prot · H20999 · 2015-05-19 00:00:00 — Många lever i utsatthet, och både föräldrar och barn känner skam. De försöker till och med dölja sin fattigdom för omgivningen för att de skäms så mycket, trots att de inte har orsakat sin egen situation och trots att de har rätt till hjälp. Att i det läget ha ett sådant förslag som innebär att man måste få underskrivet att man behöver detta stöd för att man bor i en fattig familj blir ett sätt att peka ut dessa barn. Det är klart att en och annan är beredd att svälja stoltheten och ändå göra detta. Men det är såklart många som inte kan tänka sig det. Genom att i stället öka barndelen i försörjningsstödet kommer detta alla familjer till del, även de familjer som helt enkelt inte klarar av skammen att komma och få en underskrift på att de behöver detta stöd. Man måste också visa föreningen att man behöver stödet, och det är nog många som drar sig för det. Jag har talat med en del om hur det har gått till innan fritidspengen kom till. Då har det ofta varit så att man har löst det inom klubben, till exempel en fotbollsklubb. Klubben vet vilka barn det gäller. Även om man inte talar högt om det och inte vill peka ut barnet vet man vilka som har problem. Då löser man det inom klubben och ser helt enkelt till att vissa barn inte behöver betala. Men man talar inte öppet om det. Då är det mycket bättre att vi förstärker fritidsverksamheten generellt och ser till att vi ger samhällsstöd till exempelvis kulturverksamhet och idrottsverksamhet för barn. Då har man också råd att lösa problemet när vissa barn känner att deras föräldrar inte har råd att låta dem vara med. Detta i kombination med att vi ökar barndelen i försörjningsstödet ger ett utrymme för att familjerna ska få det lite bättre och för att barnen ska kunna delta mer i fritidsaktiviteter. I regeringens budgetförslag finns även gratis glasögon till barn med. Det kommer också att bli gratis mediciner och läkarbesök för alla barn. Detta är någonting mycket radikalt. har detta varit något som landstingen själva har beslutat om. Det är mycket positivt i de landsting där man har beslutat att det ska vara gratis för barn. Men det är värre i de landsting där det kostar. Det blir en tung utgift för dessa familjer. Där kan jag tycka att det i dessa fall är ett minst lika stort problem som detta med att barnen inte kan delta i fritidsaktiviteter, alltså att barnen inte kan få glasögon och att de inte får mediciner. Det är klart att familjen prioriterar mediciner och läkarbesök så långt det går. Men då får de dra in på något annat. Det finns barn som berättar att de är hungriga. Man kan se på skolorna att många barn äter extra mycket . Sedan äter de mycket för att stå sig . Det finns alltså fattigdom i , och det är många barn som är drabbade. Att i det läget förstärka barndelen i försörjningsstödet är en helt rätt satsning. Vi ska satsa på idrottslivet och kulturlivet så att det kommer de barn som lever i fattiga familjer till del. Det tror jag är en mycket bättre väg att gå än detta var. 11 (M): Statsrådet och jag debatterade detta . Men jag var ändå tvungen att gå upp i denna debatt. Som jag sa redan då gjorde spaningar 2010, tror jag att det var, då vi ökade försörjningsstödet med . Det gav inte en enda ny aktivitet för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Det hände ingenting. Statsrådets kollega säger att det är otroligt bra att man generellt höjer denna del. Men det funkade inte då vi höjde försörjningsstödet med . Det hände ingenting när det gällde utökade aktiviteter för barn, och jag tror inte att det kommer att funka nu heller. Vi kan nämligen klart se att barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer tar ett otroligt stort ansvar för hela familjens ekonomi. Vi kan se att inte minst det äldre syskonet, precis som min kollega sa tidigare, avstår från sin idrottsaktivitet eftersom det vet att det finns skriande behov. Då avstår barnen hellre från till exempel en organiserad idrottsträning så att mamman inte ska ha det jobbigt. Det är nog här hela kärnan finns. Tanken med fritidspengen var just att barn som lever i dessa familjer inte ska känna skuld eller skam för att pengarna går till någonting annat, till exempel vinterjackan, i stället för en idrottsaktivitet. Därför säkrade vi upp denna fritidscheck för barnen, så att de inte ska behöva känna skuld och dåligt samvete. Jag blir nästan lite beklämd. Vi vet nämligen att generella bidrag inte riktigt funkar. säger ni att man kan få ansöka om utökat försörjningsstöd. Då ska man gå till igen och ansöka hos den socialsekreterare som man kanske inte har varit helt överens med. Snacka om att gå med mössan i handen! Är man inte i en otroligt utsatt situation om man ska ansöka om detta? Då kan jag inte låta bli att ställa frågan igen om statsrådet tycker att det är klokt att åter låta dessa barn känna skuld eller ansvarstagande för familjen. Tror statsrådet att det blir fler eller färre barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer som kommer att delta i organiserade fritidsaktiviteter efter att fritidspengen avskaffas? 12 Statsrådet (S): Jag tackar och övriga debattörer. Detta är en mycket viktig fråga. De barnrättsorganisationer och som nämndes i inlägg sa inte bara det som nämnde. De sa också att man bör göra andra saker. Om man lämnar detta system bör man vidta andra åtgärder. Det har regeringen gjort med råge för att stärka barnfamiljers ekonomi. Det behövdes verkligen. I vårändringsbudgeten föreslår vi 32 miljoner till idrottsrörelsen för etableringsinsatser för nyanlända. Det handlar om 64 miljoner av mandatperioden. Vi har också bett om förslag på en nationell strategi för den kommunala musik- och och kommer att ta emot ett sådant förslag . Vi vill också sänka taxor i kultur- och . Vi höjer också till exempel underhållsstödet till ensamstående föräldrar med per barn och månad. Detta stöd har varit orört under en lång rad av år. Denna höjning kommer att stärka ekonomiskt utsatta familjer väldigt mycket. Vi höjer ersättningen för sjukskrivna arbetslösa, och vi höjer även ersättningen inom sjuk- och aktivitetsersättningen. Den bortre gränsen för sjukförsäkringen tas bort. nämnde gratis glasögon och gratis läkemedel till barn. Dessa satsningar kommer att stärka barnfamiljers ekonomi och möjliggöra ett större ekonomiskt utrymme. Det är också det som barnrättsorganisationerna och pekade på skulle behövas. Jag anser därför att vi har mött denna synpunkt med råge. Jag tycker också att det är viktigt att påpeka att en höjning av riksnormen gäller familjer med barn som är 7–. Ert förslag gäller barn som är 10–. Det är alltså en större åldersgrupp i vårt förslag. De barn som enligt ert förslag ska kunna komma i åtnjutande av fritidspengen efter att de ansöker och efter att de blir bedömda och så vidare kan till exempel inte gå på bio med sina kompisar eller gå på en konsert – som min dotter tycker är roligt att göra med sina kompisar – eftersom det ska vara ledarledda aktiviteter. Dessa barn eller barnens föräldrar ska alltså inte kunna bestämma, utan det ska någon annan göra som vet bättre än dessa familjer. Vi tycker att det är mycket viktigt med generella system för fattigdomsbekämpning och jämlikhet. Vi är helt säkra på att dessa barn tillsammans med sina föräldrar kan komma fram till bra lösningar för barnen, precis som alla andra familjer. 13 (M): Statsrådet och även lyfte fram regeringens satsningar på idrotten. Låt mig då påminna om hur Socialdemokraterna under valrörelsen ganska högljutt lovade hela 272 miljoner till idrottsrörelsen. Självklart var det en stor besvikelse just för idrottsrörelsen när utfallet inte alls blev som det hade utlovats. Det var ett stort löftesbrott. Det andra löftesbrottet kom inte så långt efteråt när jag och andra besökte Riksidrottsforum i . Där var också idrottsminister . Där lovade han på precis samma sätt att dessa 272 miljoner absolut och med säkerhet skulle komma under den här mandatperioden. Utfallet har statsrådet alldeles berättat om. Det blev alltså , mot de utlovade 272 miljonerna, och 64 miljoner . De 32 miljonerna är öronmärkta till att stärka förutsättningarna för nyanlända barn och ungdomar som har fått uppehållstillstånd att delta just i fritidsaktiviteter. Det är bra, men faktum kvarstår att vi har löftesbrott gånger flera från regeringen. Jag upplever att regeringens politik slår väldigt hårt mot idrottsrörelsen. Det finns nämligen fler faktorer att nämna. Den aviserade höjningen av arbetsgivaravgiften för unga ökar kostnaden med hela 325 miljoner för idrottsrörelsen, och är de ungefär 20 000 föreningar som finns i landet hårt ansträngda. Lägg därtill – för det är ett stort sammanhang när vi diskuterar just idrottsfrågorna – att ni har aviserat bensinskattehöjningar. Jag som kommer från ett glesbygdslän vet att fem–för att ta sig till en träning inte alls är onormalt, och det slår även mot idrottsföreningarna som ska skjutsa sina aktiva på läger och tävlingar samt mot föräldrar som ska skjutsa sina barn till aktiviteter. Regeringens politik är ett hårt slag mot idrottsrörelsen. Idrottens betydelse för folkhälsa, samhällsgemenskap, det värdegrundsarbete som görs, utveckling av människan på olika plan och inte minst integrationen är ovärderlig. Någonting jag reagerar på nu när statsrådet beskriver läget är att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen skulle underlätta för barn att komma till fritidsaktiviteter. Vi vet ju att de som sitter i regering förtidspensionerade 140 personer per dag under tidigare regeringsinnehav. Många av de förtidspensionerade var unga människor, och de gömdes, glömdes och fick ingen rehabilitering. Alliansregeringen höjde till exempel rehabiliteringsinsatserna tiodubbelt. Jag förstår inte, och statsrådet får gärna förklara. Hur gynnar ett borttagande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ungdomars deltagande i fritidsaktiviteter – så mycket att man väljer att ange det som ett motiv till ökad fritidsaktivitet för barn och unga? Jag måste säga att jag känner en stor oro inför regeringens insatser för idrotten. Jag ställer frågan igen: På vilket sätt stimuleras och gynnas idrottsrörelsen av höjda arbetsgivaravgifter och höjningar av bensinskatten? 14 (S): Vi ska inte glömma att det inte bara är barn i familjer som har försörjningsstöd som lever i ekonomisk utsatthet, utan de finns även på andra håll. Vi kan se att försämringarna i a-kassan och sjukförsäkringen har gjort att många barn i dessa familjer också lever i ekonomisk utsatthet. Så som a-kassan har urholkats – den har inte räknats upp när allt annat har gått upp – lever man på samma nivå med a-kassa som man gör med försörjningsstöd. Det kan till och med vara något lägre nivå i vissa kommuner, men det är ungefär samma nivå. Det innebär att även dessa familjer riskerar att ha svårt att få ekonomin att gå ihop. Har man då barn blir det naturligtvis ännu svårare. Därför är det viktigt för de barnen att vi förstärker våra socialförsäkringar, precis som ministern nämnde. Det ger nämligen en möjlighet även för de barnen. Det handlar inte bara om fritidsaktiviteter utan också om allt annat i livet. Det är nämligen självklart ett jättestort problem med barn som inte känner att de kan vara med i fritidsaktiviteter, men det är också ett stort problem när människor knappt har råd att äta sig mätta och när det finns en ekonomisk stress i familjen. Det finns rätt mycket mytbildningar om framför allt familjer med försörjningsstöd – ibland känns det i diskussionen lite som att man säger: ”De här föräldrarna tar inte ansvar.” När vi tittar på forskningen ser vi dock att föräldrarna snålar på sig själva. De äter mindre för att barnen ska få mer, så de kommer själva i sista hand. De föräldrarna sätter alltså sina barn främst, precis som alla andra föräldrar gör. Därför tror jag mycket mer på generellt stöd och att helt enkelt förbättra ekonomin. Det är nämligen det som är grundproblemet, det vill säga att familjen har för lite pengar. Se till att de får mer så kommer det också barnen till del. 15 (M): Jag tror att vi ska vara helt överens om att det kanske viktigaste för de här barnen är att deras föräldrar har ett jobb att gå till. Tyvärr har vi nu en regering som driver en sysselsättningsdämpande politik – det skriver man till och med i sin egen proposition – med högre skatter och avgifter, och vilka är det som kommer att drabbas mest? Jo, det är faktiskt de här barnens föräldrar, som får stå en ännu längre bit från arbetsmarknaden. Det kanske viktigaste är alltså egentligen att fler människor har ett jobb att gå till. Det är dock inte det vi ska tala om , utan vi talar om fritidspengen. En vettig fritidsaktivitet innebär också en skyddsfaktor. Vi tog upp detta senast också. I stället för att gå och grusa på stan eller hålla på att strula är man med i en gemenskap, och jag tror att det är en otroligt viktig skyddsfaktor. Många av de killar jag har träffat på stan har valt idrotten i stället för att begå mer eller mindre grova brott. Jag tror också att det är otroligt viktigt för de här föräldrarna att vara med i den gemenskap en organiserad fritid faktiskt innebär. Statsrådet sa att det var viktigt att gå på konsert eller bio, men jag tror att den organiserade fritidsaktiviteten är otroligt viktig. Du kommer nämligen med i en gemenskap där du kan träffa andra föräldrar och andra barn – där du är med i någonting. Jag tror alltså att det är viktigt att den är just organiserad, annars kan det gå till både det ena och det andra. Jag hinner inte ta upp allting, men driver ni ju den här politiken som dämpar sysselsättningen. Det är svårt. Jag vill åter ställa frågan till statsrådet: statsrådet att det blir fler eller färre barn i ekonomiskt utsatta familjer som får möjlighet att delta i organiserade fritidsaktiviteter? 16 Statsrådet (S): Jag är ansvarig i regeringen för och socialtjänstlagen. Jag har så gott som kontakt med fackliga organisationer, anställda inom och barnrättsorganisationer som berättar hur överansträngd är inte bara generellt sett utan framför allt i den del som har att göra med barns och ungdomars liv. Det beror i stor utsträckning på hög arbetslöshet. Jag håller med om att jobb och arbetstillfällen är oerhört viktigt för att de här barnens föräldrar ska kunna försörja sig. Det är dock också oerhört viktigt att det finns socialförsäkringssystem och generella system som stöder människor tillfälligt när de behöver ställa om eller är sjuka och som gör att de kan leva på ett anständigt vis. Många av de människorna kan med en annan regering inte längre göra det, och bland annat därför är väldigt överansträngd. Därför är det vårt förslag att ha generella system, och därför vill vi höja riksnormen för försörjningsstöd till barnfamiljer. Det omfattar alltså fler åldersgrupper och fler barn än det ni vill göra med fritidspengen. Det är också så att de åtgärder jag räknade upp sammantaget kommer att stödja familjer där ekonomiskt utsatta barn finns. När det gäller den sänkta arbetsgivaravgiften var det en oerhört dyr reform som inte ledde till sänkt ungdomsarbetslöshet. Den är fortsatt hög, och det måste vi jobba med på andra sätt. Argumentet att man nu måste gå med mössan i hand tycker jag är väldigt underligt, och det hade vi också uppe i den tidigare debatten. Hela ert system bygger ju på just det. De här familjerna – det är ju vuxna som ska gå och ansöka – ska ansöka och passa in i kriterier ni har satt upp. sa att ja, det kanske är bra att gå på bio, men att hon tror att den organiserade idrotten är viktig eller bra. Just det, tror det, och ska familjerna anpassa sig till det. Om barn vill gå på konsert, teater eller bio med sina kompisar så låt dem göra det om det är det som de anser är utvecklande . Det möjliggör vårt system. Det är viktigt med generella system, inte med utpekande. 17 (M): Jag vill avslutningsvis replikera på statsrådets kritik av fritidspengens utformning. Hon sa nämligen att man för att få in pengar ska komma med mössan i hand, att man ska passa in och att socialnämnden ska göra en bedömning, alltså att det är fråga om många kriterier. Statsrådet själv säger att det finns ytterligare ett bidrag för rekreation, ett förslag från regeringen. Där sägs att socialnämnden kan ge bistånd till skäliga kostnader för rekreation om det finns särskilda skäl. Min fråga är vad som är skäliga kostnader. Det talas om kan, om och så vidare. Alltså finns det kriterier även här. Det är helt uppenbart. Statsrådet har själv räknat upp dem. Det sker faktiskt en bedömning från socialnämndens sida även i ert fall. Det kritiseras kraftigt av statsrådet när det gäller fritidspengen, men precis samma syften och kriterier finns i regeringens förslag. Därför är det synnerligen osäkert om barnet får ett stöd till rekreation vad gäller dessa delar. Fritidspengen är betydligt lättare att få, och den är också mer träffsäker. Jag ställer åter några av de frågor som jag inte tycker att jag fått svar på under den här interpellationsdebatten. Hur underlättas barns fritidsaktivitetsutövande med en generell höjning av försörjningsstödet? Det har ju prövats tidigare. Hur gynnas idrottsrörelsen och de barn som vill delta i idrotts- och kulturaktiviteter av höjda arbetsgivaravgifter och bensinskattehöjningar? Hur skapar ett borttagande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen – med ökade förtidspensioneringar, som vi har erfarenheter av – bättre villkor för barn som redan lever i utsatta familjer? 18 Statsrådet (S): Det vi föreslår är att riksnormen höjs, det vill säga det allmänna stöd som man får. Det är grunden. De andra höjningar och förändringar som jag har nämnt, och som det lades fram förslag om i vårpropositionen, är också allmänna höjningar. Det är utgångspunkten för vår politik. Vi tycker att det är viktigt. När det gäller idrott gör vi en särskild satsning på idrott, speciellt för nyanlända. Vi satsar 32 miljoner och 64 miljoner . Det är en mycket viktig satsning, och som nämnts är det ett bra sammanhang för många. Men det finns också många barn och deras föräldrar som tycker att andra aktiviteter är viktiga. Det kan vara kultur, musik, någonting annat. Jag är helt övertygad om att barn i ekonomiskt utsatta familjer och deras föräldrar är fullt kapabla att på ett bra sätt bestämma över det, precis som alla andra barn och deras föräldrar. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2014/15:549 om offentlig upphandling av livsmedel 19 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att skyndsamt implementera de nya EU-direktiven och hur jag avser att i enlighet med beslut skapa bättre upphandlingsstöd för att bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav i sin upphandling. Som mycket väl vet är lagstiftning inte minst av konstitutionella skäl en utdragen och tidskrävande process. De förslag som vi nu arbetar med har föregåtts av ett omfattande utredningsarbete som lett till svar och synpunkter från ett stort antal remissinstanser. Det är som själv uppger ett ovanligt omfattande lagstiftningsprojekt. Vi arbetar med att färdigställa en remiss som regeringen kommer att överlämna till Lagrådet. Min avsikt är att reglerna ska träda i kraft inom direktivens genomförandefrist, det vill säga . Som påpekar ökar importen av livsmedel till . Regeringen har som mål att produktionen i den svenska livsmedelskedjan ska öka. Regeringen vill också öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla ekologiska och närproducerade livsmedel utan att EU-rättsliga och WTO-rättsliga förpliktelser sätts ur spel. har presenterat en rapport, Offentlig upphandling av mat, där myndigheten har gjort en kartläggning av den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster i . Rapporten visar på ett antal problem med marknaden för offentlig upphandling, bland annat att marknaden för upphandling av livsmedel och måltidstjänster präglas av ett fåtal stora aktörer, medan köparna är många och förhållandevis små. Upphandlingar på dessa marknader leder sällan till fler anbud än två beroende på att det är svårt för små och medelstora företag att lämna anbud. Det är därför angeläget att fler mindre producenter får en rimlig chans att delta i den offentliga upphandlingen av livsmedel. Även frågan om små och medelstora företags möjlighet att lämna anbud bereds nu inom ramen för genomförandet av upphandlingsdirektiven med utgångspunkt i att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i upphandling. I rapporten lämnas en del förslag för att öka antalet anbud från inte minst små och medelstora företag. Till exempel kan upphandlande myndigheter dela upp upphandlingar i flera kontrakt. Därigenom kan fler små och medelstora företag beredas bättre möjlighet att delta i upphandlingarna. Det föreslås också att myndigheterna i större utsträckning gör marknadsundersökningar innan upphandlingarna annonseras i syfte att kontrollera vilka aktörer som finns på marknaden och vad de kan erbjuda. Jag instämmer givetvis i att krav på miljöhänsyn och djurskydd är viktiga vid offentlig upphandling av livsmedel. De nya EU-direktiven ger stora möjligheter att beakta miljöhänsyn, och det anges att myndigheterna kan ställa upp villkor om djurskydd i sina upphandlingar. Den nya förstärkta , som kommer att inleda sin verksamhet , kommer att få i uppdrag att arbeta med ett brett perspektiv där miljöhänsyn och sociala hänsyn samt innovationer ingår. Regeringen arbetar enligt tillkännagivande även med att förbättra upphandlingsstödet med en särskild insats för att stödja kommunerna i arbetet med att upphandla giftfria produkter till sina förskolor. På regeringens uppdrag har upphandlingsstöd tagit fram upphandlingskriterier för en giftfri förskola. Det är ett antal kriterier som tagits fram samt en vägledning med vars hjälp de upphandlande myndigheterna ska kunna åstadkomma en giftfri miljö i förskolan. De produkter som finns på marknaden ska inte kunna skada människor och miljö, särskilt inte om de finns i barns närhet. Stödet inkluderar befintliga kriterier för upphandling av livsmedel. Det är ett viktigt bidrag till miljökvalitetsmål, Giftfri miljö. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 20 (C): Som ni både ser och hör är jag inte . Hon har tyvärr fått förhinder, och jag har därför fått äran att i stället delta i debatten. Det gör jag gärna eftersom frågan om offentlig upphandling av mat är oerhört viktig. Det rör sig om stora summor för svenska lantbrukare. köpte stat, kommuner och landsting livsmedel och måltidstjänster för totalt . Vi kan glädja oss åt att kunskapen om och intresset för den offentliga upphandlingen blivit större i de offentliga verksamheterna. Det är inte så länge sedan som många över huvud taget inte brydde sig om varifrån maten kom. Det är därför glädjande att många ställer krav och att många har en måltidspolicy i de offentliga verksamheterna. Men tyvärr upphandlas fortfarande stora volymer mat där det inte ställs några krav och där man inte riktigt har tänkt på hur djurvälfärden eller miljöhänsynen ser ut. Det är därför viktigt att vi går vidare och verkligen ser till att kraven skärps även i de delarna. Att inte ställa krav på den mat som upphandlas kan beskrivas med orden dubbelmoral och kortsiktighet. Det är dubbelmoral när de krav som ställs på produktionen på min gård inte ställs på den mat som sedan ska konsumeras i kommunen. Det är dubbelmoral när en grisproducents barn går till förskolan och äter tyskt kött eller kött från något annat land med sådana djurvälfärdsregler att den här djurproducenten hade fått både djurförbud och näringsförbud ifall han i hade producerat i enlighet med de regelverken. Men det är också otroligt kortsiktigt om de offentliga konsumenterna inte upphandlar medvetet. Vi har väldigt mycket att vara stolta över när det gäller svensk livsmedelsproduktion. Ett av de absolut viktigaste mervärdena i den svenska produktionen handlar om minimal användning av antibiotika.