prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Det lät i anförandet som att det är en förstärkning. Det har det gjort även från Socialdemokraternas håll. Men det är pengar ni flyttar från rehabiliteringsgarantin till handläggning. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag har en fråga till : Tror att en persons sjukdom kan förbättras , eller är en diagnos alltid permanent? 33 (MP) replik: frågar varför vi tar bort den bortre tidsgränsen och menar på att andra rehabiliteringsinsatser inte är på plats såsom det angavs i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Jag vill påstå att det redan har genomförts åtgärder och att det genomförs åtgärder som kommer att ge en ganska snabb effekt, vill jag hävda. En åtgärd är att vi tillför resurser till så att handläggarna har tid att göra det de ska, nämligen att syssla med rehabiliteringskedjan som delvis kvarstår. Vi tar inte bort kontrollpunkterna med 90-dagarsuppföljningen och 180-dagarsuppföljningen. Ska handläggarna ha tid att göra detta och sköta samordningsuppdraget måste det till mer resurser. Handläggarna har alldeles för många ärenden för att de ska hinna med detta. Det är det första steget vi redan har gjort. Jag vet att inte håller sig till dessa kontrollpunkter. De kan sätta igång med en samordning för en person långt innan . Det förekommer i högsta grad. frågar varför vi tar bort pengar från rehabiliteringsgarantin. Det är inte så mycket lönt att lägga pengar på något som inte fungerar. Vi har konstaterat att rehabiliteringsgarantin inte fungerar. Vi lägger pengarna på någonting som ska fungera, nämligen rehabiliteringskedjan. Det är två olika saker. Du frågade också om någonting som jag inte hinner svara på nu – om folk blir friska vid ett visst datum. Jag får återkomma till det. 34 (M) replik: Då ser vi fram mot det svaret i nästa replik. Resurserna till kommer, som säger, att öka. Men det minskar inte inflödet till sjukförsäkringen. gäller hur ni kan se till att inflödet minskar. Pengarna till gör förhoppningsvis att handläggningen blir effektivare, precis som säger. Men hur kan och Arbetsförmedlingen bli effektivare när de inte har en tidsgräns att arbeta mot? Jag skulle vilja ställa ännu en fråga eftersom är ett regeringsparti och på tal om det ministern sa tidigare i en replik om siffertrixande. Regeringens mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 väcker onekligen frågor. Under tid som statsminister var målet . Det infriades aldrig, trots högkonjunktur och trots att förtidspensionerade, långtidssjukskrivna och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder togs bort ur statistiken. Jag hoppas verkligen att det inte finns någon koppling mellan regeringens arbetslöshetsmål och förslaget om att ta bort den bortre tidsgränsen. Jag vill gärna ha en kommentar till det, tack. 35 (MP) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning frågade om jag inte tror att folk blir friska efter det att den bortre tidsgränsen infaller. Nja, det kanske de blir, eller så blir de det inte. Många kvarstår i sin sjukdom och tvingas att gå till arbetslivsintroduktionen för att få någon privat ekonomi. I vissa fall blir de sjukare efter åtgärderna där; man har konstaterat att det sker ett försämringstillstånd. Det jag egentligen ville fråga om är om hon tror på de mirakel som jag nämnde tidigare. Ni tycks tro på att folk blir friska över , men så är inte fallet. Varför gör ni det ni gör? Det skulle jag vilja fråga . Varför tycker ni att de människor som är sjuka ska straffas ekonomiskt? Varför ska ni ta bort deras ersättning när den bortre tidsgränsen infaller och då det fortfarande finns medicinska underlag från behandlande läkare och andra som säger att denna människa har aktivitetsbegränsningar och inte kan arbeta? Tror ni inte på läkarnas medicinska underlag, och varför vill ni straffa de här människorna ekonomiskt? Nej, det kanske det inte gör. Men vi har, som har hört i debatten tidigare, ett brett åtgärdsprogram för att just minska inflödet i sjukförsäkringen. Jag tror starkt på detta åtgärdsprogram, och vi kommer att komma med ännu fler förslag . När det gäller arbetslösheten kommer jag nu inte ihåg vad du frågade. Den kommer naturligtvis att öka. Vi har en migration, och på kort sikt ökar arbetslösheten, men på tror vi inte att det blir så. Svara gärna på de frågor som jag ställde, ! 36 (C) replik: Det är intressant att lyssna till . Jag måste ställa några frågor. Det som presenterades från regeringen var att man skulle ta fram en ny arbetsmiljöstrategi. nämnde också hur oerhört viktigt det är att arbetsgivaren har ett ansvar i sammanhanget. Vad är det för arbetsmiljöstrategi man ska ta fram? Det undrar jag. hänvisade också till att det finns fler åtgärder i som man skulle återkomma med och som skulle förbättra i sammanhanget. Jag undrar: Vilka förslag är det? Vi vet att ett av de stora problemen i de långa sjukskrivningarna är att man inte får tillräckligt snabb vård och behandling och åtgärder från landstingens sida. Där har rehabmiljarder och kömiljarder varit till nytta. ska ni ta bort en del av det. Då vet vi att köerna för behandling och så vidare ökar i flera landsting, bland annat i dem som är styrda av socialdemokrater. Vad tänker ni göra åt det? Sist men inte minst: känner till oerhört väl, för han har arbetat där som tjänsteman i många, . Han vet hur tydlig och hur angelägen är om att göra ett bra jobb. sa själv att det inte är möjligt att genomföra reformen, för den kommer inte att leda till det som regeringen eftersträvar. Har som tidigare tjänsteman några synpunkter på det? 37 (MP) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det kan jag mycket väl ha. Jag börjar med den sista frågan. har jag ju inte jobbat på i många, – så gammal är jag inte. De andra tidsgränserna kvarstår, och det är dessutom inte alltid man delar de synpunkter som den arbetsgivare man själv har arbetat hos har. I det här fallet menar jag att om bara handläggarna får lugn och ro och förstärkning, som vi nu ger , med att arbeta med de tidiga kontrollpunkterna – 90-dagars- och 180-dagarstidsgränserna – är det oerhört mycket viktigare än att komma och ha en utförsäkring av människor. Då kan lägga tyngdpunkten i arbetet med samordningsuppdraget på de här tidiga sakerna i stället. Det kommer att ge mycket större effekt, anser jag. Jag ställde några frågor till som nu kan svara på: Varför tycker ni att man ska straffa sjuka människor ekonomiskt? Varför minskar ni i ert budgetförslag ersättningarna till dem som har sjuk- och aktivitetsersättning? Varför gör ni det? Det är väl inte bra. Vill ni helt ta bort sjukersättningen och sjukpenningen för dem som blir utförsäkrade så att de får mycket sämre ekonomi och går och oroar sig för det? Därmed kanske det tar med en rehabiliteringsprocess. Det skulle jag vilja veta, och jag frågar vad hon svarar på det. olika förslag analyseras nu på departementet. Det var inte så länge sedan utredningens släpptes, och det är ett digert material. Det vet , eftersom hon själv satt i utredningen. Det tar tid att analysera och komma fram med åtgärder utifrån den, så det är inte så konstigt att det inte har landat . 38 (C) replik: Ja, jag satt i . Jag vet också vilka åtgärder man föreslog som kunde göra att sjukskrivningarna skulle gå ned mycket snabbare, men dem har man inte tagit upp i sammanhanget. hör jag igen att säger att om man bara får möjligheter på att jobba med de tidigare fallen och se till att göra insatser tidigare i sjukskrivningsprocessen kommer allting att bli bättre. Det är det man nu ska rikta in sig på. Slutsatsen av det, , blir att de som når den bortre tidsgränsen ska fortsätta att vara där. De får fortsätta att vara sjukskrivna i all oändlighet, och de får glömmas bort igen. Det är det som den bortre tidsgränsen är till för – att man inte ska glömmas bort. Men säger själv att man ska rikta in sig på de tidigare fallen. Underförstått kommer de långa att få vara långa och längre. Det står i regeringsförklaringen, och ministern sa, att sjukförsäkringen ska leda människor tillbaka till arbete, inte till fattigdom. Varför satsar man då inte på att medverka till att samverkan mellan , Arbetsförmedlingen och arbetsgivarna fungerar bättre? Varför ger man inte ett direkt ansvar, som föreslog, att ta kontakt med arbetsgivarna i ett mycket tidigare stadium i stället för att som ta bort den bortre tidsgränsen till ingen nytta? 39 (MP) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jag ska börja med den sista frågan, som handlade om fördjupad och förstärkt samverkan. Jag kan delvis hålla med dig om detta. Vi lägger ned ganska mycket pengar på samverkansprojekten mellan AF och , och det ger rätt dålig utdelning. Det har det gjort , även under så gott som alla år som ni satt vid makten, och ni vidtog inga åtgärder för att förbättra det eller gav några nya uppdrag till därvidlag. Jag får fortfarande inget svar från när det gäller varför ni vill straffa dem som är sjuka när den bortre tidsgränsen inträffar och varför ni vill ta bort deras ersättning så att de tvingas oroa sig för sin ekonomi och tillfrisknandet riskerar att bli sämre. Du ställde många frågor, , och jag kommer inte ihåg alla. Du var inne på rehabiliteringsgarantin igen och åtgärder inom vården. Rehabiliteringsgarantin har ju inte fungerat, och därför får vi se över hur den ska fungera bättre. lägger vi pengar på det vi tror fungerar bättre, och det är tidiga insatser. En del av dem som blir utförsäkrade borde faktiskt få fortsätta att vara sjukskrivna därför att de är sjuka, kanske också . Då hjälper inte den bortre tidsgränsen, för det sker inte något mirakel från den ena dagen till den andra som ni tycks tro. 40 MAJ (V): har vi samlats här i kammaren för att debattera ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Jag måste säga att det nästan känns lite högtidligt att få stå här och prata om utskottets och vårt förslag att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Det var som den förra regeringen införde den reformen. Den innebar att efter att man hade varit sjukskriven fick man inte längre någon ersättning från . I stället skulle man bli inskriven i en arbetsmarknadsåtgärd kallad . med kunde man eventuellt bli beviljad en ny sjukskrivningsperiod om max . Den som fick avslag blev lämnad åt sitt öde. För många människor innebar det här total katastrof. I värsta fall blev den enda utvägen att söka försörjningsstöd från . På bara sattes själva grunden för vår välfärd i gungning. Anledningen till att man införde dessa regler var att den dåvarande regeringen ville minska sjukskrivningstalen. Men i grunden måste det ha funnits en idé om att om man piskar människor tillräckligt hårt kommer de snart att bli friska. Det måste funnits föreställningar om att när en människa blir tillräckligt fattig kommer den att bli frisk. Med facit i hand kan vi nog konstatera att receptet som den förra högerregeringen skrev ut inte botade några sjuka, och inte heller sänkte det några sjuktal. Nej, i stället bidrog den bortre tidsgränsen till att tusentals människor blev utförsäkrade. I stället bidrog reformen till att människor fick betala priset för sin sjukdom genom att hamna i ekonomisk utsatthet. I själva verket var det här ett politiskt beslut som förstärkte ojämlikheten i samhället. Kvinnor är sjukskrivna i högre grad än vad män är. Kvinnor arbetar oftare inom yrken som är mer människonära och där risken för sjukdom är större än inom andra yrkesgrupper. Kvinnor utför oftast större delen av det obetalda hemarbetet, och kvinnor lever i större utsträckning än män med sämre ekonomi. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Allt detta är faktorer som bidrar till att människor blir sjuka. Därför är också en majoritet av dem som blivit utförsäkrade både en och två gånger kvinnor. För varje gång de blivit utförsäkrade har de som drabbats fått sin ekonomi kraftigt försämrad. Den reform som den förra regeringen införde har alltså bidragit till att fattigdomen i vårt land allt tydligare har fått ett kvinnligt ansikte. Just därför känns det extra fint att vi nu föreslår att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. I grund och botten handlar det här om vilken syn vi har på vår välfärd. Frågan vi måste ställa oss är om vi vill att vår välfärd ska vara trygg och solidarisk och hjälpa oss alla rättvist genom livets bergochdalbana eller om vi vill ha en väldigt begränsad välfärd vars fundament bygger på att var och en ska vara sin egen lyckas smed oavsett vilka öden livet bjudit på. Jag tror att vi alla vet vad som gjort vårt land till ett av världens rikaste och mest jämlika länder. Att ta bort den bortre tidsgränsen är inte ett förslag som kommer att minska sjukskrivningstalen, utan det är ett ideologiskt och mycket viktigt ställningstagande. Men vi vill mer än så. Vi står inför stora utmaningar vad gäller sjuktalen i . Det här är ett växande problem som vi alla måste ta på allvar. Vi har prövat den borgerliga straffpolitiken, och vi såg hur det gick. är det att gå vidare och prova något nytt. Vi i har en rad förslag för hur vi kan se till att färre blir sjuka och hur vi kan hjälpa dem som ändå blir det. Vi menar att den som är sjukskriven ska ha rätt till rehabilitering för att underlätta återgången till arbete. ska man få en individuell bedömning av arbetsförmågan. ska det upprättas en individuell rehabiliteringsplan. ska det göras en fördjupad bedömning av möjligheterna att komma tillbaka till arbetet. Vi vill se ett mänskligare arbetsliv med bättre arbetsmiljö och starka fackföreningar, vilket är nödvändigt för att minimera risken för skador och sjukdom. Vi menar att behöver mer resurser. Vi vill se en företagshälsovård som känner till förhållandena på arbetsplatsen och gör det möjligt att sätta in vård innan den anställde blir för sjuk för att kunna arbeta. Slutligen anser vi att det är helt avgörande att vi stärker jämställhetsarbetet i om vi på allvar ska sänka sjuktalen. 41 (C) replik: Jag måste börja med att säga att och jag delar uppfattningen att man ska förstärka företagshälsovården eller liknande insatser för arbetsgivarna. Det är otroligt viktigt, så att de får stöd och hjälp att minska sjukskrivningarna som beror på arbetsmiljön. Det är verkligen viktigt. Jag tror dock inte riktigt att känner till hur rehabkedjan fungerar och varför den infördes. Den tidigare socialdemokratiska socialförsäkringsministern tog i en utredning fram förslagen och grunderna till det som är rehabiliteringskedjan. Hon poängterade tydligt att det var viktigt med en bortre gräns. Våra nordiska grannländer har också en gräns som går betydligt mycket tidigare än den vi har. När det gäller att det skulle ha varit vår elakhet som gjorde att vi kom på detta kan jag garantera att det inte var och alliansregeringen som gjorde grundstommen till det som vi har . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi vill satsa på arbete. Det är det som skiljer oss åt, och det är ideologiskt. Det är helt rätt, . Bidrag gillar vi inte lika mycket som att möjliggöra att arbeta. Vi införde möjligheten för landstingen att medverka till behandling med KBT, eftersom det som man sjukskrevs mest för och det som gäller kvinnor mest var sådant som kunde behandlas med just KBT. Vad skulle ni vilja se i stället som minskade de diagnoserna, som ju faktiskt drabbar kvinnor mer? Är det inte rätt att sätta in individuella åtgärder även i dagens försäkring? 42 MAJ (V) replik: Jag ska inte ge mig in på att svara på vem som låg bakom vad. Den kunskapen har inte jag. Det finns, om vi ska vara lite ärliga, tre skäl till att vi ska ta bort den bortre tidsgränsen. Den är inhuman. Den speglar en människosyn som innebär att de sjuka ska straffas i stället för att hjälpas. Det spelar ingen roll att bakgrundstanken var att andra länder hade infört den. Ni fortsätter ju att ta ställning för att behålla tidsgränsen, . Jag vidhåller ändå att om man inte arbetar beror det på att man är sjuk, inte på att man inte har arbete. Det är inte det som är grunden. Vi vill att människor ska bli friska. Vi vill inte att arbetsplatserna ska göra människor sjuka. Det är det som är grunden. Jag förstår verkligen inte varför ni vidhåller tidsgränsen så hårt. Det finns som sagt tre saker som gör att vi vill ta bort den. Den är inhuman, den speglar en människosyn som innebär att sjuka ska straffas och den är ineffektiv. Tycker ni inte själva att vi ska ta bort den, just eftersom den är ineffektiv? 43 (C) replik: Finns inte individuella, tidigare prövningar i sjukförsäkringen , ? Är det inte möjligt att göra det ? Väntar man innan man gör någonting? ska rikta in sig mer på de tidiga sjukfallen, vilket vi också hörde från bland annat och . Det är bra. Då kan man fokusera på det och behöver inte göra särskilt mycket när någon har varit sjukskriven . Är det inte möjligt med dagens system att vara sjukskriven längre än till den bortre tidsgränsen, när man har nått den punkten? Ja eller nej? Jag vill ha ett förslag på vilka andra åtgärder i rehabiliteringen ni menar att man ska vidta för att påskynda, för att det inte ska vara så långa köer i åtgärdspaketet från landstingen. Köerna bidrar till de långa sjukskrivningarna. Vilka åtgärder vill ni vidta för att landstingen ska skynda på och korta köerna? 44 MAJ (V) replik: Ja, man kan bli sjukskriven än de , eller vad vi nu har att förhålla oss till. Man har först de , sedan ska man in i arbetsmarknadsåtgärder och sedan kan man eventuellt bli sjukskriven en gång till. Men för varje steg, som ni har inrättat, , blir de sjuka människorna – det är sjuka människor vi talar om – lite fattigare. kommer punkten då man blir utförsäkrad. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Vi har sett tusentals människor bli utförsäkrade. Och de har ramlat rakt i backen på grund av att de har varit sjuka. För mig är det helt obegripligt att någon försvarar en sådan reform. Då har man kommit dit att man inte bara ska kämpa med sin sjukdom utan ska dessutom kämpa med fattigdom. Allvarligt talat, en reform som har lett till att människor har fått söka försörjningsstöd de är sjuka är inhuman. Jag är jätteglad över att vi ska ta bort den reformen . 45 Socialförsäkringsminister (S): Vi har en stor utmaning framför oss. Det tror jag att vi alla har förstått, med utgångspunkt i den debatt som vi har lyssnat till här . Det är en stor utmaning som i grund och botten tarvar politisk samling. Vi kan konstatera, vilket flera har gjort, att har sjukskrivningarna ökat med , så här långt. Av erfarenheter från tidigare decennier vet vi att en sådan utveckling har en tendens att fortsätta öka – oavsett vilken regering som sitter. Enligt de prognoser som har lagt fram nu skulle det innebära 80 000 fler sjukskrivna 2019, om vi inte lyckas vända utvecklingen – 80 000 fler sjukskrivna. Vi vet att två av tre av de sjukskrivna är kvinnor . Många befinner sig i kontaktyrken. De är lärare, undersköterskor, sjuksköterskor och socialsekreterare. De är människor som vi alla vet att vi behöver i vår välfärd, oavsett om den är privat eller offentlig. Det gäller inte minst på grund av situationen i vår omvärld och den utmaning som vi ställs inför som land. Det innebär naturligtvis också en kostnadsökning på 12 miljarder. Satsningar som landet behöver göra på jobb, skola och klimat får kanske stå tillbaka. När vi tog över hade sjuktalen redan då ökat med . Och riktningen var tydlig. Det här tarvar ett allvar. ställde en fråga till mig i sitt avslutande replikskifte. Han undrade varför vi talar om den bortre tidsgränsen och inte de andra åtgärderna. Ja, den frågan har jag ställt mig gång efter annan under det här året. Jag kan väl säga att vi är definitivt inte ensamt skyldiga till att vi talar om den bortre tidsgränsen, som faktiskt är en ganska misslyckad åtgärd. Vi borde gemensamt lägga mycket mer fokus, tid och kraft på att tala om de åtgärder som vi nu håller på att vidta för att dämpa inflödet i försäkringen. Och vi borde se till att människor inte fastnar i långa sjukskrivningar. Regeringen tar nu krafttag för att vända utvecklingen. Vi vet att det är det som krävs. Det har erfarenheten lärt oss. Vi har tagit fram ett tydligt mål, ett siffermål, för med hur mycket vi tror att vi behöver få ned sjuktalen till 2019–2020. Vi behöver inte bara få ned sjuktalen dit, utan i bör sjukskrivningstalen i normala lägen kunna ligga där , på nio. Det är ambitiöst. Vi vet det. Att få ned sjuktalen handlar också om att ta vara på arbetsförmågan hos de alla människorna som jag precis nämnde: lärarna, undersköterskorna, sjuksköterskorna och socialsekreterarna. Vi behöver dem i de branscherna och inte i sjukskrivning. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Det här är en utveckling som är dålig för alla, oavsett vilken regering som sitter. Det är dåligt för individen som drabbas av sjukdom. Det är dåligt för företag. Det är dåligt för offentliga verksamheter. Och det är jättedåligt för vår samhällsekonomi. Jag hoppas och önskar därför att vi efter dagens beslut kan gå vidare, att vi kan sluta att ensidigt tala om den bortre tidsgränsen, som faktiskt inträder in i ett sjukfall. Alla vi här i kammaren, som kan någonting om de här frågorna, vet att det är ytterligt svårt att åstadkomma resultat in i ett sjukfall. Sannolikheten minskar om man inte lyckas med återgång i arbete. Vi vet också att den bortre tidsgränsen inte innebär någon prövning av arbetsförmågan. I budgeten ligger nu viktiga delar av vårt åtgärdsprogram. Vi ökar medlen till för att förstärka deras handläggning. Vi ökar medlen till de ytterligare ska kunna jobba med just de långtidssjukskrivna. Vi har sett över alla statens insatser rörande sjukskrivningsprocessen och rehabilitering. Vi väljer att stöpa om den hårt kritiserade rehabiliteringsgarantin för att få ut mer av dessa medel. Detta är viktiga delar av den större bilden och av det åtgärdsprogram som regeringen har lagt fram som omfattar sju områden – som jag sa – och 25 olika åtgärdspunkter för det förebyggande arbetet. Det handlar om arbetet vid sjukskrivning och det som måste göras för att få människor tillbaka i jobb. Det kommer inte att bli lätt, men med den här starten, budgeten och åtgärdsprogrammet kan vi uppnå det som länge har varit målet i , men som aldrig har uppnåtts, nämligen en låg och stabil sjukfrånvaro. Gör vi det så är väldigt mycket vunnet. 46 (M) replik: Ministern och jag brukar stå i kammaren och diskutera dessa viktiga frågor och den oro som vi båda känner för att sjukskrivningarna ökar samt hur man ska kunna åtgärda dem. Målet är nog gemensamt för oss alla här, att försöka minska inflödet, att det förebyggande arbetet måste bli ännu mer effektivt och att rehabiliteringsåtgärderna måste stärkas och bli effektivare för att de ska bli individanpassade så att fler kommer tillbaka i arbete. Jag tillsammans med flera här satt med i . Jag hade förmånen att vara med . Det hade lagts ned väldigt mycket möda och experthjälp på att få fram den produkt och det betänkande som vi presenterade. Det var en kompromiss, ett givande och tagande på alla dessa 1 500 sidor. Vi lade fram en mängd olika förslag. Jag känner mig väldigt besviken på att vi inte i stället debatterar, föreslår och beslutar om dessa åtgärder. Just borttagandet av den bortre tidsgränsen var vi ju alla väldigt tydliga med, att detta bara går att genomföra när rehabiliteringsåtgärderna har blivit effektivare och finns på plats för den enskilde. kommer den bortre tidsgränsen att försvinna utan att detta är säkerställt. Då är min fråga till ministern: Hur säkerställer ministern att människor kommer att få tydligare och bättre rehabiliteringsåtgärder för att komma tillbaka i arbete? Det måste ändå vara det som är målsättningen. 47 Socialförsäkringsminister (S) replik: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Självfallet har jag som minister och den här regeringen en väldigt stor respekt för det arbete som utfördes i den parlamentariska . vet också att den nu har varit ute på remiss.