prot · H30935 · 2015-11-27 00:00:00 — Handlingsplanen mot rasism och hatbrott kommer att presenteras , men arbetet har redan intensifierats. I budgetförslaget, som kommer att debatteras i kammaren, förstärks kraftigt stöden till arbetet mot diskriminering med ökade anslag till , antidiskrimineringsbyråerna, hbtq-rörelsen, funktionshindersrörelsen och arbetet mot rasism. Regeringen har även annonserat att den kommer att föreslå en oberoende MR-institution i . Det ska vara en institution som inrättas för att granska hur som land uppfyller sina internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter. Dessutom har regeringen gett , Forum för levande historia och i uppdrag att intensifiera sitt arbete mot rasism. Men, herr talman, rasismen har funnits i vårt land . I vissa tidsepoker har det till och med varit en statligt sanktionerad politik. Vi i är mycket angelägna om att synliggöra det, och vi gläds åt att Forum för levande historia men även Kommissionen mot antiziganism arbetar för att synliggöra den historien. Jag ska bemöta något som föregående talare sa. Han sa att i finns inga rasister. Då vill jag påminna kammaren om att rasism och rasist är etiketter, men det vi pratar om är de gärningar, de handlingar och de ord som vi som medborgare och medmänniskor utför och säger till varandra. Precis som vi inte är fria från könsmaktsordningens föreställningar är vi inte heller fria från de rasistiska föreställningar som verkat i olika utsträckning i vårt land. Vi måste därför arbeta för att göra oss själva och varandra medvetna om rasismen och rasismens konsekvenser. 85 (C): Debatten om rasism och hatbrott har begärts av . språkrör skrev före valet i : ”har ett löfte som står tydligare än något annat: Vi kommer fortsätta arbetet för ett öppet där människors lika värde respekteras.” Aktuell debatt om rasism och hatbrott före valet skrev de i att de aldrig kommer att försvåra för människor att komma till . Aldrig har väl uttrycket ”man ska aldrig säga aldrig” varit mer användbart. föreslår att ska genomdriva de hårdaste skärpningarna av asylpolitiken som vi någonsin har sett. Fina ord och goda intentioner är väl bra, men de betyder faktiskt ingenting om de inte följs av handling. Jag kan bara tala för mig själv, men jag undrar: Hur ska någon någonsin kunna veta vad som egentligen gäller när säger saker? Trots vad många verkar tro minskar kriminaliteten generellt. De åtgärder som tidigare regeringar har vidtagit verkar ha haft effekt. Många försöker ge en bild av att våldsbrotten ökar medan de i huvudsak minskar. Det finns dock ett par allvarliga undantag. De måste tas på stort allvar. Det är naturligtvis det ökade antalet skjutningar i svenska storstäder – där utmärker vi oss jämfört med andra nordiska länder. Och så är det just hatbrotten. Hatbrotten ökar faktiskt rejält. kom det in knappt 6 270 hatbrottsanmälningar. Enligt Brå är det den högst noterade nivån , och det är fler än 2013. Föga förvånande är hatbrott med främlingsfientliga eller rasistiska motiv den i särklass vanligaste typen. Även andra undersökningar visar att hatbrotten ökar i . Det oroar mig och många med mig, men det oroar också FN, som i en rapport riktar allvarlig kritik mot svenska förhållanden. konstaterar att rasistiska partier ökat sin aktivitet i och att diskriminerande uttalanden i den politiska debatten inte är ovanliga. FN är kritiskt till att hatbrotten ökar medan utredningar och åtal mot hatbrotten minskar. En undersökning som har gjorts av Brå visar att av de anmälda hoten och kränkningarna på internet lades ner av polis eller åklagare. Det rör sig inte bara om rasism, men det ger en god fingervisning om hur rättsväsendets förmåga ser ut när det gäller att ta hand om detta. Det måste vi göra något åt. vill stoppa den här utvecklingen genom att bygga ett medmänskligt samhälle som växer underifrån, ett samhälle där betongförorterna får möjlighet att utvecklas till gröna oaser med influenser och inspiration från all världens hörn dit människor flyttar för att de vill och inte för att de måste. Rasismen har tyvärr blivit vardagsmat för alltför många. På nätet och i sociala medier har tonen mot vissa grupper passerat anständighetens gräns. Romer och muslimer pekas ut som kollektivt skyldiga till allsköns elände. hör man att människor som ägnar sig åt detta rationaliserar sina mörka ansatser med att det på något sätt inte är invandrarna i sig man har något emot utan invandringspolitiken. Det är, herr talman, en rationalisering som är lätt att vederlägga om man ser hur mycket invandringen från , eller problematiseras. Nej – det blir tydligt att människor bedöms olika, inte på grund av sina handlingar utan på grund av vilket ursprung de har. Och för detta finns det ett obekvämt och obehagligt ord. Tydliga tecken på att rasismen och hatbrotten ökar är de mordbränder vi har sett i spåren av den svåra flyktingsituationen. Andra tecken som har blivit tydliga efter de fruktansvärda händelserna i är att unga män med mörkt hår och mörka ögon berättar att de får blickar och kommentarer av folk de inte känner. En ung kille beskriver på Facebook hur två män spottar framför fötterna på honom och förolämpar honom med en grovt nedsättande benämning kopplad till hans hudfärg. i en mataffär kör en äldre dam på honom upprepade gånger med sin kundvagn innan en annan kund i butiken griper in. En man på tåget stirrar ut honom och skriker något om ”dina ’beep-beep’ IS-terroristpolare”. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Detta är vad vissa människor lever med . Varje människa förtjänar att bli betraktad som en individ och inte som representant för en grupp. vill se ett som byggs på grundval av individuella medborgare. Varje individ måste mötas som individ och inte som del av ett kollektiv. Individer har rätt att organisera sig kollektivt, men individens rättigheter kan aldrig någonsin förhandlas bort. Lagen ger individen rätt till maximal frihet, och att individens rättigheter skyddas är en hörnsten i bygget av den goda demokratin. Om vi utgår från att det är individens rätt att slippa bli kallad förolämpande tillmälen, att slippa bli nedslagen på stan för att man ser ut på ett visst sätt eller att slippa bli uthängd och bespottad på sociala medier för att man står upp för alla människors lika värde, är det vårt ansvar som lagstiftare att sätta upp ett regelverk som tar sikte på detta. Jag tror att vi gör klokt i att titta på hur man arbetar framgångsrikt i andra länder. Trots de fruktansvärda händelserna i har just kommit en bra bit på väg när det gäller att hantera hatbrott. De har någonting som de kallar för en handlingsplan mot rasism och antisemitism, där man till exempel har gjort fördomar till en försvårande faktor för alla typer av brott och där offer för hatbrott ges specialiserad hjälp. Svenska politiker behöver se sig om i världen och våga se att vårt samhälle kanske inte är vaccinerat mot rasism. Vi måste ta till oss av den kunskap som prövats i andra länder. 86 (V): Det finns en grundläggande insikt som har varit avgörande för oss i arbetarrörelsen. Det är insikten att vi är beroende av varandra för tryggheten i samhället: att jag bara är trygg om också du är trygg och att vi aldrig kan bygga en framtid i fred och frihet om den byggs på någons ofrihet, oavsett om det handlar om att bekämpa otrygghet på arbetsmarknaden eller mäns våld mot kvinnor. Rasism rangordnar och underordnar människor och lämnar några av oss i otrygghet och ofrihet. Därför är rasismen inte bara ett hot mot den enskilde som drabbas utan också ett hinder för vår gemensamma trygghet och ett rättvist samhälle. Rasismen och hatbrotten riktas nu främst mot afrosvenskar, muslimer, judar och romer. Rasismen tar sig också uttryck i diskriminering på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och i vardagslivet. När greps hade han bedrivit sitt raskrig i . Minst tre människor hade han mördat, minst 17 människor hade han beskjutit och skadat, oräkneliga skott hade han avfyrat mot lägenheter och byggnader. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Han hade nått sitt mål. Han hade injagat skräck i staden, i synnerhet bland Malmöbor med rötter i och . Han hade skapat misstro och otrygghet. Han hade dragit en gräns mellan vita Malmöbor, som inte var personligen hotade, och färgade som var det. Ändå, herr talman, sågs hans brott inte som det de verkligen var: hatbrott specifikt riktade mot människor som han inte såg som svenska, i syfte att skapa terror. Detta visar oss att har en del att lära när det gäller att känna igen och lagföra hatbrott. Eftersom vi ser att förhållandevis få anmälningar leder till fällande dom är det uppenbart att vi behöver genomföra en granskning av hatbrottsanmälningar, förutom det som redan görs från regeringens sida, från anmälan till åtal eller fällande dom så att vi kan ta reda på var det finns brister och vad vi behöver göra för att bli bättre. Det finns en alldeles ny, färsk rapport från och Civil Rights Defenders som bland annat visar på just detta. Det är också tydligt att det finns en blind fläck när det gäller att inse att även vita män som agerar ensamma är en del av ett större sammanhang. Vi måste erkänna att har sina raskrigare. , Mangs och senast är några sådana. är det land i som har flest tillfällen av dödligt våld med högerextrema förtecken. Andra raskrigare utövar ett mer lågfrekvent våld som påverkar vardagen i form av verbala angrepp, klotter, affischer och omfattande näthat. Det kan också vara fysiskt i form av attacker mot flyktingars bostäder, mot moskéer och synagogor och fysiskt våld mot afrosvenskar, romer och muslimer. Ett seriöst arbete mot rasism och hatbrott är ingen quick fix, utan det måste baseras på den forskning som finns på området. Det handlar om att jobba långsiktigt både mot den ideologi som finns i grunden och de sociala förutsättningar som finns för att den ska kunna frodas. Terrorattacker, oavsett om de sker i form av mordbränder mot asylboenden i , bombdåd mot semesterfirares flygplan, attacker mot människor på konsert eller mord på unga politiskt aktiva på sommarläger, har i sig inte möjlighet att i grunden störta vårt samhälle. Det gemensamma målet med alla former av terror är i stället att skapa rädsla, att vända upp och ned på samhället, att skapa kaos och att slå sönder den viktiga tillit som finns mellan oss människor. Fascister från extremhögern och jihadister förenas i flera av sina reaktionära synpunkter men framför allt i detta: De vill få oss att tro att vi inte kan leva tillsammans, sida vid sida i fred och frihet, om vi har olika tro, ursprung, sexualitet eller politisk uppfattning. De vill splittra för att likrikta oss. När jihadister riktade sin terror mot mål i var syftet tydligt. Som bland andra forskaren har framhållit vill de tvinga fram negativa motreaktioner mot muslimer för att kunna polarisera och därmed öka rekryteringen bland dem som drabbas av repression och diskriminering. I en sjuk spegeldans ser vi nu hur de högerextrema mer än gärna ger jihadisterna exakt vad de vill ha, det vill säga ökat hat mot muslimer och krav på åtgärder som kommer att straffa och misstänkliggöra muslimer som grupp. Aktuell debatt om rasism och hatbrott senaste utspel om åsiktsregistrering av muslimer i är ett tydligt exempel på just en sådan reaktion som jihadisterna hoppas på. I det vakuum av rädsla som terror skapar finner fascisterna näring att växa i varandras hat. Just därför, herr talman, kräver rasismen och hatläran helt andra reaktioner av alla oss som inte vill hjälpa högerextremister eller jihadister att nå sina syften. Dessa reaktioner måste framför allt se till att inte göda ytterligare hat och polarisering. Detta kommer jag att prata mer om i mitt nästa inlägg. 87 (L): Det har varit en mörk tid med avskyvärda incidenter i , däribland skolattentatet i – av polisen klassad som hatbrott med rasistiskt och främlingsfientligt motiv. har varit utsatt för två större terrorattentat direkt riktade mot demokratin. Även har varit ett mål. Här såg vi hur händelserna i direkt ökade spänningarna men också rädslan hos den judiska minoriteten i , i synnerhet de boende i . Hatbrott är en av rubrikerna för denna debatt. Som har nämnts kan vi se i de senaste sammanställningarna från att hatbrotten har ökat markant. Det finns kristofobiska, islamofobiska och antisemitiska motiv, och även transpersoner är särskilt utsatta. Det är en typ av hatbrott, en typ av motiv, som återigen utkristalliserar sig, nämligen det främlingsfientliga och rasistiska motivet. 136 000 personer har anmält att de har utsatts för hatbrott med rasistiska motiv. I är det främst hatbrott med antisemitiskt motiv som dominerar. Det är inte en fråga bara för kommunledningen i , utan det är även en angelägenhet för hela svenska samhället. Liberalerna har i denna kammare krävt att församlingar, till exempel synagogan i , ska ges extra skydd. Vi har också krävt en översyn av övervakningslagen, och vi har ställt frågor till regeringen. Detta har skett efter det att initialt avslog synagogans begäran om kameraövervakning i förebyggande syfte. Att förskolan bevakades med tungt beväpnad polis och att representanter för synagogan hade satt in dyrt pansarglas var tydligen inte ett tillräckligt skäl för att skulle bevilja tillstånd till i . Efter den debatt jag hade med inrikesministern i kammaren ändrade senare sitt beslut. Oavsett detta måste lagen ändras. Vardagsrasism, rasism, hat och hot har åter drabbat vårt öppna . Hot mot EU-migranter, aggressiva uttalanden och förslag mot denna utsatta grupp har knappast hjälpt dessa människor. har hot, skadegörelse och brandattacker mot asylboenden tyvärr dominerat. Det finns ingen paragraf i världen som kan göra oss immuna mot sådana attacker. Den kanske viktigaste åtgärden, herr talman, är att vi i samhället respekterar varandra som individer, försöker stötta så mycket vi förmår utan att partipolitiskt trigga igång det hat som tyvärr har underlättat för de främlingsfientliga krafterna att förstöra vårt öppna land och vår demokrati. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Det är ofrånkomligt att de förslag vi lägger fram i och vad vi skriver och säger utåt i medierna och i våra möten med människor självklart kan påverka utvecklingen. Självklart har också jag ett ansvar att diskutera svåra frågor, ta mig an utmaningar och berätta för människor hur mitt parti vill lösa problemen. Men jag har också ett ansvar att inte skapa ett vi och de, att inte trigga igång människor mot barn och vuxna som har flytt krig och terrorism. Det vi har skådat är mycket allvarligt. Det har skapat en rädsla i samhället och en osäkerhet lokalt där många inte längre vågar ta emot asylsökande och hjälpa till. Jag är övertygad om att de flesta vill hjälpa till. Vi har sett hur unga och gamla dag och natt på ett fantastiskt sätt har ställt upp för att ge människor på flykt en trygg plats i vårt samhälle. Våra kommuner, det civila samhället och de statliga myndigheterna har gjort sitt yttersta för att hantera denna situation, men det finns de, herr talman, som inte vill ta sitt ansvar. Det finns de som hetsar, hatar, uppmuntrar och aktivt bidrar till det kalla klimat som vi har upplevt . Till dem vill jag säga att de är särskilt ansvariga för att människor har utsatts, och utsätts, för hatbrott och rasism, att boenden eller tilltänkta boenden för barn sticks i brand och att ungdomar, kvinnor och män som flyr diktatorer och terrorister fortsätter att känna sig förföljda i det land de har flytt till för att få leva i fred och frihet. Liberalerna har därför i justitieutskottet tagit initiativ till att kalla chefen för samt rikspolischefen för att besvara frågor om anlagda bränder på asylboenden och om det allmänna säkerhetsläget. Den begäran har fördröjts lite grann, men vi vet att de kommer till justitieutskottet för att diskutera dessa allvarliga frågor. 88 (KD): Krig, oroligheter, terror och trakasserier har fått människor på flykt genom hela historien. Människor flyr för att de i diktatorers eller terroristers ögon har fel bakgrund, utövar fel religion, har fel etnicitet, är födda på fel plats och så vidare. Flykten handlar om livet och om dem man håller allra kärast. ser vi de mest omfattande flyktingströmmarna sedan . För oss kristdemokrater är det en självklarhet att vi som lever i ett fredligt land ska klara av att hjälpa vår nästa, våra medmänniskor, både och . Tillvägagångssätten kan variera. Privat kan vi engagera oss i frivilligarbete, skänka en slant eller en större summa till Röda Korset, Erikshjälpen eller andra typer av organisationer. Som land kan vi hjälpa människor här i och även på plats i flyktinglägren i krigsområden och krigshärdarnas närområden. I grunden handlar detta om att stå upp för människovärdet. För oss kristdemokrater är det helt centralt. när ställer upp, hjälper och välkomnar människor hit, när civilsamhälle och enskilda visar sitt stora, varma och imponerande engagemang för människor i nöd, svarar några få extremister med motsatsen och sprider skräck. Tilltänkta och fungerande boenden för asylsökande har satts i brand. Mycket talar för att bränderna har varit anlagda. Aktuell debatt om rasism och hatbrott De som sätter fyr, tänder eld, på hoppet om en , på hoppet om ett nytt hem, piskar upp stämningar inte mot den politiska agenda de anser vara fel utan mot människor som kommer hit från andra länder. De skapar otrygghet och de skapar rädsla bland människor som har lämnat allt vad de äger och har flytt förföljelse och krig. För drygt en månad sedan klev en ung man in på en skola i . Ett obeskrivbart drama ägde rum. Det var en helt avskyvärd attack. Det är svårt att ens försöka förstå att det har ägt rum. Attentatsmannen gick runt i skolan och avgjorde vem som skulle dö. De som drabbades hade samtliga utländsk härkomst eller såg i varje fall ut att vara av utländsk härkomst. Det var dem han valde ut. De är första gången något liknande har hänt i en skola i , men det är inte första gången denna typ av rasistiska dåd har skett i vårt land. härjade lasermannen i , som flera har varit inne på tidigare i debatten. var det i . Deras utvalda offer var människor med utländskt utseende. har höjt terrorberedskapen. Vi vet lite om de orsaker som ligger bakom, men är tydligt. Det största hotet just nu mot är våldsbejakande islamistisk extremism. Inte minst efter händelserna i och vet vi att något liknande också skulle kunna ske här mitt ibland oss. I är oron stor bland den judiska befolkningen. Glåpord och hat sprids. Vid attentaten i både och var judar ett särskilt mål. attackerades en judisk lärare i av IS-anhängare. De har något gemensamt, mordbrännarna, attentatsmannen i , lasermannen, och islamisterna. De drivs av hat, och de sorterar in människor i två kategorier: mer eller mindre värd och mer eller mindre värd att leva. Människovärdet är unikt och okränkbart, och det är enbart i demokratier som minoriteter och olikheter har möjligheten att respekteras och att leva i fred. Det är något som vi verkligen måste värna. Det är själva kärnan i ett land som vårt. Men då duger det inte att kommuner i , däribland , saknar handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Då duger det inte att antirasismen exkluderar. Och duger det inte att nonchalera att hatbrott och hot sker. Utmaningarna i vårt land är stora, inte minst på migrations- och integrationsområdena. Utanförskap och isolering kan vara en grogrund för hatet att frodas. Därför ingår också en aktiv integrationspolitik i alla dess delar i det förebyggande arbetet mot hatbrott och rasism. Ska kunna vara ett land som präglas av medmänsklighet och trygghet måste vi bygga ett samhällsklimat som inte har sin utgångspunkt i konflikter och motsättningar utan i en samhällsgemenskap som vilar på tillit och förtroende. 89 Statsrådet (S): Först vill jag passa på att tacka för det stora samförstånd som ändå verkar finnas i kammaren i den här frågan och för det stöd och den uppbackning som finns för både den här och den tidigare regeringens arbete mot hatbrott. Jag vill i sammanhanget bara varna lite för att ta det faktum att benägenheten att anmäla hatbrott har ökat som ett tecken på att hatbrotten ökar, för vi vill ju faktiskt öka anmälningsbenägenheten. Det är inte ett bra mått. Det finns andra bra mått på hur hatbrotten utvecklas. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Jag har två frågor som jag måste ställa. från säger i talarstolen att hatbrotten i är importerade. attackerades Showan Shattack på gatan i . Han slogs ned bakifrån och knivhöggs av tre män. Han svävade mellan liv och död. kom ut som en stad under ”Kämpa, Showan!” med förhoppningen att Showan skulle överleva den fruktansvärda hatbrottsattacken. Sedermera greps tre medlemmar ur Svenskarnas parti för attacken. Min fråga till är: På vilket sätt var det här ett importerat hatbrott i ? Den andra frågan jag har, som flera andra också tagit upp, är om attackerna mot flyktingboenden runt om i landet. Vi vet att en del av bränderna startat i boenden av misstag, så alla är inte anlagda. Men det finns ett antal anlagda attacker runt om i landet. Medan samtliga partier utom ett i riksdag tog avstånd från attackerna, som jag kallade till mig polisen och för att höra vad som kunde göras för att stoppa detta, som människor runt om i landet uppsökte sin lokala flyktingförläggning och hjälpte till med bevakningen, då samlades också ni sverigedemokrater runt om i landet. Men ni samlades inte för att ta avstånd eller för att skydda flyktingboenden, utan ni samlades för att lägga ut adresser till flyktingboenden. Ni gjorde det i , ni gjorde det i och på andra ställen. Och er partiledare var sist av alla partiledare med att ta avstånd. Min fråga till blir därför: Varför var det så viktigt att medan flyktingförläggningarna brann publicera adresser till flyktingförläggningar i landet i stället för att ta avstånd från bränderna, i stället för att arbeta mot bränderna? Den frågan skulle jag gärna vilja ha svar på. Avslutningsvis vill jag understryka det jag sa i inledningen. Det sker ett aktivt arbete för att öka uppklaringen av hatbrotten. Jag delar uppfattning att uppklaringsprocenten av hatbrott är för låg. Jag hoppas att det arbete som polisen har aviserat, och som delvis påbörjades under tid som justitieminister, ska råda bot på det och att uppklaringsprocenten ska öka. Jag tror också att polisen måste jobba mycket mer aktivt mot de grupper som utsätts för hatbrott just för att öka anmälningsbenägenheten. Det finns ett glapp där många grupper inte riktigt litar på polisen och de rättsvårdande myndigheterna. Den låga uppklaringsprocenten är en del av det; det lönar sig inte att anmäla. Vi måste också bryta förtroendebarriärerna. Jag vill också passa på att påminna om att vi har gjort stora insatser för att höja säkerheten för den judiska gruppen, som har varit särskilt utsatt. Vi hade beväpnade poliser på plats, som var inne på. Vi har en fortgående dialog med de judiska församlingarna om säkerhetsarbetet och mellan Säkerhetspolisen och dem. Vi har kraftigt ökat beloppet som de religiösa församlingarna kan söka för hjälp med säkerhetsarbetet. 90 (): Det är en intressant debatt, och det finns många trådar att dra i. Aktuell debatt om rasism och hatbrott När tar avstånd från rasism och sedan påpekar att det är mycket självklarheter vill jag säga att det är just det som det inte är. Det är ju inga självklarheter. Det är mycket som uppenbarligen inte är självklart. Annars hade vi inte haft problemet. Men när har sagt det övergår han raskt till att påpeka att det minsann också är svenskar som utsätts för rasism av, vad jag då förstår, folk som inte är svenskar. Det är det hårdnande klimatet, som också tar upp, som är vårt bekymmer. Grupper ställs mot varandra. Vi förmår inte att säkerställa att människor har tillräckliga kunskaper för att bete sig civiliserat och ordnat mot varandra. Vi låter konspiratoriska idéer ta mark och på det sättet förstöra det öppna och fria samhället. Här måste vi kraftsamla och göra något.