prot · H209117 · 2015-06-16 00:00:00 — Till dess har regeringen, bland annat i promemorian om vissa skatteförslag inför budgetpropositionen 2016, annonserat ytterligare begränsningar av RUT-avdraget, försämringar av ROT-avdraget, höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring, höjd skatt på drivmedel och höjd skatt på gåvor genom att gåvoskatteavdraget slopas. regering är ingenting annat än en riktig skattehöjarregering. Ingen bör inbilla sig att detta vägval inte kommer att få konsekvenser såväl för jobben och vår ekonomis konkurrenskraft som för enskilda människors och familjers frihet. Låt mig även få säga någonting om de förslag på skatteområdet som vi tagit med i vårmotion: nystartsavdraget och etableringsavdraget. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Vi har också förstärkt jobbskatteavdraget för personer , eftersom det ger en ökad drivkraft att skjuta upp pensionen och jobba ytterligare , vilket är positivt både för den enskilde och för samhällsekonomin och nödvändigt för pensionssystemet i stort. Detta sätt att använda ett förstärkt jobbskatteavdrag kan man med fördel också använda för andra grupper, exempelvis för dem som befinner sig i långtidsarbetslöshet eller för människor som kommit till vårt land. För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. För att ytterligare sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden föreslår därför ett nystartsavdrag, ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Genom detta nystartsavdrag riktat till dem som varit långtidsarbetslösa kan höga marginaleffekter för den enskilde mildras och drivkraften att ta arbeten som erbjuds stärkas. ökar incitamenten för företag att anställa personer med i arbetslöshet bakom sig. Det är något vi tror på för att få fler människor i arbete. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Avslutningsvis vill jag belysa att det är utifrån ungefär samma resonemang som vi också föreslår ett nytt etableringsavdrag för nyanlända som innebär att en nyanländ under sina första i sammanlagt ska kunna tjäna utan att betala inkomstskatt. Detta etableringsavdrag gör det mycket lönsamt att ta även deltids- eller säsongsanställningar och jobb till lägsta avtalade lönenivå, eftersom den nyanlända kompenseras med lägre skatt. Eftersom möjligheten till denna skattenedsättning upphör skapas också starka incitament till en tidig etablering. är väldigt generöst på det migrationspolitiska området. Om vi ska kunna fortsätta vara det på måste vi se till att människor som kommer hit så fort som möjligt kommer i arbete. Då är det nödvändigt att även värna jobb som kräver lägre kvalifikationer. För detta är både RUT- och ROT-avdragen viktiga, liksom den sänkta restaurangmomsen och yrkesintroduktionsanställningar. Men trots dessa reformer och trots nedsatta arbetsgivaravgifter för nyanlända krävs ytterligare reformer för att skapa en ökad arbetskraftsefterfrågan och fler vägar in på arbetsmarknaden. Etableringsavdraget är ett sådant förslag från oss kristdemokrater, men vi har för avsikt att återkomma med fler förslag framöver. 71 (S): Det är ett ord som har uttalats ganska i kammaren , och det handlar om att äntligen kan slå in på en ny väg. av skattesänkningar som svaret på alla upptänkliga samhällsproblem ska vi besluta om en budget som sätter barnens skolresultat, utmaningarna i sjukvården och kanske framför allt massarbetslösheten i fokus och genom politiska reformer börja anträda vägen mot full sysselsättning, högre rättvisa och minskade klyftor. I mycket av det vi har hört , inte minst i det senaste inlägget, känns det ändå som om skattesänkarpolitiken gick i väggen. Den fungerade inte, men ändå hör vi eko från det gamla. Det är nya skattesänkningar. Vi får höra att den nuvarande regeringen inte snabbt nog betar av det budgetunderskott man fick ärva, som man kräver nya ofinansierade skattesänkningar. Idén om att allt går att lösa med nya skatteavdrag tycks fortfarande leva. Det senaste vi hörde här var att integrationen kräver ännu ett nytt skatteavdrag. Just det – nya avdrag. Låt oss bara ta den generella nedsatta arbetsgivaravgiften för unga och äldre. Den har diskuterats mycket . Idén är att om man bara sänker kostnaderna för arbetsgivaren skulle det med automatik uppstå fler jobb. Men verkligheten har verkligen brutalt motbevisat den tesen: Det är fler unga arbetslösa nu än när man införde den här reformen. Som om inte verkligheten skulle räcka har det också vederlagts riktigt ordentligt att kostnaden i förhållande till de eventuella jobb som har skapats är helt orimlig. Jag hörde beskrivningen här att till och med hotade med att det kunde handla om att 18 000 jobb skulle försvinna när man tar bort 18 miljarder i subvention. Om vi tänker oss att räknar på den dramatiska sidan, ja, då har vi 1 miljon där. Andras bedömning är att det handlar om 1 ½ miljon per jobb. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är bara att räkna baklänges på hur många fler ungdomar som faktiskt skulle vara i jobb om vi hade använt de pengarna på ett klokt och förnuftigt sätt, om vi hade tänkt ordentligt på vad det egentligen är vi ska göra. Det vi behöver göra är ju inte att hjälpa ungdomar som ändå klarar sig, eller rättare sagt, att hjälpa deras arbetsgivare med lägre kostnader. Det vi behöver göra är att ge stöd till de ungdomar som inte klarar sig på arbetsmarknaden, och det är det vi tänker göra. Vi flyttar resurser från kostsamma, ineffektiva subventioner till insatser där de verkligen behövs. När det gäller hela resonemanget om att det bara skulle uppstå arbete tack vare att man sänker kostnaderna tänker jag på två saker. Det ena är det som har varit så viktigt för , alltså en industri som har expanderat och varit bra på export. Jag tänker på LM , jag tänker på Asea, om vi nu ska titta bakåt. Inte var deras framgångssaga ett resultat av låga arbetsgivaravgifter – verkligen inte. Det handlade om en aktiv näringspolitik där stat, företag, fackliga organisationer och akademin gick samman och byggde starkt. Det andra jag tänker på är något modernare: Välkomna till ! Välkomna till Massive, ett av de största dataspelsföretagen! De har 300 anställda och gör succé världen över. När jag pratar med dem pratar de inte om arbetsgivaravgifter. De säger: Vi vill ta in folk från hela världen. Kan ni inte bygga fler bostäder? Det är det som det handlar om. Det är det som ger jobb. Arbetsgivare anställer när de har behov av arbetskraften, när det finns kunder som är beredda att betala och när det finns arbetskraft med rätt utbildning och kompetens. Det är precis ditåt vi nu styr politiken. De områden som vi riktar in oss på är näringspolitik för ett expanderande näringsliv, investeringar för bostäder och infrastruktur och utbildning och kompetenshöjning så att arbetsgivarnas kompetenskrav kan mötas. Det är något helt annat än att rabattera åldersklasser eller branscher. För att ta ett annat exempel som vi ändå tänker på: I all sin godhet bestämde sig den gamla regeringen för att låna pengar så att man kunde sänka skatten för storbankerna med 4 miljarder. Resonemanget var att om man sänker kostnaderna för arbetsgivare och för företagen blir det fler anställda. Man tjänar nog en del på banken, så om vi räknar om dessa 4 miljarder borde det ju ha blivit i alla fall mellan 6 000 och 7 000 fler anställda. Tror ni det? Bankerna anställer så många man behöver för sin verksamhet, inte i förhållande till vilka kostnader man har. När kostnaderna sänks kan det inte växlas ut i jobb, och det är det som verkligheten har visat. Det som den nya regeringen har att hantera, och det är inte lätt, är ett budgetunderskott som jag inte har hört någon av de borgerliga över huvud taget berätta om under den här debatten. Hur kunde ni hamna där? För tredje gången lämnar en borgerlig regering ett budgetunderskott efter sig. Det är i allra högsta grad vår absoluta vilja att jobba bort det, därför att vi är de som har fått ta smällarna. De av oss som var med efter 1994 och den budgetsaneringen såg vad det betydde – en stat och en ekonomi som inte är skött och stora budgetunderskott som leder till nedskärningar som slår med fantastisk precision mot de människor som mest behöver stöd. Det var hårda tider att sanera budgeten den gången. Det sitter i ryggmärgen på dem av oss som var med om det. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget När vi hör att man lämnar efter sig ett budgetunderskott av tillväxt känns det inte bra. Den här regeringen ska klara av bägge delarna. Man ska klara budgetunderskottet och få fart på investeringar. Då är det så, mina vänner, att man måste våga höja skatter och våga säga det. Vi behöver det. Vi kan inte bara sitta och vänta på att arbetslösheten ska sjunka. Vi behöver bygga bostäder, vi behöver se till att våra unga får bättre utbildning, vi behöver förbättra sjukvården och vi måste se till att kollektivtrafiken fungerar så att det verkligen kan bli riktigt gott och många nya jobb. Det är vad den här nya inriktningen handlar om. Som jag sa, fru talman: ! 72 (M) replik: företräder en regeringskoalition som lånar pengar för att bygga ut bidragssystemen. Det leder enligt bland annat till 20 000–30 000 färre jobb. , är det i ett normaliserat konjunkturläge ansvarsfullt att göra som regeringen och låna pengar till massiva utbyggnader av bidrags- och transfereringssystemen? Vi har en finansminister i som har lämnat olika besked kvartalsvis ifall ekonomin ska stimuleras, stramas åt eller lämnas opåverkad av finanspolitiken. försvarar hennes linje om att låna till bidragsutbyggnader i ett normaliserat konjunkturläge. talar om 90-talskrisen. Delar du, , analys att det var Socialdemokraternas och den socialdemokratiska regeringens fel att hamnade i krissituationen? Eller vill du här skicka en hälsning till att hans gärning för Socialdemokraterna och för i grunden är felaktig? Ni tvingade bort från finansministerposten när han försökte sätta stopp för det fall som var på väg mot. , menar du att den analys som Socialdemokraterna själva tog fram och presenterade för svenska folket, om att 90-talskrisen var Socialdemokraternas fel, är felaktig? , vill du här presentera en helt ny och unik analys om 90-talskrisen som säger att den var någon annans fel än just Socialdemokraternas? 73 (S) replik: Man brukar lasta socialdemokratin för det mesta. De av oss som följde politiken och var i politiken under dessa år kan minnas att statsmannakonsten inte var den allra bästa från regeringens sida när det gällde att hantera den situationen. Sedan finns det naturligtvis bakåt i tiden ett gemensamt ansvar. På samma sätt som skulle jag kunna stå här och tala om till exempel varför kallade överskottsmålet för överbeskattning när det infördes. Detta försvarar ni nu med näbbar och klor, i alla fall någon dag till. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är inte speciellt fruktbart att hålla på på det viset. Det som jag var ute efter var faktiskt inte att lägga ansvaret på den tidigare borgerliga regeringen . Det som jag var ute efter var den erfarenhet som vi gjorde när vi sanerade ekonomin och såg hur grupper som inte minst vårt parti i stor utsträckning företräder fick ta hela smällen. Ungefär detsamma har vi sett när det gäller skatteavdragen under dessa år. Vi kommer in på dem i nästa debatt. Men det har varit en sådan precision. När man har lånat pengar för skatteavdrag har dessa skatteavdrag gått till människor med mycket höga inkomster. Med facit i hand, , var det alldeles riktigt att börja låna upp 4 miljarder och ge till utdelning i storbankerna? Det var faktiskt det ni gjorde. Dessa banker har ökat sin utdelning från 12 till 47 miljarder. Det är faktiskt så att utdelningen är ganska nära det budgetunderskott som staten har. De behövde faktiskt 4 miljarder extra i lånade pengar. 74 (M) replik: Först och främst gläder det mig att inte vill ta avstånd från och Socialdemokraternas tidigare analys av att det var den politik som Socialdemokraterna drev som orsakade 90-talskrisen. Det är viktigt att Socialdemokraterna står fast vid det för att historieskrivningen ska vara rätt och för att historiska misstag inte ska upprepas, särskilt nu när det finns ett starkt tryck att lägga stora utgifter utanför redovisningen av de offentliga finanserna. Det är välkommet, . Jag misstänker att åsyftar bolagsskattesänkningen. Det gör att jag ställer frågan: Hur tog du själv ställning till bolagsskattesänkningen? Vad jag kan minnas var Socialdemokraterna för bolagsskattesänkningen. , vilket land i EU menar socialdemokratin och regeringen hade starkare offentliga finanser 2014 än hade? När alliansregeringen frånträdde makten hade Europeiska unionens starkaste offentliga finanser. Skuldsättningen hade inte ökat, det finansiella nettot var bland de bästa och jobben hade blivit 350 000 fler. Trots att med sin öppna ekonomi var ett av de mest exponerade länderna för krisen stod den svenska ekonomin emot bäst. I ena ringhörnan står nu en regering som vill smutskasta sina företrädare. I andra ringhörnan står IMF, , och som alla samlat berömmer Alliansens hantering av den ekonomiska krisen och säger att svensk ekonomi 2014 var bland de starkaste i Europeiska unionen. 75 (S) replik: Man kan se på ekonomi och på hur ett samhälle fungerar på många olika sätt. resonerar utifrån ekonomiska teorier och annat. För mig är det en sak på marken som betyder någonting, och det är att vi har en massarbetslöshet i det här landet som betyder att av elva som vill arbeta är det en som får sitta på bänken. Det är som ett fotbollslag som inte spelar med alla spelare. Det är alldeles självklart vad det betyder. Att föra resonemang på det makroekonomiska planet när människor faktiskt tvingas till arbetslöshet tycker jag är känslokallt. Jag tycker att det är konstigt att man står och slår sig för bröstet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Sedan måste jag naturligtvis ställa frågan hur man kan landa i att säga att vi har en bra ekonomi och att vi försvarade överskottsmålet när man tillväxt i rad överlämnade ett budgetunderskott på ungefär 74 miljarder. Hur hög ska tillväxten vara, och hur många decennier ska vi ha tillväxt innan en moderat regering tycker att det är dags att leva upp till överskottsmålet? Detta gör naturligtvis att den här regeringen inte kan göra som den gamla och säga att vi vill göra en massa saker, och då tar vi det från något utrymme eller lånar till det. I stället säger vi att vi finansierar det. Då blir det så att vi bestämmer oss för att de skattesänkningar och de skatteavdrag som är gjorda och som är mest ineffektiva tar vi bort och använder till mycket effektivare satsningar för att se till att det byggs bostäder, att vi får ordning på infrastrukturen, att vi satsar på utbildning och ser till att unga kommer i jobb. Det kommer att gynna . 76 (MP): Som folkvalda här i riksdag har vi alla ett mycket stort ansvar att företräda våra väljare och ibland att välja vägar i frågor med målkonflikter. Det finns nämligen ofta motsättningar, och som folkvalda har vi ansvar för en helhet. sa tidigare under debatten i sin inledning: Att leda är inte att göra det lätta utan att göra det rätta. Det har gått förra gången vi här i kammaren diskuterade skattefrågor kopplade till budgeten. Den gången föll regeringens förslag, vilket var synd och tråkigt på väldigt många sätt. Det var pensionärer som inte fick sänkt skatt, miljöskatter som inte fick genomslag och en mängd angelägna områden som inte fick högre anslag. I den inriktning för den ekonomiska politiken och vårändringsbudgeten som vi hanterar nu och som kammaren ska fatta beslut om finns många av de satsningar som föll förra gången. Jag känner mig stolt över den inriktning som den rödgröna regeringen har och som får genomslag. En viktig del är att komma till rätta med miljö- och klimatfrågorna genom miljöstyrande skatter. Regeringen har aviserat att den termiska effektskatten på kärnenergi ska höjas. Det är en skatt som inte ger jättemycket pengar till staten, men den är viktig på en massa olika sätt. Genom att kärnkraften får betala sina egna kostnader blir den inte längre lönsam. Den avvecklar sig själv utan att vi fattar politiska beslut om att avveckla. I det här sammanhanget vill jag särskilt vända mig till . När det genomfördes en energiöverenskommelse inom den förra regeringen för sa och att den betydde olika saker. menade att man öppnade för att bygga ny kärnkraft, medan menade att man inte gjorde det utan att det tvärtom var en del i att gå mot en avveckling. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget när det har gått visar det sig att det var som fick rätt. Det var inte alla som trodde det, inte heller i mitt eget parti. Men vi kan konstatera att frågan om en utfasning av kärnkraften, som båda våra partier länge har kämpat för, nu går åt rätt håll. Det är inte som är här , utan det är Per Åsling. Men ni fick rätt i fråga om vad den här överenskommelsen betydde. Vi kan i och med det här konstatera att marknadslösningar inte ska underskattas. När verksamheter får betala för de miljökostnader de har visar det sig ofta att de inte är lönsamma. Det här är någonting som vi behöver öka på fler områden så att miljöskatternas andel av bnp och av skatteinkomsterna kan öka. En fråga som var aktuell och våren var den om ideella föreningar som bedriver secondhandförsäljning. Det var en fråga som såg svår ut men som glädjande nog fick en lösning genom en lagändring men också genom att vi kan kompensera dessa föreningar för de ökade kostnaderna. Det har förstås varit tufft och turbulent för de berörda föreningarna med alla turer kring detta, men det känns ändå viktigt att lyfta fram att frågor ibland löser sig på bra sätt och att vi ibland kan arbeta tillsammans för att komma fram till lösningar. Företag och näringsliv är av avgörande betydelse för framtiden. För många företag är den största utmaningen att hitta rätt kompetens. Att hela utbildningskedjan fungerar hela vägen från förskolan till är därför avgörande. Bra och högkvalitativ utbildning kostar. Därför är det helt rätt att vi satsar mer på detta framöver. Det här gäller inte enbart för företag och näringsliv. Många av de problem som finns inom sjukvården beror på att det är svårt att hitta rätt kompetens. Inte minst är det brist på sjuksköterskor. Jag ska också säga någonting om den höjda arbetsgivaravgiften. Som jag sa i inledningen av det här anförandet handlar politik ofta om målkonflikter. Det är inte roligt att höja skatter, men ibland finns det angelägen användning för dem. När de har sänkts har det inte gett det resultat i form av nya jobb som den förra regeringen förväntade sig. Vi ser nu att de här pengarna kan användas mer effektivt på andra sätt. Det finns stora behov i infrastruktur, utbildning och andra sektorer. Därför är det här rätt steg att ta. Slutligen: En fråga som inte har uppmärksammats så mycket är den om gruppregistrering av moms. Det slopande som Alliansen ville se skulle drabba lokalt och regionalt förankrade banker och försäkringsbolag. Det är därför någonting som vi avvisar. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 77 (FP) replik: är i alla fall ärlig i sitt anförande. Han säger att regeringen höjer skatten på kärnkraften för att regeringen inte vill ha någon kärnkraft. Och det är precis det som händer. efter att regeringen aviserade det här förslaget gick ledning ut och sa att med anledning av den här skatten kommer flera av de reaktorer som finns att tas ur bruk tidigare än planerat. En utomstående betraktare skulle tycka att det här är konstigt eftersom sticker ut jämfört med många andra länder. Vi är ett av de få länder som har haft en positiv ekonomisk utveckling som vi har minskat vår klimatpåverkan. En väldigt viktig del i det är att vi i har valt att ha vattenkraft, kärnkraft och i marginalen lite vindkraft som grund för vår el- och energiförsörjning. Tar man då bort av produktionen i form av kärnkraft undrar naturligtvis vän av ordning hur regeringen ska se till att vi även kan ha förnybara inslag och produktion som inte har någon negativ effekt på klimatet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det finns ett land i vår närhet som har valt precis den politik som driver , och det är . Där ser vi hur man som en konsekvens av detta bygger bland annat kolkraftverk, som ett svenskt statligt bolag är med och finansierar. Min fråga till är naturligtvis: Beslutet om den här straffskatten på kärnkraften som för utomstående betraktare är helt obegriplig eftersom vi tar bort en viktig energikälla som är bra för miljön – betyder det att vi i kommer att ersätta kärnkraften med kolkraft, precis som man gjorde i ? 78 (MP) replik: Det handlar inte om att det, som säger, ska införas en straffskatt på kärnkraft. Det handlar om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader, vilket den inte har gjort. Vi har inte löst hur kärnbränslet ska hanteras eller kostnaderna för det. Det har lagts på något ynka öre som inte på något sätt täcker de kostnader som kommer att finnas för detta . Men jag förstår att är besviken över att den uppgörelse han gjorde inom Alliansen inte fungerade på det sätt som han ville. När det gäller kan vi konstatera att den styrning som alliansregeringen hade av det statligt ägda bolaget inte ledde mot att man från sida satsade på förnybart. Man gick in i områden i och började starta upp kolkraft, vilket man förstås inte skulle ha gjort. sitter man med anläggningar som är bedrövliga ur klimatsynpunkt. Man borde förstås ha satsat på förnybart i stället. Och har jag inte nämnt de andra misslyckade affärerna som man lät göra och som den förra regeringen ytterst var ansvarig för. 79 (FP) replik: Den som följer den här debatten tycker naturligtvis att det är ganska typiskt att inte svarar på min fråga. Och min fråga var mycket enkel: Kommer vi, om vi väljer den tyska vägen som regeringen med i spetsen nu leder in på, att börja importera från andra länder, i detta fall gas från ? Det som sker är att man bygger upp kolkraftverk och koldioxidberoende värmekraftverk runt om i . säger att det är alliansuppgörelsen som är skälet till att tar det beslut man gör just . Det är helt fel. ledning säger rakt upp och ned som svar på en fråga att det är den nya regeringens nya förslag och den höjda skatten som gör att man tar det här beslutet. Och det är precis det som vill i den regering man nu sitter, att via skattesystemet driva ut kärnkraften från det svenska samhället. Du tar av koldioxidfri energiproduktion och ska ersätta den med någonting annat. härifrån, i , har man valt precis den panikartade linje som nu driver i regeringen. Vi ser hur utsläppen i ökar. Vi ser hur man där inte tar ansvar för framtida generationer, hur man inte tar ansvar för miljö och klimat och hur man inte tar ansvar för att skapa en bättre planet och att man åker snålskjuts på länder som . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag vill inte att ska välja den vägen. Jag vill att vi ska välja en väg där vi tar ansvar för våra barn och ungdomar, för framtida generationer, genom att se till att vi också har produktion av el som är koldioxidfri. Där står kärnkraften för fyra tiondelar. Då är du svaret skyldig, . Ni höjer skatten för att ni vill bli av med kärnkraften. Vilken väg väljer ni? Väljer ni den tyska vägen, eller vilken väg väljer ni?