prot · H20996 · 2015-05-06 00:00:00 — Får vi till en höjning av utbyggnadstakten i elcertifikatssystemet skapar vi därmed bättre förutsättningar för förnybar energi. Jag hoppas och tror att väljare vill se de stora satsningar som görs på förnybar energi samt att kommer att bifalla ambitionshöjningen för förnybart. (ÅLDERSPRESIDENTEN: Jag vill passa på tillfället att hälsa tidigare ledamöter välkomna in i kammaren för att avlyssna denna spänstiga och spännande debatt.) 70 (M): För drygt sedan lämnade besked om att man har för avsikt att stänga reaktorer vid . är största elproducent. Där finns fyra reaktorer, varav två nu kan komma att stängas. När jag pratade med grannar och vänner hemma i , där ligger, kom det upp många känslor. De flestas känsla var en stor besvikelse och en uppgivenhet. är en stor och viktig arbetsgivare, den största privata arbetsgivaren i kommunen, med 1 640 anställda och därtill ca 1 000 årsentreprenörer. Utöver detta har beskedet naturligtvis en påverkan på i princip hela det lokala näringslivet. Jag skulle vilja påstå att alla som bor i känner någon som jobbar på . Många har varit där på studiebesök i skolan. När man träffar vänner eller vid middagar talar man om verksamheten. och har blivit en väldigt naturlig del av . Det gör också att vi kanske inte har den oro som många andra har för kärnkraften, troligen för att vi kan lite mer om den. Oron vi har är över vad som händer nu efter besked om att man ska lägga ned två reaktorer. Jag kan förstå ekonomiska grunder för sitt ställningstagande. Men vad jag inte förstår är Socialdemokraternas agerande, eller brist på agerande. Jag håller regeringen ansvarig för att detta besked har kommit. Jag förväntar mig åtgärder för att i bästa fall förhindra att det sker och åtminstone för att komma med åtgärder som dämpar negativa effekter för människor och företag i , i och i hela elområde 3. Jag förväntar mig också åtgärder som dämpar de negativa effekterna för företag i , , ja faktiskt hela . Både människor och företag kan vänta sig högre elpriser. Den elintensiva industrin behöver konkurrenskraftiga priser. I förlängningen kommer beskedet att leda till sämre konkurrenskraft och färre jobb. Detta berör i allra högsta grad frågan om elområdesindelningarna. Prisskillnaderna kommer att öka än mer mellan elområdena som ett resultat av besked. Det berör människor och företag i , , , län, , , län, samt delar av , även , län, delar av , och . Vad blir Socialdemokraternas besked till människor som bor i dessa områden? Deras elräkningar kommer gå upp. På vilket sätt stärker beskedet svensk konkurrenskraft och skapar förutsättningar för fler jobb? Den elintensiva industrin kommer att få ökade kostnader. Vi ser att regeringen är passiv. Man pratar snarare än att ta tag i de stora utmaningarna. När regeringen gör saker är det snarare åtgärder som slår mot företagsamhet, industri och konkurrenskraft. krävs det handling i rätt riktning. I detta anförande instämde och (båda M). 71 (S) replik: Jag kände mig nästan apostroferad, så jag tar repliken. Jag vill börja med att säga till att jag har den största respekt för det du inleder med att konstatera. Det finns naturligtvis en arbetsmarknadspolitisk och en regionalpolitisk konsekvens av detta. Men det är inte det vi i första hand ska diskutera . Sedan har jag en filosofisk fundering. Om man nu bor i , är det så självklart att man då kan mer om kärnkraften och dess konsekvenser? Jag vet inte. Jag har bott i i halva mitt liv. Jag har bott i , och jag har sett från köksfönstret. Jag påstår inte att jag kan mer om kärnkraft än någon annan i kammaren. Jag är inte säker på att kan det heller. Jag tycker att det är ett egendomligt sätt att argumentera. Jag har tidigare försökt att relatera regeringens besked till kärnkraftsbranschen. När nu säger att det kommer att bli högre elpriser för den konkurrensutsatta industrin och högre elpriser för elkonsumenter i område 3 och 4 är det inte vad marknaden har taxerat in. Marknaden taxerade in besked med en prognostisering på prisskillnad. vd konstaterade på sin presskonferens att av konsekvenserna är en direkt följd av den regeringspolitik som är förd. Om man har så små marginaler i en verksamhet som kraftproduktion som kräver dessa långa investeringshorisonter är det ganska naturligt att man på affärsmässiga grunder fattar det beslut som har gjort. Jag ser ingen dramatik i det. Vi har ett elöverskott och ett produktionsöverskott i som gör att vi fortfarande har, vilket jag har berört, ett fönster som är hyfsat stort att hantera dessa frågor. Det kommer inte att ske något dramatiskt i närtid. Vi kommer inte att ha något underskott i närtid. Men vi behöver påbörja ett gemensamt arbete för att lösa frågorna . Det är beskedet från Socialdemokraterna i det här läget. 72 (M) replik: menar att det inte är någon dramatik. Men för oss i och är det stor dramatik. Vi har talat om kunskap kopplat till oron för kärnkraft i det stora hela och säkerheten runt det. Det finns undersökningar som visar att ju närmare du bor ett kärnkraftverk, desto mer litar du på det. Det tror jag hänger ihop med kunskapen, att vi känner någon som jobbar på verket och att vi är där på studiebesök. Det var vad jag försökte relatera till. Men det är kanske inte vad debatten i stort relaterar till. har både nu och tidigare i debatten talat om marknaden och sagt att detta är ett exempel på att marknaden fungerar. Skulle då inte vi som moderater stå upp för detta? Jag tycker att marknaden är bra, och jag gillar när den fungerar. I det här fallet klandrar jag inte för det beslut som det har fattat. Det lever i en politisk värld. Det lever i kontexten av de beslut som vi och regeringen fattar. Jag klandrar snarare regeringen. Skatt ska tas ut efter bärkraft. Det är problemet här. Elpriserna är väldigt låga. Trots det väljer regeringen att höja skatten. Det är en pomperipossapolitik som slår ut kärnkraften och påverkar oss hemma i och , hela den elintensiva industrin och elkonsumenterna i hela elområde 3. 73 (S) replik: Den här diskussionen kan tendera att dra i väg till att bli någonting helt annat än en energipolitisk diskussion, . Det kan också bli någon sorts marknadsfilosofisk diskussion. Jag vill än en gång understryka att jag har full respekt för den oro man känner i . Jag har full respekt för alla människor som upplever hot mot sina jobb och sin anställning. Det finns självklart en arbetsmarknadspolitisk effekt av detta. Men om vi ser både arbetsmarknadspolitik och energiförsörjning som nationella frågor och inte som lokala frågor får vi nog försöka att hantera den. Det växer också fram möjlighet till många nya jobb runt om i landet och säkert även i inom energiområdet på andra områden än just kärnkraftsproduktionen. Vi får väl tro att oron kan lägga sig så att vi kan hantera den frågan. Diskussionen om huruvida det ska vara en fungerande marknad eller inte är ganska intressant. Jag lyssnar på vad säger och vad andra företag i branschen säger. Det kan väl ändå inte vara så att vi ska ha en företagsbeskattning i det här landet som ska ta hänsyn till varje enskild branschs lönsamhet vid det enskilda tillfället? Är det den typen av företagsbeskattningspolitik som förespråkar skulle jag nog klassificera hela den diskussionen som någon form av försök till ett dolt statsstöd enligt de EU-diskussioner som varit här tidigare. Vi måste ha en konsekvent företagsbeskattningspolitik. Senast den termiska skatten höjdes var 2008. Då höjdes den betydligt kraftigare än vad man gör . Då var det inga protester från sida, vad det nu kan ha berott på vid det tillfället. Det är en form av indexering vad gäller miljöskatter som är ganska rimlig med tanke på de år som har gått. Men det är fortfarande en oerhört marginell effekt. Möjligtvis ska vi ha en annan princip för företagsbeskattning. Om det är vad förespråkar är det lika bra att han säger det rakt ut och inte gör det till en fråga för just den här delen av energiproduktionen, det vill säga kärnkraftsproducenterna. 74 (M) replik: I regeringen är det två partier varav parti är det ena och är det andra. Det har uttryckligen sagt att detta är en strategi för att trycka undan kärnkraften och har lovat i valet att minst två reaktorer ska läggas ned. Det är mot den bakgrunden jag ser att man med politiska, ideologiska övertygelser väljer att höja skatten. Här har Socialdemokraterna vikt ned sig för de argumenten från . var väldigt otydlig i valrörelsen om var han stod om kärnkraften. Jag kommer ihåg debatten där man frågade: Ska kärnkraften byggas ut eller inte? Han lyckades inte hålla upp vare sig grön eller röd lapp. I det vakuum som uppstått när en ledare är så otydlig har tagit ett tydligt grepp om Socialdemokraterna. Det är naturligtvis en olycklig situation. Vi ska nog inte debattera arbetsmarknadspolitiken här. Jag har ställt interpellationer till ministern. Den kommer att komma upp i andra lägen. Men det vore intressant att höra: Vad tycker om kärnkraften? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 17 Lokala aktionsgrupper betänkande 2014/15:NU19 Lokala aktionsgrupper (prop. 2014/15:89) 75 (V): Det lär bli få gånger i denna riksdag som jag kommer att vara så kunnig inom ett ämne som vi debatterar som i dagens fråga om en uppdaterad lagstiftning för lokala aktionsgrupper, så kallade LAG-grupper. Innan jag trädde in i denna riksdag arbetade jag som verksamhetsledare just i en sådan lokal aktionsgrupp. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 och förklara varför vi har en reservation . Den lagstiftning som vi tar ställning till är en uppdaterad EU-lagstiftning som man moderniserar en del av. Lagstiftningen är så gammal att den har funnits sedan EU-inträdet . Anledningen till den reservation har är att man i regeringens förslag till en ny och uppdaterad lagstiftning har lyssnat alldeles för mycket på sin egen förordnade myndighet, . Framför allt har regeringen lyssnat alldeles för lite på de erfarenheter som man har dragit av tidigare arbete med lokala aktionsgrupper. Man inför nu ett nytt begrepp i lagstiftningen: tystnadsplikt. Jag tänker mig att det är ungefär som prästernas tystnadsplikt. Att på detta sätt blanda ihop tystnadsplikt och sekretess i vår lagstiftning tycker jag är djupt olyckligt. Effekten blir en mer stelbent och rigorös lagstiftning med mindre förmåga att göra lokala anpassningar utifrån verklighetens fall. De lokala aktionsgrupperna är inte, och ska inte vara, några myndigheter. Det är därför viktigt att vi inte pådyvlar dem en myndighetsstruktur. Jag och anser därför att de frågor som rör offentlighet, sekretess och tystnadsplikt bör regleras på en lägre nivå än lagstiftning, exempelvis genom avtal med lokala aktionsgrupper som är på väg att bildas. Jag tror att alla partier i denna kammare i grunden delar synen att våra projektmedel ska fördelas på ett så effektivt men korrekt och säkert sätt som möjligt. Det handlar också om att vi ska flytta makt till lokala beslutsfattare så långt ned som möjligt, enligt EU:s subsidiaritetsprincip. Tyvärr går riktningen åt fel håll. I stället för att vi får mindre EU-byråkrati ökar oron för fel, och därigenom blir EU-regelverken ännu snårigare och krångligare. Tyvärr innebär denna lagstiftning att vi går i fel riktning. Därför vill jag uppmana alla aktörer att tänka på vad det är som vi i grunden vill uppnå. När jag tänker på vad det är vi vill uppnå tänker jag på alla de veteraner som jag har träffat , på veterandag. När de talar om vad de gör lyfter de fram sitt lokala engagemang i sin hembygd dit de nu har återvänt från att ha suttit i denna kammare i en massa år för att bli lokalt engagerade i fiskeföreningen, i byalaget eller vad det än må vara. De visar att det finns en lokal kraft och en lokal kraft som vi ska ta vara på. Genom att ta den lokala kraften till vara kan vi också få till en lokal utveckling, och då blir det precis det vi vill uppnå med lagen: lokal aktion. Därför vill jag än en gång trycka på att det är det som vi alltid ska jobba för i näringsutskottet. 76 (S): Vi har här ett betänkande om lokala aktionsgrupper. beskriver detta med den kunnighet han har eftersom han själv jobbar i denna typ av verksamhet. Det var mycket beskrivande. Man kan kanske initialt fundera på vad lokala aktionsgrupper står för. Regeringen föreslår en ny lag om just lokala aktionsgrupper. Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter för gruppers handläggning av ärenden om stöd inom lokalt ledd utveckling. Precis som lyfte upp är det ett förslag som också innehåller bestämmelser som rör uppgiftsskyldighet och tystnadsplikt. Jag vill vara tydlig med att jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. Jag framhåller betydelsen av de insatser som görs för regional tillväxt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Lokalt ledd utveckling innebär möjligheter för lokala och regionala aktörer att anpassa lösningar efter de olika förutsättningar som råder, vilket i sin tur kan medföra en ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser. Denna lokalt ledda utveckling och den så kallade Leadermetoden med andra aktionsgrupper innebär också att arbetet präglas av ett underifrånperspektiv i samverkan mellan privata, offentliga och ideella intressen. Jag vill understryka att detta underifrånperspektiv är viktigt och att även utskottet är tydligt med att man ser detta som en styrka. kommer, herr talman, att möjliggöra stöd för denna lokalt ledda utveckling inom samtliga fyra ESI-fonder. Man kan söka ur flera . Detta beskrivs vidare i den så kallade partnerskapsöverenskommelsen som har träffat med kommissionen. Enligt den nämnda förordningen ska den lokala utvecklingen ledas av just lokala aktionsgrupper. Dessa grupper ska bestå av företrädare för offentliga och lokala intressegrupper. Varken myndigheter eller någon enskild intressegrupp får ha av rösterna på beslutsfattandenivån. Jag går in på offentlighet, sekretess och tystnadsplikt. Eftersom de lokala aktionsgrupperna inte är myndigheter omfattas de uppgifter som har lämnats ut till dem inte längre av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen. För att skyddet av sekretessbelagda uppgifter ska bestå efter detta bör det därför enligt regeringens bedömning finnas en bestämmelse om tystnadsplikt för den som genom de lokala aktionsgruppernas verksamhet får tillgång till uppgifter som omfattas av sekretess hos , som är den myndighet som är berörd. De kommunala tjänstemän och tjänstemän från länsstyrelser som deltar i gruppernas verksamhet kommer också att omfattas av tystnadsplikten. Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. I exempelvis Datainspektionens remissyttrande framgår att myndigheten anser att de föreslagna bestämmelserna innebär en väl avvägd balans mellan intresse av insyn och behovet av sekretess. 77 (M): Det har tydligt berättats vad ärendet handlar om av tidigare talare. Jag skulle vilja säga att förslaget, som vi ser det, är väl avvägt i rimlig ordning för att man ska hitta lösningar för att ta till vara behovet av insyn och sekretess. Man ska också ha underifrånperspektivet. Som redan har påtalats här är det viktigt att man kommer ut på den lokala nivån. Det är som genom regeringens förslag blir den myndighet vars förlängda arm går ut i regionen för att ta till vara och hitta den balans som man har talat om. Låt oss följa det arbete som sker efter detta beslut. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 78 (SD): ser positivt på att lokala aktörer deltar i tillväxtfrämjande åtgärder. Lokal kännedom om bland annat företagens utvecklingsmöjligheter, nya affärsområden samt tillgång till utbildad och kvalificerad arbetskraft är av stor vikt. Dessutom är det viktigt med ett brett, lokalt kontaktnät för näringslivets olika sektorer, myndigheter och kommunala aktörer samt inom områden som till exempel utbildning, infrastruktur och kommunikation. Vårt generella ställningstagande är att de lokala aktörerna har god kännedom om lokala förutsättningar och därmed är väl lämpade att tillhandahålla europeiska projektmedel och ta fram strategier och rätt prioriteringar för tillväxt. Vi vill dock bestämt betona vårt ställningstagande gällande fördelningen av dessa europeiska projektmedel och europeiska prioriteringar i allmänhet. Vi vill även belysa att LLU-projekten är otydliga och är i vissa fall även vilseledande i sitt utförande. kritik gäller i första hand denna otydlighet och vilka projekt som ska prioriteras. Men kritiken gäller även den regionala fördelningen av projektmedlen samt omfånget av de regionala delar som ska prioriteras. Vi ser också en otydlighet i de olika riktlinjerna för prioriteringarna samt för vilka som i realiteten styr prioriteringarna och utbetalningarna av fondmedlen. Insatser inom LLU-programmet ska bidra till att de mål som är satta inom ramen för EU 2020 uppnås. De ska också bidra till att de fondspecifika och fondgemensamma målen i partnerskapsöverenskommelsen, socialfonden och regionalfonden uppnås. har lämnat kritiska ställningstaganden tidigare, bland annat när det gäller EU 2020, de europeiska strukturfonderna, partnerskapsöverenskommelsen samt de tematiska målen. Och vi anser att det även är befogat att ifrågasätta prioriteringarna i dessa LLU-projekt. Projekten kännetecknas av att de mer eller mindre är pr-projekt för EU. Genom projekten vill man visa att man är med och påverkar även lokalt. Man vill kunna sälja in att EU behövs och sälja in sin egen förträfflighet. anser att prioriteringarna i Europeiska unionen bör ligga på att främja konkurrenskraft, kunskap och innovation. Vi anser dock att fördelningen av de gemensamma medlen i långtidsbudgeten som är ämnade för detta är i obalans. får därmed en ekonomiskt ofördelaktig fördelning av ESI-fonderna. Om vi inte kan avskaffa strukturfonderna och låta medlemsstaterna själva bedöma sina behov av satsningar vill vi i alla fall framhålla att det är av stor vikt att EU:s strukturfondmedel används på ett så effektivt sätt som möjligt, till exempel genom mer noggranna kontroller och genom att projektutbetalningar i vissa fall ska ske först efter att projekten har avslutats. Därigenom kan strukturfondsprogrammen vidhålla och förstärka sin betydelse för just regional tillväxt i . Vi ser vikten av att strukturfonderna endast ska användas till projekt för att stimulera tillväxt. En sådan åtgärd skulle resultera i att strukturfonderna inte används till socioekonomiska projekt i lika stor utsträckning. När man dissekerar LLU-projekten träder en bild fram av att det är just det som de används till i första hand och att dessa satsningar i själva verket har väldigt lite att göra med till exempel stöd till landsbygden. Avslutningsvis verkar det vara oklart var pengarna ska tas ifrån och vem som ska bedöma vilka projekt som ska vara aktuella. Detta tillsammans med all vår andra kritik öppnar upp för att pengarna kan hamna fel i slutändan, här i men även i resten av unionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) betänkande 2014/15:TU11 79 (M): debatterar vi trafikutskottets betänkande om sjöfartsfrågor som behandlar 25 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Sjöfart är ett ämne som engagerar många, inte minst för att transporterna på vatten är miljövänliga och kostnadseffektiva. En väl fungerande sjöfart är avgörande för den svenska basindustrins konkurrenskraft. som har EU:s längsta kuststräcka har en enorm potential för att bli ledande i när det gäller just sjötransporter. Ökade sjötransporter är inte bara en möjlighet utan en nödvändighet. Det är redan trångt på våra vägar och järnvägar, och ökad kapacitet är förknippad med väldigt stora investeringar. När det gäller vattentransporter är infrastrukturen redan på plats. Och det krävs inga större underhåll för att sjöfarten ska fungera. kan det dock krävas viss isbrytning för att det ska fungera i våra farleder. Men det blir inte fartygsköer, och vattenvägarna behöver som sagt inga reservdelar. Ett medelstort fartyg motsvarar ungefär 500 lastbilar, och utsläppet av koldioxid räknat per ton gods och kilometer är mindre jämfört med andra trafikslag. Ändå brottas den svenska sjöfartsnäringen med stora svårigheter, framför allt på grund av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder. Uppföljningsstudien av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft som trafikutskottets uppföljningsgrupp har genomfört visar tydligt att en nationell sjöfartsstrategi är mycket angelägen. Dessvärre är det oklart vilket arbete regeringen bedriver för att faktiskt ta fram en sjöfartsstrategi med syfte att stärka sjöfartsnäringen. Sjöfarten är nämligen mycket mer än ett transportsätt. Den är också en näring, som sysselsätter många, inte minst underleverantörer av marin utrustning, skeppsmäklare och hamnarbetare. Listan kan göras lång. Varje jobb på sjön innebär fyra jobb i land. Det har alltså stor betydelse om man har en sjöfartsnäring i det egna landet. Det handlar om jobb som inte har råd att förlora för att regeringen inte förmår fatta beslut som stoppar den utflaggning som har pågått . Då kan någon anmärka på att utflaggningen pågick även tidigare, när vi hade en alliansregering. Men man ska komma ihåg att alliansregeringen gjorde en hel del för att motverka den utflaggning som vi kunde se. Bland annat anslogs en sjöfartsmiljard. Och vi avsatte pengar till praktikplatser på utländska fartyg för studerande både på och Sjöfartshögskolan i . Uppföljningen, som jag nämnde tidigare, konstaterar att det finns två huvudanledningar till att svenska rederier väljer att flagga ut sina fartyg. Den första är frånvaron av ett tonnageskattesystem. Den andra är utformningen av de svenska bemanningsreglerna. Införandet av tonnageskatt, som innebär att beskattning av rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt med utgångspunkt i fartygens storlek i stället för de faktiska inkomsterna, är efterlängtad av branschen. Fördelen med tonnagebeskattning är att den utjämnar skattekostnaderna för rederierna, oavsett om det är låg- eller högkonjunktur. Då kan rederierna göra sina fartygsinköp och investeringsplaner när de behövs och inte när det är skattetekniskt mest fördelaktigt. Studier visar att införandet av tonnageskatt skulle kunna innebära mycket för svensk ekonomi. Det uppskattas att svenskt bnp skulle kunna stärkas med . Det skulle också kunna skapas 18 000 nya arbetstillfällen i . Så snart remissförfarandet kring utredningen om tonnageskatten är avslutat bör regeringen ta steget från ord till handling. Vi anser att regeringen bör återkomma skyndsamt med en redogörelse för vilket arbete som bedrivs för att åtgärda de problem som uppmärksammades i trafikutskottets uppföljning, som samtliga partier var delaktiga i och stod bakom. En nationell sjöfartsstrategi för hur sjöfartsnäringens villkor ska förbättras och för hur vi ska stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft är angelägen. Dessvärre är vi i Alliansen ensamma om att önska ett tillkännagivande till regeringen om rättvisa konkurrensförhållanden för den svenska sjöfarten. Vi har därför framfört vår åsikt i ett särskilt yttrande. Vi vill helt enkelt gå längre än regeringen och de andra partierna. Vi i Alliansen har en gemensam reservation om inre vattenvägar, som jag lite kort kommer att beröra. bestämde alliansregeringen sig för att införliva om inre vattenvägar och fattade ett antal beslut i detta syfte. Vi anser att det är viktigt att regelverket implementeras samt att det innehåller så få svenska särregler som möjligt utan att säkerheten för dem som färdas åsidosätts. Transporter på våra sjöar och kanaler är ett hållbart och energibesparande alternativ. Låt oss ta som exempel. Där bor 4 miljoner människor inom en radie av . Infrastrukturen i det området är störningskänsligt vad gäller både väg- och järnvägstransporter.