prot · H20989 · 2015-04-21 00:00:00 — Det låter på debattörerna här som om förtrycket gentemot samerna uppstod , när regeringen och jag tillträdde. Jag vill upplysa om och upprepa att det är ett flerhundraårigt förtryck av det samiska folket och den samiska kulturen som fortfarande har konsekvenser för det samiska folket. Det kommer med andra ord att ta väldigt än att förändra verkligheten till det bättre. Och det kommer att krävas oerhört mycket arbete, oerhört mycket vilja och oerhört mycket kamp. Men det kommer att gå. Just nu arbetas det för fullt. Jag vill tacka för interpellationen. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:417 om rättssäkerheten hos 75 Socialförsäkringsminister (S): har bett mig redogöra för vilka avvägningar som ligger bakom nya ordning för internutredarna samt hur jag ska säkerställa att rättssäkerheten på efterlevs. Jag har talat med som har berättat att beslutade förändringar har föranletts av en översyn av processen för hur internutredningar bedrivs inom . Kartläggningen visade att processen saknade insyn och transparens men också juridiska avstämningspunkter. Mot bakgrund av dessa brister har nu vidtagit behövliga åtgärder, och på så vis kan rättssäkerheten i processen öka. Jag ställer mig positiv till dessa och kan kortfattat redogöra för vilka förändringar det handlar om. Internutredarna ska nu placeras hos rättsavdelningen för att öka insynen i internutredningens verksamhet. var det otydligt vem som skulle besluta om en utredning skulle läggas ned eller inledas, vilket inte kan anses vara rättssäkert. Förändringen innebär att rättsavdelningen kommer att besluta om samtliga utredningar, vilket ger bättre förutsättningar för att alla ärenden kommer att behandlas lika. har också beslutat att chefer i verksledande ställning, det vill säga högre chefer, inte ska granskas internt inom myndigheten utan av en extern part. Det beror på att det både inom och utanför myndigheten, på grund av lojalitetsband eller av rädsla för repressalier eller annan påverkan, kan ifrågasättas om utredningen genomförs helt objektivt. Den ordningen är relativt vanlig; flera andra myndigheter arbetar på det sättet, bland annat och . Jag kan därmed konstatera att det som ligger bakom nya ordning är ambitionen om en mer transparent process med större insyn och fler juridiska avstämningspunkter. Jag bedömer därför inte att det är nödvändigt från min sida att vidta några ytterligare åtgärder. 76 (M): Jag vill först tacka för svaret. När SVT tog upp den här frågan reagerade jag och funderade på vad som låg bakom förslagen från ledning. Man har tidigare haft en del diskussioner och utredningar hos och haft delade meningar om bland annat jäv vid misstänkta oegentligheter. Därför borde det verkligen ligga i lednings intresse att se till att internutredarna har fria händer att belysa alla fakta vid misstänkt korruption eller andra oegentligheter. Jag ser det därför som något märkligt att man i vissa fall frånkopplar den egna internutredningen och i stället beslutar om en extern part och framför allt att detta beslut tas av en annan del av , nämligen rättsavdelningen. Jag tycker nog fortfarande att det är mer naturligt att internutredningen ska styra processen, och när man vid behov tar in kompetens kan man mycket väl göra det från rättsavdelningen eller med hjälp av just extern part. Jag anser därför att frågan finns kvar, trots att jag har fått en förklaring här. Jag inser mycket väl att det kan uppkomma en delikat situation om någon av de högsta cheferna är föremål för misstänkt korruption. Men vid sådana tillfällen borde det enligt min mening vara om möjligt ännu viktigare att det normala regelverket följs, även om jag också inser att det då kan vara nödvändigt med en extern part. Därför kvarstår jag nog i min uppfattning om att det nya förslaget inte ger internutredningen på fullt mandat att hålla i utredningar vid oegentligheter. 77 Socialförsäkringsminister (S): Jag vill tacka för att han lyfter upp frågan. Jag blev också förundrad när jag lyssnade på nyheterna och det här kom upp. Därför förstår jag att frågan ställs till mig. Men mot bakgrund av den dialog som jag har haft med , där de pekar på att målsättningen med det här tvärtom är att öka rättssäkerheten och skapa förstärkt juridisk insyn, känner jag att det här är steg i rätt riktning. Dessutom har jag satt mig in i frågan och förstått att fler myndigheter än har den här ordningen när det gäller de ledande cheferna på myndigheten. I fall handlar det om tio chefer i verksledande ställning som kan komma i fråga för den externa utredningen. Jag har i grund och botten uppfattningen att gör detta för att som sagt öka rättssäkerheten och möta de eventuella frågetecken som kan ha uppstått hos allmänhet eller andra i samband med det som skedde, som belystes i medierna och som riksdagsledamoten själv refererar till. Jag känner egentligen inte att det finns något utrymme för mig att ytterligare ifrågasätta den ordning som man nu har beslutat om. Däremot tar jag naturligtvis till mig synpunkter. 78 (M): Det är viktigt och angeläget att man beivrar och kommer till rätta med oegentligheter i alla organisationer och företag. Men när det gäller är detta om möjligt ännu viktigare. är den största utbetalaren från våra socialförsäkringssystem i hela , där hundratals miljarder utbetalas . Utbetalningarna är våra ihopsamlade skatter och avgifter i . När det gäller det mesta av pengarna sker det på ett helt korrekt, bra och oklanderligt sätt. Men i en sådan stor organisation uppkommer det tyvärr också konstigheter och oegentligheter då och då. är det kassan som är utsatt för någon typ av bedrägeri utifrån, men det kan också handla om någon medarbetare som medvetet eller omedvetet har gjort fel, vilket leder till felaktiga utbetalningar eller andra felaktigheter. Av just dessa anledningar är det mycket viktigt att internutredningen har en viktig funktion, integritet och status. Det ska vara en utredningsfunktion vars arbete har högsta ledningens gillande och försvar för sitt arbete. Jag kan mycket väl förstå att det finns ett värde i att den så kallade rättsavdelningen kan ingå i en undersökning eller utredningsprocess. Men jag är fortfarande tveksam till att det bästa sättet är att låta rättsavdelningen styra alla internutredningar. 79 Socialförsäkringsminister (S): Om det är någonting som jag verkligen vill understryka är det just det som inleder med. Det är oerhört viktigt att alla våra myndigheter, men inte minst de stora myndigheterna som också omfamnar sådana otroliga summor av våra gemensamma resurser, är helt oförvitliga. De ska också utifrån kunna uppfattas som helt oförvitliga i sitt sätt att hantera inte minst sådana här frågor som gäller misstankar om oegentlighet eller liknande. Enligt de uppgifter som jag har fått från – utifrån att man placerar internutredarna på rättsavdelningen – kommer man vad jag förstår att få en bättre styrning av och kontroll över när ett internutredningsärende ska inledas. Den utredning som gjorde visade att detta inte fungerade riktigt. Det innebär att det är chefen för verksjuridik på rättsavdelningen som har att ta ställning till om en internutredning ska inledas eller inte. Det blir alltså inte den otydlighet som rådde tidigare. Precis som jag har sagt tidigare grundar sig – enligt den redogörelse som jag har fått från – detta på en ordning som finns inom andra stora myndigheter, till exempel inom som är en känslig myndighet, inte minst ur dessa avseenden. Jag är ändå nöjd med den ordning som man har redogjort för. 80 (M): Först vill jag tacka för svaret. Det är väldigt viktigt att vi tar de här frågorna på allvar. Jag tackar statsrådet för hennes inlevelse och för att hon betonade detta. Det visar sig att betalar ut – om man räknar in pensionerna – upp till 400–500 miljarder . Därför är det oerhört viktigt att det sker på rätt sätt. Jag märker att det finns delade meningar. Det är inte fråga om ifall det ska ske på rätt sätt eller inte, utan frågan är hur man gör detta på bästa sätt. Är det chefen för rättsavdelningen som är den bäst skickade eller är det någon annan? Det är möjligtvis där vi skiljer oss åt i uppfattning. Jag fick höra att man gör på det här sättet på andra myndigheter. Men min uppfattning kvarstår att vi ska kontrollera detta och om ett eller se hur det har gått. Blev det en bättre ordning, eller ska vi kanske gå tillbaka till den gamla ordningen? Jag tackar för svaret. 81 Socialförsäkringsminister (S): Avslutningsvis har jag inte så mycket mer att anföra. Jag konstaterar att jag och riksdagsledamoten nog är helt överens om vikten av och synen på dessa frågor. , med tanke på det förtroende som ändå måste få av mig som statsråd, har jag inget ytterligare att anföra. Vi får helt enkelt utvärdera hur den här ordningen kommer att fungera framöver. Jag avslutar här och tackar så mycket för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2014/15:421 om en sjukersättning som stöder arbetslinjen 82 Socialförsäkringsminister (S): Finn har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att beräkningsgrunderna för partiell sjukersättning förorsakar orättvisor som motverkar arbetslinjen, samt i så fall hur och med vilken tidsaspekt jag avser att åtgärda detta. Finn har också frågat om den övergångslösning som han föreslår är något som jag är beredd att gå vidare med. Slutligen är frågan om jag i likhet med vad Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår avser att fortsätta med att också utreda hur den framtida aktivitets- och sjukersättningen bör utformas. På uppdrag av den förra regeringen har alltså frågan om hur antagandeinkomsten ska tillämpas vid förändringar i ersättningsgraden utretts av . Myndigheten lämnade en rapport om detta . Den förra regeringen lämnade dock ingen proposition med förslag om ändringar av dessa regler. Regeringen har behov av att bereda ärendet på sedvanligt sätt, innan ett ställningstagande kan göras i denna fråga. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade sitt slutbetänkande, SOU 2015:21, . Där står: ”Förbättringar kan behöva göras även i sjuk- och aktivitetsersättningen. Kommittén har emellertid av tidsskäl prioriterat sjukpenningen.” Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för denna grupp personer med relativt sett låga inkomster. Regeringen lämnade därför redan i budgetpropositionen ett förslag om förbättring för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. I vårändringsbudgeten lämnas nu återigen detta förslag, som innebär att hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska höjas till av den försäkrades antagandeinkomst. 83 FINN (M): Tack så hemskt mycket för svaret, statsrådet! Jag är glad över att få ett så pass positivt svar. Det är alldeles korrekt att det var alliansregeringen som utredde den här frågan via . Från början trodde vi att det skulle vara ganska enkelt att göra en justering som alla skulle gynnas av. Men det visade sig att några skulle få försämringar. Då måste man överväga att ändra systemet så att inte redan utsatta grupper drabbas av försämringar. Det var tyvärr inte någon quickfix som gick att genomföra. Jag vet att man också hade diskussioner med eftersom detta också är en finansieringsfråga, även om de belopp som vi talar om enligt min mening kanske är felräkningspengar. Det ska man inte säga när det handlar om miljoner, men hela utgiften inom sjuk- och aktivitetsersättning rör sig om en väldigt liten summa. Men rättvisekravet är starkt hos individerna. Jag har mött många individer som har fått en partiell sjukersättning. Sedan har de velat arbeta av olika skäl, vilket uppbackas av arbetslinjen. Även de som har funktionsnedsättningar vill naturligtvis gärna arbeta. När man har gjort en lönekarriär – hör och häpna – straffas man av att den inte räknas en till godo över huvud taget. Det är ett förfärligt bakslag, inte bara för individerna utan även för vår trovärdighet när det gäller arbetslinjen, som såväl Alliansen som Socialdemokraterna står bakom. Det har vi varit väldigt tydliga med, både i valrörelsen och efter valet. Vi värnar verkligen om arbetslinjen. De som står längst från arbetsmarknaden är – förutom nyanlända, asylsökande och ungdomar – de funktionshindrade. Det är den gruppen som vi har allra svårast att hjälpa in på arbetsmarknaden. Har man en gång hamnat i en partiell sjukersättning ska man från början känna att man har stöd. Man ska kunna räkna med att det uppskattas av staten när man behöver det, som det ofta är när man har en kronisk sjukdom som så att säga hinner i kapp. Om man då behöver justera sjukersättningen borde man få räkna in sin lönekarriär. Jag hade ett förslag, och jag är mycket glad över att socialförsäkringsministern har övervägt det och funderat på om det skulle fungera. Med tanke på det som har kommit fram till innebär det en försämring för ungefär hälften, om efter att en individ har gjort en lönekarriär räknar på den gamla antagandeinkomsten. Det finns alltså en grupp på som kan drabbas av en försämring. Då borde man under en övergångstid ha en övergångslösning där man kan välja det system som gör att ingen blir förlorare. Detta rör sig om individer som har varit med och bidragit och betalat skatt, så de har varit produktiva. Om inte denna signal ändras kan jag tänka mig att ju fler som drabbas av systemets orättvisa, desto fler tar hellre en för tidig, men onödigt hög procentsats av sjukersättningen. Då förlorar såväl individen som staten på detta. Man kan resonera utifrån sådana effekter, även om de föraktfullt kallas för dynamiska. Men det finns ett argument för att det i förlängningen kan vara en självfinansierande reform. 84 Socialförsäkringsminister (S): Jag vill tacka Finn för interpellationen och för att han gjorde mig uppmärksam på problemet. Han ger i talarstolen en mycket bra beskrivning av de individer som han mött och där incitamenten för arbete för personer med viss nedsättning inte är helt tydliga. Jag har i min tidigare roll som ordförande för fackförbundet mött dessa människor som kommer i kläm på det sättet. Den interpellation som Finn ställt har satt ljuset på problemet och föranlett mig att ordentligt sätta mig in i frågan och också ta del av det arbete som den förra regeringen initierade. vill jag be om förståelse för att det naturligtvis behövs en beredningstid i innan vi i så fall kan komma med ett slutgiltigt ställningstagande och ett eventuellt förslag i frågan. När jag tittat på detta har jag förstått att man, när man införde sjuk- och aktivitetsersättningen 2003, hade en diskussion om detta men ändå kom fram till att konstruera beräkningsgrunden på det här sättet i det nya systemet. Mot bakgrund av att tiderna har förändrats kan det vara läge att titta på det. 85 FINN (M): Jag tycker att det , när vi har nya positioner, är dags att gräva ned eventuella stridsyxor. Jag gjorde ett litet nummer av att när man gick över från förtidspension till sjuk- och aktivitetsersättning var det läge att göra någonting åt problemet. Då var det en socialdemokratisk regering, men å andra sidan har frågan, precis som statsrådet säger, utretts av den tidigare alliansregeringen. Man nådde dock inte ända fram. Bland annat kunde man inte lösa den finansiella biten, även om jag tycker att man borde ha kunnat ta tag i den. Jag har därför full respekt för att det måste ske ett beredningsförfarande som behöver ta . Jag är glad att statsrådet nu uppmärksammat frågan och läst den utredning som gjorde. Det tror jag är ett bra underlag att börja med. Det är viktigt att inte förspilla tiden alltför mycket, för det är många som berörs av detta. De vill naturligtvis gärna se att det händer någonting. Också av rent moraliska hänsyn, att de inte ska behöva förmedla ett negativt budskap till andra som är i behov av sjukersättning tidigt i livet – de är ofta med i samma patientorganisationer och liknande – är det viktigt att vi inte får ett missutnyttjande av sjukersättningen utan att den verkligen stimulerar arbetslinjen. Det vore av stort värde. Låt mig också säga att ett syfte med interpellationen var just att få det svar som jag är glad att statsrådet här levererar. Hon säger att hon sett och läst det, uppmärksammat problemet och börjat agera. Det tror jag räcker långt i en beredningsfas för att man som patient ska vilja hålla ut. Jag tror att det på alla sätt kan gynna en bra sjuk- och aktivitetsersättning . Som jag poängterade i min interpellation, och som statsrådet kommenterade i sitt svar, är det riktigt att jag i Parlamentariska socialförsäkringsutredningen ställde frågan: Kan vi läsa direktiven på ett sådant sätt att vi även ska titta på sjuk- och aktivitetsersättningen? Den hette ju Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, och i den borde även ha ingått sjuk- och aktivitetsersättningen. Med tanke på de många ytterligare uppdrag som utredningen hade ansåg de inte att de hade tid att även ta med sjuk- och aktivitetsersättningen. De stannade vid sjukförsäkringen. Det var viktigt nog att vi där kom fram till ett gemensamt ställningstagande. Jag är glad att vi fick in skrivningar om sjuk- och aktivitetsersättningen. Jag vill påminna statsrådet om att det var en bred parlamentarisk förankring kring just den skrivningen. I stället för att tillsätta en ny formell utredning som ser över sjuk- och aktivitetsersättningen tycker jag att det är viktigt att den partiella problematiken, antagandeinkomsten, vid en ny beräkning får ett snabbspår. Sedan kan det finnas all anledning att längre fram tillsätta en utredning om sjuk- och aktivitetsersättningen, med tanke på den stora budgetpost det är för staten, och se över den eftersom det gått ett drygt decennium. Vitsen med den här interpellationen är som sagt att undanröja en orättvisa som finns och har funnits alldeles för . Jag är glad att socialförsäkringsministern ger mig rätt på den punkten, och jag hoppas att hon fortsätter att arbeta enträget för att lösa problemet. 86 Socialförsäkringsminister (S): Jag har inte så mycket mer att tillägga annat än att jag naturligtvis har tagit del av Parlamentariska socialförsäkringsutredningens skrivning gällande sjuk- och aktivitetsersättningen. Som riksdagsledamoten pekar på är det här en fråga som man har tittat på tidigare. handlar det snarare om att man måste räkna på vad det skulle kosta och hur man i så fall kan lösa det på ett klokt sätt. Där hade riksdagsledamoten ett välutvecklat – föredömligt – förslag. Jag tror att jag stannar där och tackar så mycket för debatten. 87 FINN (M): Jag ska inte förlänga debatten utan föreslår att vi använder de kvarvarande minuterna till att arbeta med att göra förändringen så snabbt som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2014/15:473 om förändringar av föräldraförsäkringen 88 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig om jag avser att flytta makten över hur föräldraförsäkringen fördelas från föräldrarna till lagstiftaren, om jag avser att begränsa möjligheterna till föräldraledighet samt vilka åtgärder som avses med andra ekonomiska styrmedel som ska leda till att föräldraledigheten delas mer lika. Det är lagstiftaren som beslutar om föräldrapenningens ersättningsnivåer, om åldersgränser och om fördelningen av föräldrapenningen mellan vårdnadshavarna. Lagstiftningen ger möjligheter till flexibilitet men sätter även gränser för hur föräldrapenningen kan användas. Politiken utformas utifrån en mängd olika intressen och mål. Barn har rätt till båda sina föräldrar och till omvårdnad. Föräldrapenningen möjliggör för föräldrarna att vårda barnet när föräldrarna avstår från förvärvsarbete. Det är genom föräldraförsäkringen, tillsammans med en väl utbyggd förskola, som det blir möjligt för föräldrar att kombinera föräldraskap och arbete. Faktum kvarstår dock att kvinnor i genomsnitt är föräldralediga under barnets två första år medan män i genomsnitt är lediga i enbart . Den sneda fördelningen av föräldraledigheten kan påverka kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt. Avgörande steg behöver tas så att ett mer jämställt nyttjande av föräldrapenningen uppnås. Föräldraförsäkringen är en viktig del av den ekonomiska familjepolitiken, av arbetsmarknadspolitiken och även av barnrättspolitiken. Lagstiftningen omprövas och diskuteras kontinuerligt utifrån dels de mål som politiken önskar nå, dels de konsekvenser som samhällets stöd ger upphov till. Effektiviteten hos ekonomiska styrmedel, föräldraledighetens längd samt exempelvis stjärnfamiljers möjligheter att använda föräldrapenningen utgör delar av en sådan bred diskussion. Regeringen har aviserat att den avser att återkomma till med förslag om att i föräldrapenningen reserveras för vardera föräldern. Förslag om att införa begränsningar av föräldraledighetens längd diskuteras inte . 89 (KD): Tack, statsrådet, för svaret på min interpellation! Skälet till interpellationen är ett uttalande av statsrådet i samband med men också en uppföljande intervju i . Det har dessutom tillkommit uttalanden av statsministern i samband med statsministerns frågestund. Det skapar en oro om vad som är regeringens ambition med föräldraförsäkringen. Det som kanske väcker mest oro är statsministerns svar. Han säger: ”Eftersom det ska påbörjas en diskussion om en förändring av föräldraförsäkringen måste den diskussionen ske innan vi säger exakt hur allting ska vara.” Det ger inte någon som helst vägledning till vad som egentligen är Socialdemokraternas vilja i frågan. De uttalanden som statsrådet har gjort kan kombineras med uttalanden från ett tidigare statsråd från Socialdemokraterna, , som sitter i Delegationen för jämställdhet i arbetslivet. Hon har uttalat att man bör göra inskränkningar i föräldraförsäkringen, och då inte främst som föräldrarna får med ersättning, utan i hur de ska vara möjliga att utnyttja. För den som inte har små barn kanske det är svårt att riktigt greppa föräldraförsäkringens komplexitet. Men de flesta som använder föräldraförsäkringen vet att man kan nyttja den ganska flexibelt. Det kan göra att man kan få extra genom att inte ta ut utan gå ned lite i ekonomi men få utbyte i form av mer tid med sina barn. Det gör det möjligt att spara dagar, så att man kan vara lite mer flexibel i fråga om när man vill att barnen ska börja i förskola. Man kan spara så att man kan ta ut delar av dagar på förskolan för att undvika att det blir alldeles för långa dagar. Man kan också spara så att man har dem kvar om barnet behöver lite extra . Från sida skulle vi gärna se att den där flexibiliteten fanns i samma utsträckning för både mammor och pappor, att också pappor kunde använda möjligheten att ha en lång och sammanhållen ledighet tillsammans med sina barn. Vi ser nämligen hur viktigt det är för att bygga upp den nära relationen mellan pappa och barn. Det är viktigt för både pappan och barnet. Det är nog bra för mamman också, men framför allt är det viktigt för relationen mellan pappa och barn. Men med tanke på de uttalanden som gjorts av statsrådet och tidigare socialdemokratiska statsråd och med tanke på den osäkerhet som statsministern gett uttryck för – han vill vänta och se vad andra tycker – kvarstår frågan. Har Socialdemokraterna och regeringen ambitionen att minska möjligheten för föräldrar att använda den här flexibiliteten? Eller vill man i stället öka pappornas möjlighet att vara hemma längre, sträcka ut på föräldraförsäkringen och inte vara begränsad av de regler som slår till i samband med barnets ettårsdag? Dessa drabbar ofta pappor, eftersom pappor tar ut delar av sin föräldraförsäkring senare än vad mammor gör. Finns det några som helst funderingar hos regeringen och Socialdemokraterna om att minska möjligheterna att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt som ? Eller kan vi få ett besked från regeringen om att svenska föräldrar inte behöver oroa sig, om att ni inte kommer att göra några begränsningar? 90 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för frågorna.