prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Övningen i norr, ACE, exempelvis, är ursprungligen en övning mellan , och som utgår ifrån att man har relativt små flygbaser som kan få större utväxling av att samarbeta. För mig känns det svårt att invända mot den typen av samarbete. Men det innebär inte att man tycker att det är bra oavsett vilken form en sådan övning får. Den kan ju utvecklas på olika sätt – den kan skicka bra signaler, och den kan skicka mer problematiska signaler. Jag var själv uppe och besökte övningen, och för mig känns detta som ett kostnadseffektivt sätt att öva olika typer av insatser tillsammans. är det inte heller vi i som bestämmer exakt hur denna typ av övning ska äga rum, utan det gör Försvarsmakten själv. Det ligger inte på oss att skicka exakta direktiv för precis hur Försvarsmakten ska öva och exakt med vilka. 109 (FP) replik: Jag tror att regeringen har ett visst inflytande över vilken utländsk militär som får tillträde till svenskt territorium. Jag tror i själva verket att det just är regeringsbeslut som konstituerar detta. Försvarsmakten måste begära tillstånd när så sker. Jag tycker att det var intressant att tog upp det här med stöd till det civila samhället. Försvarsberedningen hade en vilja att bli lite mer ambitiös på området. är det nämligen så, herr talman, att stöd till det civila samhället inte får vara dimensionerande för Försvarsmakten. talar om samövning inför katastrofer av den typ som branden i var. Jag kan då avslöja att i den försvarsproposition som ligger på bord flyttas det inte fram några som helst positioner. De är tvärtom låsta. Detta att vi inte får dimensionera stöd till det civila samhället innebär sådana konstigheter som att helikopterflottiljen i inte ens får semesterplanera för att kunna släcka skogsbränder. Bara semesterplanering anses nämligen vara dimensionerande för stöd till det civila samhället. Men om vill ta steg framåt här kommer han att få understöd av undertecknad och mitt parti. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Ja, det pågår en upprustning i vårt närområde. Det är min bedömning att den inte har initierats från Natos eller från europeiska länders sida, utan den kommer från ett annat håll. Jag blir djupt bekymrad, herr talman, när säger: Vi kan inte närma oss Nato. Vi kan inte bli medlemmar, för det skulle öka spänningarna i vårt närområde. När säger detta säger han nämligen precis det som vill att han ska säga, nämligen att inte vågar och inte bör gå med. Då förstår att om han bara upprätthåller det stora tryck han nu har kommer han att hålla oss borta från det säkerhetspolitiska valet. 110 (MP) replik: När det gäller det civila försvaret kommer vi inom ramen för försvarsgruppen löpande att arbeta för att vårda den här uppgörelsen och arbeta vidare med implementeringen av Försvarsberedningens olika delar. Finns det mer som vi kan göra för att utveckla det civila försvaret välkomnar jag det – verkligen. När det gäller Nato delar jag inte bedömningen: att vår politik dikteras av vad gör. Jag är i grunden mot Natomedlemskap för oavsett hur skulle agera. 111 (FP) replik: Det är jättebra om försvarsgruppen nu kommer att ta nya steg när det gäller området stöd till det civila samhället, vilket är någonting annat än civilförsvarsfrågor. Det handlar mer om krisberedskap, och där finns det tyvärr en förordning som blockerar stödet från Försvarsmakten till det civila samhället. Jag har inte sett några som helst tecken, herr talman, på att det är någon förändring på gång i propositionstexten. Men jag tar löfte på den här punkten som någonting gott. Jag hann i min tidigare replik inte säga allt jag tänkte säga om att varna för ökade spänningar i genom ett svenskt Natomedlemskap. Det är vad vill att ska säga. När säger som han nu gör vet att om han bara fortsätter att hålla trycket uppe kommer han att kunna styra den här frågan. Då är det inte längre, herr talman, det svenska folket som avgör säkerhetspolitiska val. Då har makten över det säkerhetspolitiska valet i stället flyttat till , och det är någonting som är djupt beklagligt. 112 (MP) replik: , när jag själv hade mitt politiska uppvaknande och började analysera den politiska utvecklingen alltmer, var vi i ett ganska annorlunda läge rent säkerhetspolitiskt. Utvecklingen i såg ganska annorlunda ut. Då var det ganska många som hade en förhoppning om att hade valt en bitvis annan väg som man skulle kunna visa i alla fall lite hopp inför. Även då var jag och mot ett svenskt medlemskap i . Det är alltså inte så att agerande är det som föranleder att vi tar ställning mot ett svenskt Natomedlemskap. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Från vår sida skulle jag verkligen vilja framhålla att det finns ett värde i att vi i detta spända säkerhetsläge har en möjlighet att vara en mer oberoende aktör, som inte är en del av Natos försvarsallians utan som kan kommunicera med andra aktörer runt om i världen. Vi är en partner för fred, för medling och för demokrati. Det är min bedömning att vi har bättre förmåga att agera i den rollen om vi inte är bundna till militäralliansen . 113 (C): Kära ledamöter och åhörare! På vägen hit till passerade jag, som så ofta, skulpturen av , vår värmländska skulptör. Jag stod där någon extra sekund och reflekterade lite grann inför försvarsdebatten. Jag tänkte på precisionsförmågan, på hur vapenslag växlar och på hur Försvarsmakten utvecklas. Jag tänkte också på vad någon har skrivit om den här skulpturen: att den pekar framåt när det gäller vår historia. Det finns mycket vi kan ta med oss från de tider som har varit, erfarenheter från tider långt tillbaka men också från nutida historia. Det handlar om olika beslut och vägval som har lagt grunden för dagens situation när det handlar om både det säkerhetspolitiska läget och hur Försvarsmakten i ser ut. I dagens säkerhetspolitiska diskussion har många uttryckt oro och konstaterat att det är en oroligare tid vi nu har gått in i. Det är i princip det senaste beslutet fattades om den försvarspolitiska inriktningen. Vad visste ledamöterna här i kammaren då om hur dagens situation skulle se ut? Och vad vet vi egentligen om hur situationen ser ut ? Scenarierna kan se väldigt olika ut. Jag tror att det är viktigt, med tanke på vad som har hänt , att ha beredskap på olika sätt för att möta den utveckling och den framtid vi går mot. Det har varit oerhört viktigt för mig som centerpartist och som en av dem som har deltagit i förhandlingarna att vara konstruktiv och resultatorienterad för att kunna landa en bred och tillräckligt bra försvarsöverenskommelse. Det är viktigt både för vårt folk och för vårt land. Det ger stabilare förutsättningar för försvaret, och det sänder tydliga signaler till vår omvärld. Det säkerhetspolitiska läget är mycket komplext. Olika oroshärdar kommer allt närmare. Inte minst spelar utveckling och ageranden en stor roll för hur vårt säkerhetsläge förändras. Här hemma har vi kunnat konstatera ubåtskränkningar och ryskt militärflyg som både övar flyganfall och kränker svenskt luftrum. Men vi kan också se att den ryska aktiviteten ökar i norr. Mobiliseringen i ökar. Det planeras för fler militärbaser, och vill utöka sitt territorium för att komma åt än fler naturtillgångar och stärka sitt geopolitiska läge. I måste vi bygga säkerhet tillsammans med andra. Det kräver grundlig analys. Därför välkomnar den rapport där man ska analysera olika samarbeten respektive medlemskap i fråga om andra länder och organisationer. Vi ser särskilt fram emot analysen kring för- och nackdelar med ett svenskt medlemskap i . Det nya säkerhetspolitiska läget kräver en stärkt försvarsförmåga och mer fokus på den nationella nivån och på hur hela landet ska försvaras som svenska insatser internationellt kommer att fortsätta att behövas i världen. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Med denna inriktning tar vi nödvändiga steg för att stärka den svenska försvarsförmågan. Vi har en bred parlamentarisk majoritet för att stärka försvaret med ytterligare . Det innebär att 2016 blir ramen 42 miljarder, och 2020 blir ramen över 50 miljarder. Det har varit många frågor som har stötts och blötts i de här förhandlingarna. Det är ingen hemlighet att vi har gått in i dem med lite olika utgångspunkter men också olika ingångsvärden. Men har vi en bred enighet. Det menar jag och är en oerhörd styrka för . För oss i har det varit viktigt i förhandlingarna att stärka försvarsförmågan i hela landet. Det har varit viktigt att vi tar till vara den resurs som frivilligorganisationerna utgör, och det har varit viktigt att stärka hemvärnet, som utvecklats till en verksamhet med mycket hög kvalitet. Hemvärnets bataljoner är centrala för att vi ska kunna upprätthålla en militär närvaro och förmåga i hela landet. Vi säkerställer också att det inte blir några förbandsnedläggningar. Vi stärker den militära närvaron på , som har en särskild strategisk position i . Med ett stående mekaniserat kompani, ett stridsvagnskompani och ökad övningsverksamhet blir det en viktig förstärkning. Krigsförbanden ska kunna hantera alla svenska klimatförhållanden, inklusive vinterförmågan. Det här är avgörande för att kunna ha ett försvar för hela landet och för att möta den upprustning som sker i . Jag vill verkligen betona detta, och det är oerhört viktigt att fortsätta följa hur den förmågan utvecklas i praktiken. Ubåtsjaktsförmågan ska utvecklas genom mer övningsverksamhet och fler besättningar, detta för att upprätthålla den territoriella integriteten. kompletteras Visbykorvetterna med två Gävlekorvetter. Sju bevakningsbåtar modifieras. Den marinoperativa versionen av blir enligt uppgift operativ . Övningsverksamhet och tillgång till ammunition och materiel ska prioriteras. Det gäller även den personliga utrustningen. Det behövs verkligen . Det behövs mer mängdmateriel, standardfordon, radioutrustning, mörkerutrustning, moderna hjälmar till jägarbataljonen, reservdelar till JAS-planen och sjukvårdsmateriel till hemvärnssjukvårdare, för att nämna några av alla viktiga exempel. Inom armén utvecklas artilleriet. Det tillförs stridsfordonsburna granatkastare, pansarvärnsvapen, nytt luftvärn med kort räckvidd och ytterligare kvalificerad ammunition. Inom stridsflyget ger de nya flygflottiljerna krigsförband med hög tillgänglighet i fred och hög beredskap. Helikopterförbanden ska stödja marinens ubåtsjaktsförmåga och transportera markstridande förband. Det här är något av allt som finns i propositionen och i den överenskommelse som ligger till grund för den. Jag vill också betona hur viktigt det är att totalförsvarsplaneringen återupptas, ett viktigt steg för att kunna säkerställa en beredskap i hela samhället. Här kan vi alla hjälpas åt. Det måste omfatta alla nivåer, från by- och sockennivå, kommun och län till hela nationen. Just behovet av samverkan och fler tydliga militär-civila övningar kommer att vara grundläggande för förmågeutvecklingen både på kort och på . Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Jag vill också understryka betydelsen av att vi har ett försvar som kan möta den psykologiska krigföringen, bland annat påverkanskampanjer. Det svenska försvaret står inför stora utmaningar framöver. Det handlar bland annat om personalförsörjning, där det finns mer för försvaret att arbeta med. Därför är det bra att det tillsätts en utredning som kan titta djupare på detta. Men försvaret står också inför stora behov av investeringar i materiel och utrustning. Det finns och kommer framöver att finnas betydande behov av nyanskaffning, uppdatering och utveckling av nya system och produkter. Detta är givetvis ett långsiktigt arbete och något som kommer att kräva prioriteringar och en planering som sträcker sig efter den period som vi nu fattar beslut om, nämligen bortom 2020. Det är därför strategiskt viktigt att det nu tillsätts en utredning om materielförsörjning och även logistik för att få så bra planeringsförutsättningar och koll som möjligt inför kommande investeringsbeslut. Vi har redan hört exemplen här i debatten, men jag kan nämna några igen och betona att detta handlar om stora beslut och investeringsbelopp: livstidsförlängning av korvetter av Gävleklass, nya transportbåtar till hemvärnsförbanden, torped till , uppgradering av den fasta sensorkedjan, skol- och transportflygplan, ubåt, , stridsfordon, minröjningsfartyg och ny sjömålsrobot. Exemplen är många kring materiel som vi behöver diskutera . Bildandet av en försvarsgrupp för att följa upp och vårda överenskommelsen är oerhört viktigt för att fortsätta det försvarspolitiska samtalet. Det kommer att behövas fortlöpande analys med bred politisk förankring och handlingsberedskap om läget förändras. tar vi ett viktigt steg för att stärka den svenska försvarsförmågan i hela landet. finns det stora utmaningar att hantera. finns det många frågor att besvara. Men med dagens förslag till beslut kommer vi en bra bit på väg. Därför är det för mig och viktigt att ta ansvar, nå resultat och bidra till stabilitet. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och poängtera att jag och också står bakom de särskilda yttranden vi delar. 114 (KD): Det är en lång debatt vi har haft. Jag tror att vi nu har hållit på . Vi har debatterat försvarsfrågor och inriktningspropositionen, och det är ju inte konstigt med tanke på hur viktiga dessa frågor är. Och de tycks bli viktigare för i takt med att det säkerhetspolitiska läget blir allt tuffare. Det var det som den första delen av debatten handlade om: hoten mot och att vi måste se till att stärka vår försvarsförmåga. Det har varit en lång väg när vi nu är framme vid att debattera detta. Vi började med att tillsätta en försvarsberedning som just tittade på hoten mot . , efter en del förhandlingar, kunde vi få till tydliga skrivningar exempelvis om ageranden och den negativa utvecklingen där, de enorma anslag man ger som har gett en stor förmåga och som visar sig i och som ett hot mot våra baltiska grannländer. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Det blev en rapport. Sedan följdes det upp av en rapport som presenterade vad som måste göras och var vi står någonstans. Försvarsmaktens svar på detta kom . Därefter har vi varit en grupp som har förhandlat. är vi framme vid den här debatten, och ska vi ta beslut. Först vill jag säga att för del är försvarsfrågorna viktiga. Det är viktigt att stärka försvaret. Vår utgångspunkt har särskilt varit att titta på hur vi kan stärka försvaret i närtid. Visst är det viktigt att se det på lång sikt, men det är också viktigt att se hur vi stärker upp i närtid. Hur får vi Försvarsmakten att fungera? Hur kan vi återskapa svenska folkets förtroende för att Försvarsmakten fungerar och kan ge trygghet? Det är en absolut grundläggande förmåga, och det måste fungera. När vi nu tittar på resultatet är det tillskott vi talar om. Regeringen hade tänkt sig ett tillskott på 6,2 miljarder. Drar man bort för arbetsgivaravgifter och andra avsättningar till , vinstkrav och omflyttningar var det i praktiken 4,2 miljarder i friska, fräscha pengar. Det var också en lång förhandling, och det är ingen hemlighet att vi kristdemokrater hade önskat ännu mer pengar. Det fanns större behov än vad vi nådde fram till. Men det var så här långt vi kunde komma. Alternativet hade varit att inte ha någon uppgörelse här och att vi kanske hade fått lösa i taget. Vi hade fallit tillbaka och hamnat på den lägre nivån med endast motsvarande 4,2 miljarder i tillägg. blev det nästan dubbelt så mycket. Det ger totalt sett miljarder. Dessa pengar räcker till för att förstärka och se till att det blir mer övningar och att vi får till beredskapskontroller och får betoning på att försvara . Krigsdugligheten ska betonas som någonting centralt, vilket är oerhört viktigt. En annan sak som tydligt adresseras är . Det var ett historiskt misstag att lägga ned den kvalificerade militära närvaron på . I politiken i allmänhet och i försvarsfrågorna i synnerhet är det mycket lätt att lägga ned något, men det tar att bygga upp. Vi ser nu viktiga steg för att återta en militär förmåga på , där det blir ett stridsvagnskompani och ett skyttekompani. Det kommer att vara i full gång 2018, vilket betyder att vi måste börja rekrytera personal och sedan utbilda den. Det är en mycket viktig signal till omvärlden och någonting som efterfrågas mycket tydligt av våra baltiska grannländer och av Nato. Det är av stor vikt att vi kan försvara och se till att helt enkelt säkras. Det är omöjligt för till exempel Nato att hjälpa i en krissituation om man inte kan känna sig trygg med att har kontroll över . Därför är det oerhört viktigt att det kommer till stånd. Som jag var inne på i den förra rundan är det viktigt att regeringen är tydlig med att komma till skott med miljötillstånden, så att de saker som vi har varit överens om inte stoppas genom att miljötillstånden som ligger på regeringens bord inte beslutas. Kommer man inte till beslut kan man inte heller återta de av skjutfält som inte kan användas. Det är helt nödvändigt för att vi ska kunna utbilda soldater. Det är mycket enkelt: Har man inte tillräckligt med övningsfält stoppar man soldatproduktionen. Det är lika illa som att stoppa produktionen vid Lastvagnar. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 På samma sätt är det av yttersta vikt att Försvarsmakten får dessa tillstånd så att inte övningsverksamheten stoppas. Man måste nämligen kunna öva. betonas detta mycket i denna uppgörelse. Då är det mycket viktigt att dessa tillstånd kommer på plats. Det finns även en del andra saker, men jag ska inte räkna upp alla. Det handlar om granatkastarsystemet som byts ut. Det handlar om att brobandvagnar tillförs, vilket är ytterst centralt för att kunna ha en fungerande armé. Det handlar om ammunition, personlig utrustning och nya undervattenssensorer. Det är också viktigt att underrättelseförmågan stärks. Listan är mycket längre än så. Men detta är några exempel på viktiga saker som görs, även i närtid, för att förstärka försvarsförmåga. Det är också viktigt att det tillskapas en försvarsgrupp med de fem partier som har gjort denna uppgörelse som kan följa upp dessa försvarsbeslut, så att det verkligen blir som det är tänkt och så att mål och medel följs upp. Det betyder att uppgifterna och pengarna går hand i hand och att det inte får bli en skillnad där, utan att det kan säkerställas att detta följs upp och att det blir som vi har bestämt. Jag tror att det är viktigt att noga följa upp det. Det kommer att komma igång i närtid också. Personalförsörjningen är av yttersta vikt. När värnplikten infördes var det en mycket viktig reform. När den avskaffades 2010 – var värnplikten emellertid i princip frivillig – var det den största förändringen av svensk försvarsförmåga som har gjorts. De flesta andra länder har tagit bort värnplikten. Men när vi följer upp hur det har gått har det inte gått riktigt som det var tänkt. 2014 blev inte klar eller ens 2015, och det finns stora brister. Därför är det viktigt att det med denna uppgörelse kommer till en utredning som ser över hur vi kan ta intryck av och lära av och , som kombinerar frivillighet med plikt. Därigenom kan vi se till att vi blir av med de vakanser och de brister som finns. Det är nämligen av yttersta vikt att vi så fort som möjligt kan fylla upp förbanden så att vi kan öva fullt ut. Detta är några av de frågor som vi adresserar i denna uppgörelse. Vi har också varit inne på materielen, och det finns en materielutredning som hanterar mycket viktiga projekt. Det är fråga om stora belopp som måste tillföras. Sammanfattningsvis är denna försvarsuppgörelse ett viktigt steg. Vi förstärker försvarsförmågan, och det är ett trendbrott. Men en försvarsuppgörelse måste också följas av andra steg. Det finns behov som behöver tillgodoses. I takt med att vi ser hur hoten mot inte minskar utan ökar måste vi följa upp detta noga för att se till att vi långsiktigt tillskapar ett tryggt som kan försvara våra medborgare mot yttre hot. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 115 Försvarsminister (S): Det är intressant att ta del av debatten. Jag ser att det finns behov av olika typer av historiebeskrivningar, möjligen för att man på något sätt ska förenkla sin egen situation i dagens debatt och . Det som ändå har gjorts är att fem partier har kommit överens. Jag sa tidigare att jag tycker att det är stort och viktigt. var lite grann inne på frågan: Vad hade alternativen varit? Säg att vi inte hade haft en uppgörelse och inte hade haft av ledamöter som står bakom uppgörelsen. Säg att vi hade haft ett splittrat läge med en regering som hade lagt fram en proposition i som hade varit ifrågasatt från första till sista ordet och med en osäker votering. Det hade varit en mycket dålig signal till Försvarsmakten och dess personal. Vad är det som egentligen gäller? Det hade varit en signal till våra partner. Vad är det man egentligen sysslar med i ? Vad innebär det för oss och för våra samarbeten? Vissa i vårt närområde hade kanske applåderat detta och tyckt att det hade varit en jätteintressant situation. Det som vi ändå har gjort tillsammans är att vi har skapat lugn och stabilitet. Det är en oerhört viktig poäng. Sedan kan man diskutera beloppsnivåer och om det räcker eller inte. Men jag kan lova er alla en sak: Om vi nu fattar detta beslut är det första som regeringen får göra att leverera en inriktning till Försvarsmakten med anledning av denna proposition. Det blir en skrift som ska utgå från vad vi har kommit överens om här i . Sedan kommer verkställighetsfasen. Det kommer att bli ett oerhört grannlaga arbete. De pengar som vi nu förfogar över måste vi nämligen också leverera effekt för. Det är en trovärdighetsfråga för Försvarsmakten, för regeringen och för . Då vill jag påminna om hur det var i underlaget från som Försvarsmakten levererade för att få bort en del av denna diskussion. I detta underlag var alla underskott avstämda och kalibrerade. Det var ett mycket viktigt ingångsvärde. Sedan har vi utöver det levererat in 10,2 miljarder. Det som sedan diskuterades som en 16-miljardersnivå var Försvarsmaktens konklusion av vad som stod i Försvarsberedningen. Men då har vi valt att välja bort en del saker. Jag ska återkomma till hur vi har valt att hantera det. Vi har oerhört mycket arbete framför oss för att verkligen leverera det här. Det gäller varje moment som vi har lagt in. Exempelvis är 1 miljard destinerad till att klara ut Gotlandssituationen. Att klara krigsförbandsövningar för samtliga förband kräver 1 miljard extra till förbandsverksamheten, och det är 1 miljard extra som är destinerad till det. Då ska man också ta med i beräkningen att med de omfördelningar som är inlagda i det här är det totalt 2,3 miljarder extra som går till förbandsverksamheten. Det handlar bland annat om övningsverksamhet. Varje moment i alla uppräkningar som har gjorts i debatten har alltså en specificerad penningsumma. Vissa är hemliga uppgifter; andra är öppna uppgifter. Det gäller att inom de ramarna försöka leverera effekt, och det kommer att bli ett hårt arbete. Det är ett ansvar för mig, och det blir ett ansvar för ÖB. Försvarsgruppen ska följa det här, och vi kommer att få det återrapporterat till försvarsutskott. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 Bara för att man fattar ett beslut är inte det hela effektuerat, utan det här kommer vi att få hålla på med ända – förmodligen ända fram till . Det kanske också sker någon revidering på vägen. Det blir lätt så . Det som är genomgående för det vi har gjort ser man om man tittar på inledningen. Bland det första regeringen gjorde var att lägga in extra för att finansiera Gripen. Det blev ju ingen affär med den här gången. Därför lade vi till en engångssumma för det. Vi lade till 900 miljoner för Gripen 2015. Det här är saker som man lätt glömmer bort, tycker jag, när man beskriver historien.