kommittén saknar helt det uppdraget. Det är skillnaden, , mellan den tidigare regeringens konkreta ambition att förbättra entreprenörskapsklimatet i och den nya regeringens reptrick. Man lägger ned en utredning med konkreta direktiv. Man tillsätter en ny utredning som man förvisso har den goda smaken att ge samma namn men som man fyller med i huvudsak luft. Väldigt få av de direktiv som finns med i er nya utredning innebär någonting konkret. Näringsministern får gärna svara mig på vad det konkret innebär att analysera och lämna förslag på hur man kan förbättra möjligheterna att utveckla lösningar på samhällsutmaningar genom innovation och entreprenörskap. Han får gärna också, för den delen, lämna förslag på hur utvecklingen av affärsmodeller inom cirkulär ekonomi kan underlättas. Detta får näringsministern gärna återkomma till. 33 FINN (M): Regeringens politik måste hålla ihop på alla plan. Interpellationen handlar om ett förbättrat klimat för entreprenörskap speglat i entreprenörskapsutredningar. Jag delar mycket av den kritik som lyfter fram här och ifrågasättandet av att man verkligen vill värna entreprenörskapet. säger att regeringen här gör ett reptrick. Min fråga i mitt förra inlägg bevärdigas dock inte ens med ett svar från näringsministern. Det har lagts en strypsnara om den verksamhet som bedrivs i välfärdens kärna. Där har man ett entreprenörskap som har börjat gro och växa. Det är någonting som regeringen värnar, precis som näringsministern säger i svaret på interpellationen. Men jag sa att just det utredningsförslag som har lämnats med stöd av kommer att göra att hela denna sektor kommer att dö. Det kommer inte att finnas någon investeringsvilja över huvud taget förrän . Är det på det sättet som man vill att entreprenörskap ska lyftas fram? Och varför skulle i så fall denna sektor vara undantagen möjligheterna att få entreprenörstöd? Man får lov att ge entreprenörer som bygger skolor och vårdcentraler stöd, men man får inte lov att ge entreprenörer som bedriver verksamhet i dessa byggnader något stöd. Här ska det stoppas genom att ta bort alla möjligheter till vinstuttag. Det är vad man har varslat om att utredningen parallellt ska komma fram till. Jag vill ställa frågan till näringsministern om hur man inom med regeringskollegerna har resonerat om två så disparata ambitioner. Det gäller dels de ambitioner som i sig har, dels det som utredningen om stopp för vinster i välfärden aviserar gentemot den viktiga servicesektor som har gått helt i stå. 34 (M): Näringsministern står här och säger att i och Alliansens värld är det bara sänkta skatter som är relevant. Men faktum är att det egentligen bara är i Socialdemokraternas retorik och beskrivning av och Alliansen som skatter är det enda relevanta. Jag kan säga det rakt ut: Skatter är inte den viktigaste faktorn när det gäller vad som avgör en bra näringspolitik. Det är väsentligt viktigare att ha en fungerande rättsstat. Att ha ett transparent regelverk och en fungerande offentlig apparat som inte skapar byråkrati och som inte på olika sätt skadar näringslivet är väsentligt mer centrala frågeställningar för att ha ett fungerande näringsliv. Men skatterna kommer ganska högt upp på listan över faktorer som påverkar näringsklimatet. Saken är den att vi är ganska överens i den här kammaren om att vi ska ha en rättsstat, att vi ska ha låg korruption, att vi ska ha transparenta regelverk och att vi ska ha en byråkrati som inte skadar näringslivet. Det gör att i ett så pass väl fungerande land som spelar skatterna stor roll. Men det är inte det enda. Om man tittar på Alliansens politik ser man att vi vi styrde hade en bred palett av olika frågor där vi adresserade villkoren för att bedriva näringsverksamhet i det här landet. Det handlar inte minst om regelkrångel. Låt oss titta på vad resultatet av den politiken är. Jag har en liten graf här i mobiltelefonen. Tyvärr kan jag inte visa den för tv-tittarna eller för någon av åhörarna här. Men om man tittar på hur rankas i Global Innovation Index ser man att vi under den tidigare socialdemokratiska regeringens tid gick från plats 12, medelbra i västvärlden, till plats 3. Enligt Innovation Union Scoreboard 2014 leder , och betraktas som det mest innovativa landet i västvärlden. Retoriken går alltså inte riktigt ihop. En annan punkt där retoriken från ministern inte riktigt går ihop gäller hur å ena sidan sitter och argumenterar för att vi ska se över skattereglerna och å andra sidan verkar argumentera för att skattereglerna inte spelar någon som helst roll. Kan vi inte få ett rakt och tydligt svar? Menar att skatterna har någon som helst inverkan på näringsklimatet? Kan vi inte få ett tydligt och klart besked här? Jag har försökt ställa denna fråga till finansministern upprepade gånger utan att vara särskilt framgångsrik med att få ett svar. Frågan är viktig. säger att man kommer att se över skattereglerna för företagen. Bland annat nämner han 3:12-regelverket. Men det intressanta är att i alla andra sammanhang har Socialdemokraterna velat ha ett mer restriktivt 3:12-regelverk. Man har talat om att man ska ta bort 20-procentsregeln och höja den till . Man vill se över löneunderlagsregeln för att man tycker att det har blivit för generöst. Är detta också bara nyspråk? Man säger att man ska se över skatterna, men när man sedan gör det vill man bara skärpa dem och göra dem ännu sämre. Det är ganska många saker som har att reda ut. Jag ser fram emot svaren. 35 Närings- och innovationsminister (S): Jag vet att är väldigt intresserade av skatter. Därför ansträngde jag mig att skriva om skatter i svaret, så att ni inte skulle bli besvikna på våra svar. I svaret står att vi tittar över skattesystemet när det gäller ägarskiften, optionsfrågan, som jag vet engagerar stora delar av svenskt näringsliv, och frågan om hur man kan rekrytera kompetent arbetskraft i nystartade bolag. Däremot blir det roligt när man först säger att skatterna inte är det viktiga för och sedan ramlar tillbaka till att det var det som var viktigt i alla fall och att det inte fanns någonting annat. Vi har lite olika syn på detta. Jag förstår att skattesystem är viktigt och att vi måste ha konkurrenskraftiga ramvillkor i för att bedriva näringspolitik. Men det kan inte vara hela inriktningen på politiken. Om man tittar på den förra entreprenörskapsutredningen ser man att det var en väldig tonvikt på detta. Det resulterade i att det bland utredarna och den grupp människor som engagerade sig i arbetet inte fanns jättemånga entreprenörer, om jag får säga så. , som ledde arbetet då och som gör det , är densamme. Men det vi har gjort med den nya utredningen är att tillföra en lång rad entreprenörer som kommer att bistå i arbetet för att sätta sina perspektiv på vad det är som begränsar entreprenörskapet i . Tyvärr har vi inte heller riktigt samma bild av ställning i världen. Det är korrekt om man räknar inputvärden på hur innovativa vi är. Då kommer i topp. Men om man tittar på leveranspunkterna i jämförelserna hamnar vi ganska medelmåttigt. Det är en diskussion som inte är helt ny i . Vi har haft en diskussion om den svenska paradoxen, som innebär att vi satsar mycket på forskning, utbildning och kunskap, men vi får inte ut lika mycket av innovationssystemet. När vi tittar på vad vi vill sätta fokus på vill vi ha entreprenörerna med och delaktiga i arbetet för att ska kunna lägga fram förslag redan till propositionen om forskning, innovation och högre utbildning. Vi vill ha dem med för att man ska kunna påverka arbetet, få snabbare resultat och göra mer verkstad. Det andra är att vi sätter ett väldigt fokus just på kunskap, överföring och rörlighet mellan akademi och näringsliv, kommersialisering och nyttogörande. Det är där vi vet att vi har haft problem med den svenska paradoxen, och det är där vi behöver fler bra svar vid sidan av satsningar på forskning och utbildning, som denna regering står för i större omfattning än vad den tidigare regeringen har gjort. Det är klart att vi nu gör ett skifte i näringspolitiken där vi blir mer engagerade, där näringspolitiken får mer muskler och där näringspolitiken kopplar sig tydligare till handelsfrågorna och exportfrågorna. Det handlar om kopplingen till hur vi ska kunna få konkurrera längre upp i värdekedjorna genom kunskap och kompetens. Det är därför denna regerings budget är så fokuserad på utbildningssatsningar. Långsiktigt tror vi att det är det som avgör konkurrenskraft globalt sett. Jag har fått frågor om en annan utredning, och de kanske lämpar sig bättre för en annan debatt. Men jag kan säga att jag inte alls är oroad för de företag som är innovativa i välfärdssektorn, som har hög kvalitet och som levererar. Däremot har det varit problem med – och det tror jag att borgerliga partier erkänner – en naiv syn, som brukar beteckna det, på vilka krav som ställs på de privata företag som agerar på välfärdsmarknaden. Det är viktigt för oss att ställa tuffare krav på kvalitet, att ha tydligare uppföljning och att ha öppenhet i redovisningen av ekonomin så att skattebetalarna vet att skattebetalarnas pengar så långt som möjligt går till det som de är tänkta för. Det gynnar entreprenörskap långsiktigt att jobba med kvalitet i verksamheten, inte bara som en del avvikande aktörer har gjort – inte den stora majoriteten – nämligen utnyttjat systemet och skapat en negativ debatt om privata och fristående alternativ i välfärden. 36 (M): Jag vet inte om bemödade sig att läsa kommittédirektiven för den tidigare utredningen eftersom han i talarstolen säger att det lades en tonvikt vid enbart skatter. Ett av nio direktiv, fru talman, i den tidigare utredningen handlade om skatter. Övriga åtta direktiv gällde konkreta åtgärder för andra problem som lägger hinder i vägen för entreprenörskap i . Så är det. Eftersom inte ville svara på mina tidigare frågor om vad målen faktiskt betyder vill jag ändå ställa en fråga till honom. Han säger att man inte bör titta på skattefrågan i utredningen därför att den frågan bäst utreds av folk som har kompetens för den i en annan utredning. Men varför valde man att lägga ned den utredning som hade sitt säte på och som uppenbart hade kompetens att utreda frågan, för att sedan tillsätta en ny utredning som man menar inte har kompetens att utreda frågan? Det är ett mycket märkligt cirkelresonemang som inte är logiskt för . Näringsministern får gärna svara på frågan om varför. Vad menar han när han säger att han vill ha snabbare resultat? Den tidigare utredningen skulle presenteras , medan den tillsatta utredningen ska presenteras först . Vilken månad kommer först i den gregorianska kalendern, ? 37 (M): Låt mig ta upp frågan om vinster i välfärden. Jag håller till med om att det är ett uppenbart problem. Men det är tråkigt att regeringen valde att söka stöd hos , som vill eliminera alla privata aktörer inom välfärden, och inte tydde sig till Alliansen för att föra en diskussion med oss. tydliggör problemet väl. försöker markera att Alliansens utredning bara skulle handla om skatter. Jag tycker att redogjorde tydligt för att det var bara en åttondel av de direktiv som hade utställts. Oavsett vad; om en för stor tonvikt vid skatter är ett problem är inte lösningen att inte ha någon inriktning över huvud taget. Jag håller med näringsministern om att frågan om den faktiska outputen är ett problem och en utmaning. Det här är en annan fråga som jag får återkomma till i en annan interpellation till näringsministern, men jag tror att det i mycket handlar om att har ett unikt regelverk som innebär att forskare får av patenträtten på sina uppfinningar och att företag som gör investeringarna får . Det är ett hack som gör att innovationer inte resulterar i faktiska produkter. Det är intressant hur näringsministern undviker frågeställningarna om 3:12-regelverket. Man säger att det ska utredas, men i själva verket vet vi från andra sammanhang att Socialdemokraterna tycker att 3:12-regelverket är för generöst. Argumentationen går inte ihop. 38 Närings- och innovationsminister (S): Låt mig först svara på frågan om månaderna. Det är klart att sluttidpunkten är olika, men det finns en tydlig delredovisning för utredningen. Det är därför att vi vill ha in de nya momenten, som inte fanns med lika tydligt i den gamla utredningen, innan regeringen ska lägga fram forsknings- och innovationspropositionen. Vi vill inte göra samma misstag som den förra regeringen gjorde. Kommer ni ihåg innovationsstrategin som den förra regeringen tog fram? Den lades fram efter att forsknings- och innovationspropositionen lades fram. Vilken ställning fick strategin då? Vilken påverkan fick innovationsstrategin som togs fram av den förra regeringen när den inte hängde ihop med den tunga propositionen på området? Därför blir det nu en tidigare återrapportering från denna entreprenörskapsutredning så att frågorna tydligt kan påverka också propositionen. Det är tidsaspekten. Vi kan se vilka personer som har valt att omge sig med i utredningen. Då ser vi att entreprenörerna har lyfts in i . Det är klokt. Om man vill ha goda idéer och förslag på hur man utvecklar entreprenörskap i är det klokt att lyssna en del på de entreprenörer som har gjort resan, brottats med problemen och har sett möjligheter och lyckats. Det är bra med den nya utredningen. Det är klart att det finns delar som skiljer utredningarna åt. Den största skillnaden är att den förra utredningen var mycket mer teknisk och detaljinriktad. Den här utredningen går på ett tydligare sätt in på entreprenörskap kopplad till kunskap. Det är rätt fokus eftersom det är där har de största problemen. Jag vill understryka att skatter, konkurrenskraft och ramvillkor är viktiga för entreprenörskap. Då gäller det att titta på de länder som har gjort spännande saker internationellt och lära av dem. Det kan utredningen göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2014/15:296 om bekämpningen av stickmyggan 39 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för interpellationen från ! har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för beslutet att trappa ned medfinansieringen av myggbekämpningen vid nedre och om jag avser att vidta några åtgärder för att utveckla den så kallade SIT-metoden. Jag vill betona att jag och regeringen tar de problem som lokala koncentrationer av översvämningsmyggor för med sig på stort allvar. Dessa problem har föranlett bekämpning med bekämpningsmedel innehållande BTI i vissa delar av landet. Vi ser att det trots bekämpning har uppstått lokala koncentrationer av översvämningsmyggor år . Det är vidare oklart vilka ekologiska effekter bekämpningen har. Regeringen anser därför att metoden i sig inte är en långsiktigt hållbar lösning och att det är viktigt att användandet av hållbara metoder som hanterar frågan på lång sikt kommer igång på allvar. Vid sidan av sådana åtgärder kan det dock under vissa förutsättningar vara nödvändigt att komplettera med bekämpning med bekämpningsmedel. Det är mot denna bakgrund som regeringen har beslutat att även bidra till den särskilda finansieringen av bekämpningen vid nedre men att göra det med en mindre summa. Detta innebär att regeringen har avsatt i stället för de som den förra regeringen avsatte som den bidrog till motsvarande finansiering. Jag vill i sammanhanget förtydliga att regeringen inte har för avsikt att ta bort möjligheterna till statlig och annan finansiering av åtgärder för att hantera myggförekomst. Det har inom ramen för det tidigare gällande landsbygdsprogrammet funnits möjlighet för länsstyrelserna att prioritera medel för bland annat åtgärder för att begränsa höga koncentrationer av översvämningsmyggor. Regeringen håller som bäst på att färdigställa landsbygdsprogrammet –2020. Den så kallade SIT-metoden har framförts som ett alternativ för att komma åt de problem som lokala koncentrationer av översvämningsmyggor för med sig. Metoden är intressant men kräver stora forskningsresurser. Jag följer med intresse vad som händer globalt i frågan och om eventuella tillämpningar av metoden skulle kunna utvecklas vidare i vår del av världen. Jag vill slutligen åter lyfta fram att jag och regeringen tar de problem som lokala koncentrationer av översvämningsmyggor för med sig på stort allvar och att det är oerhört viktigt att komma framåt i användandet av hållbara metoder för att komma åt dessa problem även på lång sikt – detta för att säkra en god livsmiljö för människor, djur och natur. 40 (KD): Tack för svaret, klimat- och miljöministern! Man kanske kan fråga sig om myggfrågan är någonting som man ska diskutera i . Faktum är att det är det. Det vi pratar om är den speciella våtmarksmyggan, sticticus, attackmyggan eller vad man nu vill kalla den. Det är ett samlingsnamn för aggressiva myggarter som inte skyr dagsljus. De kläcks i enorma mängder och har särskilt drabbat områden kring nedre , men även , vissa områden runt och vid i . Det man måste ha klart för sig är att det handlar om enorma mängder. Det finns en myggfälla som man använder i de här sammanhangen, och om man får 2 000 sådana här myggor i en myggfälla tycker man att det är otroligt jobbigt. Får man 5 000 är det en förskräcklig pina. Är det 10 000 är det olidligt. Sedan märker man ingen skillnad mellan uppmätta 20 000, 30 000 eller 40 000 – det är så att säga fullt. I de här områdena har man vid mängder med tillfällen uppmätt långt över 10 000 myggor i en myggfälla. Bakgrunden till det här är att den förra miljöministern var på besök i och såg det hela med egna ögon. Det är för övrigt någonting jag uppmanar miljöministern att göra – att med egna ögon se vad vi pratar om och uppleva det in på bara huden. var där och såg den förfärliga situationen. Han bestämde då att så här går det inte att ha det, och därför satte han igång ett projekt med BTI, som är en naturlig bakterie som finns i naturen och som används med framgång, inte bara i utan runt om i världen, till exempel i och i i . skulle i princip få stänga om det inte vore för den framgångsrika myggbekämpningen. var det en debatt om det här ämnet , och då kom beskedet att det skulle fortgå. Sedan har det visat sig att regeringen kommer att dra ned . Då är frågan vem det är som ska stå för den extra kostnaden. , den förra miljöministern, slog fast principen att staten skulle stå för av kostnaden. Det är inte så konstigt att av bekämpningskostnaden ligger på områden som är statligt kontrollerade. Vi talar då om nationalparker, Natura 2000-områden och naturreservat. Det är alltså inte konstigt att staten är med och betalar. Frågan är alltså vem som ska stå för den extra kostnaden. var det två översvämningar där man bekämpade mygg med mycket god effekt. Inga stickmyggsproblem noterades. Det har förekommit problem. var det inte fullt lyckat, men det berodde på penningbristen. Det var ju penningbristen som gjorde att man inte kunde bekämpa som man skulle.