prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — Jag ska ge mig på att tala om precis det som skrivelsen från regeringen handlar om – om effektivitet i exportgarantisystemet. Det kanske inte låter så fantastiskt intressant, men det är det verkligen för de företag som det berör. När man läser om vad de tycker om och hur den hanterar detta kan jag tycka mig se en stor övervikt just för stora företag och stora affärer. Det uppdrag som nämnden har haft – att bry sig om små företag och deras förutsättningar för att öka sin export – har den inte brytt sig så oerhört mycket om. Det är anmärkningsvärt, kan jag tycka. Det är också en av de punkter är kritisk till i rapporten. Detta har skett på bekostnad av de små och medelstora företagens möjligheter att dra nytta av en kreditgaranti. En kreditgaranti handlar helt enkelt om att säkerställa vad som händer om man gör en affär och inte får betalt från den part som man handlar med, säljer tjänster till eller exporterar till. Då kommer kreditgarantin in i det hela. Då ska man också veta att det här kostar pengar för företagen. Det kostar ungefär – efter vad man ser i uträkningen här – av omsättningen i affären. Det är klart att det är peanuts för ett stort företag att betala 1 miljon i avgift för att få en kreditgaranti på x procent om det gäller en stor affär på 100 miljoner. Det är ingen stor summa för ett företag som , eller något annat storföretag. Men för ett litet företag är det såklart jättemycket pengar. En annan av de punkter som nämns i rapporten och som är kritisk till handlar om vilken täckningsgrad garantin kan utgöra. Där kan man ganska tydligt se att kritiken inte minst handlar om likvärdigheten i behandlingen av företagen. Det är ytterligare någonting som man måste se över. Det kan inte vara så att företagare och företagsrepresentanter talar med varandra och inser att de har ett affärsvärde på 100 miljoner men får olika täckningsgrad om någonting skulle hända. Om det skulle gå i stöpet kanske vissa har en täckningsgrad på och vissa 40 – inte vet jag. Men det är olika täckningsgrad, och kritiken gäller att man inte blir behandlad likvärdigt. om effektivitet i exportgarantisystemet Jag tycker att detta är allvarligt, inte minst därför att små företag inte har samma resurser att kunna bedöma denna typ av avtal och göra jämförelser som stora företag har. De har sina avdelningar med jurister, affärsutvecklingsavdelningar och så vidare som jobbar med denna typ av frågor. En sak som kan bli en konsekvens av detta är vad vi vill exportera. Om vi tittar på till exempel miljöteknikbranschen, som sysselsätter ungefär 40 000 anställda och omsätter enligt SCB och miljöteknikråd, kan vi se att investeringarna i branschen helt enkelt har tippat runt. var det offentliga kapitalet av allt privat kapital som pytsades in i branschen. är det precis tvärtom; det är av det offentliga kapitalet som privata investerare lägger på just miljöteknikbranschen. Då kan man ställa sig frågan: Vad får vi för effekter av det här om man inte längre tror på svensk miljöteknik och export av den? Om utländska investerare flyr branschen – vad har vi då själva för utveckling i ? Vad säger det till svenska investerare? Vi är allihop medvetna om att vi har en internationell marknad som vi måste förhålla oss till. Därför är en exportkreditgaranti viktig. Vi kan jämföra med de små kreditgarantiföreningar som finns i , till exempel Mikrofonden Väst, som sysslar med inhemska garantier till småföretag. Det gäller just de allra minsta företagen, som behöver hjälp och stöd när de inte kan få det från banker och andra kapitalstarka aktörer i samhället. I det här fallet, när vi talar om export, är det helt klart att om det är en statlig exportkreditnämnd som ska ta hand om möjligheterna för svenska företag att exportera måste de framöver, enligt min mening som kristdemokrat, satsa ännu mer på att ha en klar strategi att nå små och medelstora företag. Med det sagt kan vi också konstatera, vilket också står i en av åtgärdspunkterna, att man inte heller mäter små och medelstora företag som man gör i hela världen i övrigt. Man har en dubblering av antalet anställda och omsättning som man inte har någon annanstans. Det är också intressant att konstatera. Det innebär att de små företagen är så pyttesmå i EKN:s beräkningar att de förmodligen därför inte räknas. De syns helt enkelt inte i statistiken. Med detta sagt hoppas jag att de åtgärder som är föreslagna i om effektivitet i exportgarantisystemet också förverkligas. I detta anförande instämde (C) och (FP). 48 (S): om effektivitet i exportgarantisystemet Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkande NU13. har, som flera andra talare har varit inne på, granskat effektiviteten i exportgarantisystemet. Granskningen visar bland annat att , EKN:s, premienivåer har satts för högt och att EKN har byggt upp ett omotiverat stort kapital i förhållande till verksamhetens behov. menar också att EKN:s arbete med att bredda kundbasen bland små och medelstora företag ännu inte har fått någon tydlig effekt och att regeringen trots detta inte har gjort någonting för att ändra styrningen av myndigheten. Regeringen välkomnar granskning och instämmer i vissa delar av den kritik som riktar. Regeringen har redan genomfört åtgärder i enlighet med rekommendationer. Självbärandeprincipen för garantiverksamheten är inbyggd i garantimodellen, som regleras av budgetlagen och förordningen om utlåning och garantier. Regeringen har därför i regleringsbrevet till EKN uppmärksammat myndigheten på att den ska tillämpa förordningens bestämmelser. I regleringsbrevet fick EKN i uppdrag att fastställa hur stor del av myndighetens kapital som utgjorde ett överskott och ska kunna betalas in till statens centralkonto. EKN har också i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa eventuella åtgärder för premieberäkningen. Åtgärderna ska rapporteras till . Regeringen har i regleringsbrevet för EKN tagit bort dess undantag från § 25 a i avgiftsförordningen. Det innebär att EKN kommer att vara skyldig att lämna förslag till regeringen om hur ett uppkommet överskott ska disponeras. Ett av målen för EKN i regleringsbrevet är att fortsätta satsningen på små och medelstora företag. I detta arbete ska EKN använda sig av EU:s definition av små och medelstora företag. EKN ska också fortsätta arbetet med att öka och effektivisera den regionala närvaron. Globaliseringen innebär att ekonomierna i världens länder blir alltmer sammanflätade. För ett litet exportberoende land som skapar det enorma möjligheter. Exporten är en grundbult i vår ekonomi som skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. För att nå den lägsta arbetslösheten i EU spelar export av varor och tjänster en nyckelroll. uppgår exporten i till nästan hälften av vår bnp. Med tanke på att handeln är så viktig för den svenska ekonomin är det oroväckande att den har utvecklats så pass svagt. En stor utmaning, som bland andra var inne på, är att få fler små och medelstora företag att exportera. Möjligheterna är stora, men det krävs insatser. Tack vare den tekniska utvecklingen och internationaliseringen kan även ett litet företag med rätt produkt sälja sin vara eller tjänst på den internationella marknaden. Eftersom många av de nya jobben tillkommer i just små och medelstora företag är det viktigt att fler av dem ökar sin export. Studier pekar också på att små och medelstora företag som börjar exportera ökar antalet anställda. Det finns en rad aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Flera undersökningar visar att många företag inte vet vart de ska vända sig för att påbörja en internationalisering. Regeringen vill underlätta för dem genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. Vi vill ha regionala exportcentrum. om effektivitet i exportgarantisystemet Regeringen har påbörjat arbetet med en ny exportstrategi som utformas tillsammans med landets företagare och andra aktörer. Regeringen har bjudit och kommer att bjuda in företrädare för näringslivets olika delar för att tillsammans arbeta fram den strategi som ska fungera som en vitamininjektion för den svenska exporten. är en liten marknad, och för att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över. och kommer fortsättningsvis att vara viktiga marknader, men fler företag behöver också nå ut till växande marknader i , och . När fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb i . Svensk export behöver växa där världen växer. har som ett exportorienterat land stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar därför för att riva handelshinder. står vi upp för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen driver detta i samtliga handelsavtal och även i förhandlingarna mellan och . Frihandels- och investeringsavtalet mellan och , TTIP, kommer att bidra till jobb och ökad tillväxt i . Ett frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande och täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. När det gäller de största vinsterna med är det inte tullarna som är den stora utmaningen i detta avtal. Det finns tullar på i genomsnitt . De kan bli lägre, vilket skulle gynna handeln, och det är inte oväsentligt. Men den stora vinsten med avtalet är att jobba med de tekniska och icke-tariffära handelshindren, till exempel skillnader i standarder och regleringar. ska vara en röst för fri och rättvis handel. Men lika starkt ska vår röst ljuda för de värderingar som präglat vår svenska modell: demokrati, frihet, jämlikhet och rättvisa. Handel med nya delar av världen innebär både möjligheter och utmaningar. Svenska företag ska vara föredömen inom hållbart företagande. Därför stärker regeringen arbetet med just hållbart företagande, som man arbetar fram en ny exportstrategi. Som femte land i världen tar vi fram en handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter baserad på . Jag tycker att det känns oerhört spännande att regeringen nu arbetar med att ta fram den viktiga exportstrategin, och jag hoppas att vi alla här kommer att delta aktivt i det arbetet. Exportstrategin ska enligt planen läggas på bord . 49 (C) replik: om effektivitet i exportgarantisystemet Tack, , för ett bra anförande! Vi pratar väldigt mycket om exportstrategi, och kunde vi läsa i tidningen att näringsminister och var ute och pratade om regeringens nya exportoffensiv. Den innebär i pengar i runda tal 226 miljoner och därefter 315 miljoner resten av mandatperioden. Men inför regeringen skatter för företagen med 27 000 miljoner , vilket är den största skattehöjning som någon regering har genomfört . Min fråga till är då: På vilket sätt är det här en offensiv satsning på export och svenskt näringsliv? 50 (S) replik: Tack, , för frågan! och har ju suttit i regeringsställning . Väljarna ville annorlunda och röstade bort den sittande alliansregeringen. Vi socialdemokrater vill gärna bli utvärderade på hur vi lyckas med jobben. Och utvärderingen av med alliansregeringen är att vi har en skyhög arbetslöshet, en hög ungdomsarbetslöshet och sjunkande skolresultat. Svaret som alliansregeringen och , parti, hade på de stora samhällsutmaningarna var alltid att de skulle sänka skatten. Ni sänkte skatten på företagande i tron att det skulle sätta fart på sysselsättningen i , vilket det inte gjorde. Vi måste välja en annan väg för att komma till rätta med de utmaningar som vi står inför. Jag kommer från , som är mest exportintensiva län. Jag vet hur viktig exporten är för människorna i . Jag har besökt många företag – det har säkert också från gjort – och när man frågar företagen vad de behöver för att kunna växa och anställa fler personer är svaret: Vi behöver satsningar på utbildning. Vi vill anställa. Vi har flera stora företag i som vill anställa men som inte hittar personal med rätt utbildning. har vi väldigt många arbetslösa västmanlänningar. Företagen säger att de behöver bättre utbildad personal, men den förra regeringen försämrade utbildningsmöjligheterna. På i har man förlorat 2 000 utbildningsplatser. Det skapar inte fler jobb, . 51 (C) replik: Tack så mycket, . Jag tycker inte att jag fullt och fast fick svar på min fråga. Det är väldigt viktigt att företagen ges konkurrenskraftiga villkor, för annars blir det svårt att konkurrera globalt. Det är ganska dyrt att driva företag i . Därför gjorde alliansregeringen en del insatser. Man sänkte bolagsskatten och, vilket jag var inne på tidigare, införde investeraravdrag med mera. Problemet är att ni höjer skatterna enormt mycket för företagen. Ni har också fått ganska hård kritik från näringslivet för det. De anser att de nya satsningarna som ni gör, de 200–300 miljonerna på export och innovationer , är småpengar i jämförelse med de planerade skattehöjningarna på 27 000 miljoner. om effektivitet i exportgarantisystemet Det är inte bara som säger det här. Återigen: Näringslivet är väldigt kritiskt mot detta. Jag har ett par citat som jag tycker tydliggör det. Bland annat säger , ordförande i och ägare av Danirgruppen, till : De flyttar många miljarder från företagsamheten till staten, och så tror man att staten är någon sorts expert på att skapa jobb och dynamik i ekonomin, vilket inte är min tro. Det är en tuff global konkurrens, och vi måste värna om våra företag. Liknande kritik i samma tidning levererar , vice vd i : Satsningarna, vars effekter är högst oklara, är småpengar i jämförelse med den kostnadschock man nu skickar på företagen. Det här är bara några av många röster som är negativa till den skattechock på 27 000 miljoner ni skickar på företagen. Min frågar blir åter: Vad säger ni socialdemokrater om den svidande kritiken från näringslivet? 52 (S) replik: Jag tycker att fick ett alldeles utmärkt svar på sin fråga i mitt tidigare inlägg. Jag skulle också kunna citera många människor. Jag skulle kunna citera den ensamstående cancersjuka mamman som tvingas jobba, i väntan på att hon kanske inte överlever, för att alliansregeringen har gjort enorma försämringar i trygghetssystemen. Jag skulle kunna tala om de personer som har förlorat sina arbeten och tvingats sälja sina hus för att de kan försörja sig eftersom ni försämrade arbetslöshetsförsäkringen så mycket. Vi har suttit i regeringsställning i knappt och inte haft en budget att regera efter. Det är därför lite tidigt att tala om effekter av det vi vill förändra. Men det vi kan utvärdera är den tidigare alliansregeringen som satt utan att lyckas komma åt den höga arbetslösheten. Vi har unga som har förlorat sitt framtidshopp eftersom de inte kommer ut på arbetsmarknaden. ABB är ett jättestort företag med bas i bland annat . De letar efter en specifik ingenjör för att kunna ta nya ordrar på den globala marknaden. När de inte hittar denna specialkompetens förväntar de sig att samhället ska ställa upp med satsningar på utbildning. Hur gynnar det ABB om skatten sänks? När de behöver välutbildad personal för att utveckla sin verksamhet och kunna ta nya ordrar hjälper inga skattesänkningar i världen. Det och svenska företag behöver är satsningar på infrastruktur, satsningar på fler bostäder och satsningar på utbildning. Jag välkomnar en utvärdering av vår tid vid regeringsmakten, som jag hoppas blir lång. 53 (M) replik: började berätta om det lilla exportberoende landet med grundbultarna sysselsättning och välstånd. I mitt anförande lyfte jag fram samspelet mellan det lilla företaget och den lilla människan, där allting börjar, och hur det hela utvecklas och hjulen börjar snurra, vilket leder till handelspolitik och export. Jag får fylla på frågor. Jag förstår inte hur skattehöjningar kan vara lösningen på allt. Man kan tycka att skattesänkningar är dåligt, men hur kan skattehöjningar lösa de problem som räknas upp? Alla människor, inklusive unga, får höjd skatt, företag ges krångligare och svårare regelverk, företag i välfärden motarbetas, valfrihet motverkas, energi blir dyrare och så vidare. om effektivitet i exportgarantisystemet Det blir 27,3 miljarder i skatt på företagande medan näringspolitiken får 630 miljoner. Det saknas en del nollor däremellan. Jag vill gärna höra utveckla detta. 54 (S) replik: Jag tackar för frågan. Låt oss fortsätta på det spår vi var inne på. respektive Socialdemokraterna och ser olika lösningar på samhällets utmaningar. Jag tror att vi måste börja med det grundläggande: Hur vill vi att vårt välfärdssamhälle ska vara uppbyggt? Hur används våra skatter? Hur ger vi våra barn och unga samma möjlighet till utbildning, samma möjlighet att ta sig ut på arbetsmarknaden och samma möjlighet att lyckas i världen? Det har ju inte fungerat . Som jag sa till vill företagen ha satsningar på utbildning så att de kan hitta kompetent personal. Företagen vill även ha satsningar på ökat bostadsbyggande. I min hemkommun i har vi en enorm bostadsbrist. Om ett företag hittar en person med rätt kompetens kan den personen kanske inte ta jobbet eftersom det inte finns någonstans att bo. Det är en jätteutmaning som alliansregeringen inte lyckades göra något åt med sina skattesänkningar. Bostadsbyggandet har varit nästan obefintligt. Företagen behöver utbildad personal, bostadsbyggande och tåg som kommer så att människor kan pendla till sina arbeten. 55 (M) replik: var inne på hur mycket besöksnäringen omsätter. Många unga jobbar där. tog själv upp att det är svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Det problemet fanns långt före alliansregeringen. Vi behöver därför underlätta för unga att komma ut på arbetsmarknaden. Varför tror ni att det blir lättare om ni höjer arbetsgivaravgifterna för unga? talade om utbildning. avviker jag kanske från ämnet, men jag ska berätta om min hemkommun . valde Socialdemokraterna att stoppa den skola som hade bäst resultat från att finnas kvar. fick barnen lämna sin skola på grund av ideologi. Det är tragiskt. Jag saknar ord för att beskriva vad jag tycker om det. När saker fallerar måste man göra om och göra rätt. var också inne på att förhindra, försvara och stoppa. Man ska ta tag i de problem som finns och lösa det där och då i de fall där saker och ting missbrukas. Man ska inte lägga ned bra verksamheter som leder vidare i samhället. Det är dåligt. Det finns mycket att säga om bostadspolitiken. En sak man kan säga är att svaret inte är att ge bidrag till något som blir mycket dyrare, utan svaret är att få marknaden att fungera. 56 (S) replik: Jag vet inte om jag har särskilt stor tilltro till lösningar på bostadsbristen. Ni har ju misslyckats. Alliansen har absolut inte haft någon lösning på hur vi ska få fart på bostadsbyggandet så att människor i har någonstans att bo och unga kan flytta hemifrån. Låt oss pröva och se om vi får fart på bostadsbyggandet . om effektivitet i exportgarantisystemet Jag kan tyvärr inte kommentera det som hände i hemkommun. Vi var inne på den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Om det hade fått en stor effekt på ungdomsarbetslösheten och alliansregeringen hade lyckats få ut arbetslösa ungdomar i arbete hade jag välkomnat det. Då hade jag tyckt att det vore idiotiskt att höja arbetsgivaravgiften. Men reformen kostade oerhört mycket pengar och gav ingen som helst effekt vad gäller att få fler unga i arbete. Det har stimulerat stora företag med många anställda men inte lett till nya jobb. Unga som är arbetslösa behöver helt andra reformer och satsningar. De måste kunna komplettera sin utbildning. Många arbetslösa ungdomar har inte gymnasieutbildning. Det är något vi måste satsa på, för det är svårt att få arbete om man inte har gymnasieexamen. 57 (V) replik: Jag reagerade på tvärsäkra uttalande om att TTIP ger fler jobb. TTIP-debatten har rullat ett tag, och det har gjorts en hel del studier på hur mycket jobb avtalet ger. kom en forskningsöversikt där man gick igenom de olika beräkningar som har gjorts, och man konstaterade att läget är osäkert. Experterna är själva osäkra på vad som gäller. I undersökningen frågade man tio experter vad de tror. Sex av experterna sa att det är osäkert om TTIP verkligen ger fler jobb – trots att de var positiva till avtalet. säger att TTIP borde ge 0,5 procents tillväxt . Det betyder , vilket i princip är felräkningspengar när vi talar om så här mycket handel. Min fråga, herr talman, är: Vilka beräkningar utgår från, och vad är det som gör att hon så tvärsäkert kan säga att TTIP ger fler jobb? Jag kan inte säga det, varken att det ger fler jobb eller att det ger färre jobb. Jag tror att det kommer att förändra vårt samhälle i grunden, men jag tror inte att det tvärsäkert kommer att ge fler jobb. Man skulle kunna jämföra med något annat, till exempel problemen med arbetsmiljöolyckor. Jag vet att vi har en stor samsyn om att vi behöver göra något åt dem. Om man skulle stoppa alla arbetsmiljöolyckor som finns i EU skulle vår tillväxt öka . Det betyder att det ger tio gånger större effekt att lösa arbetsmiljöproblemen än att ha ett handelsavtal med . Är det inte viktigare att lösa den frågan? nämnde också de icke-tariffära handelshindren, som är skyddslagstiftning för människor och miljö. Frågan är: Varför ska vi ta bort bra skyddslagstiftning för att den ses som ett handelshinder? 58 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Det är kul att vi återgår lite till handelsdebatten, som jag tycker känns spännande. Det är mycket som händer i och i EU. Vi har en levande debatt om det framtida frihandelsavtalet mellan och , vilket jag tycker är roligt. om effektivitet i exportgarantisystemet Det finns flera expertutlåtanden om hur ett frihandelsavtal med skulle kunna påverka sysselsättningen och tillväxten i och EU. Som sa finns det många olika beräkningar. Jag fick tipset av näringsministern att inte använda siffror och säga att tillväxten ökar, så jag får väl be om ursäkt för det nybörjarmisstaget. Jag tror ändå att ett så stort handelsavtal kommer att leda till positiva effekter för svensk ekonomi. Det är jag helt övertygad om. Historiskt ser man att när har träffat olika typer av frihandelsavtal har det lett till ett ökat utbyte. Om vi kan få fart på framför allt vår exportstrategi och våra exportsatsningar riktade till små och medelstora företag finns det absolut potential. Men som jag tog upp i mitt anförande och som även från tog upp finns det enorma utmaningar. Därför är det viktigt att vi nu har denna levande debatt i . Det är inte som förhandlar med , utan det är EU som har det uppdraget, men det är viktigt att finns med och trycker på i de frågor som är viktiga för oss. Det gäller skydd för löntagares intressen, miljön, djurs hälsa och så vidare. Jag skulle vilja fråga något. Vi har ett enigt förhandlingsmandat som beslutade om . Jag undrar om har frångått det och har en annan uppfattning när det gäller TTIP. Vill man få till ett frihandelsavtal och vara med och påverka, eller vill man sitta vid sidan av och säga stopp? 59 (V) replik: Om man tittar på och jämför med andra frihandelsavtal är en bra jämförelsemekanism. Där säger förespråkarna att det har gett 1 miljon jobb på de det har funnits, och de som är negativa säger att det har gett ungefär 683 000 färre jobb. Kongressens utredningstjänst valde att titta på vad mellan , och har gett. Deras slutsats var att det haft liten påverkan på amerikansk ekonomi. Då är frågan om man verkligen ska ta till de stora orden om alla dessa handelsavtal eller om man ska fokusera på andra delar. Det visar sig att vissa vinner på avtalen medan andra förlorar. Jag är orolig för att kommer att ha förlorare och att de förlorarna är människorna och miljön. Oavsett om regeringen har ambitionen att skydda arbetstagares rättigheter finns det flera domar om avtal som liknar och där man på olika sätt har inskränkt arbetstagares rättigheter.