prot · H30940 · 2015-12-07 00:00:00 — Jag tror att det är svårt att säga att den här regeringen inte har varit väldigt aktiv. Vi lägger fram en strategi mot överskuldsättning redan i den första budgeten, som vi nu lägger fram för . Vi lägger också fram och arbetar fram en strategi för hållbar konsumtion. Det är en ny nivå på engagemang i konsumentfrågorna jämfört med tidigare. Om man inte tycker att det är tillräckligt kan man titta på de ekonomiska prioriteringarna, som någonstans säger vilka prioriteringar som görs i politiken. Där är det tydligt att den satsning som vi i regeringen nu gör på konsumentmarknaden är en satsning som är större än på många decennier och går långt utöver de resurser som den förra regeringen prioriterade när det gäller konsumentområdet. Det tycker jag är värt att notera i en sådan här debatt om konsumentpolitiken. 97 (KD) replik: Jag tror att det första medskicket är att man ska vara redo för ganska mycket mer, för det är någonting som har varit tydligt under de här åtta åren. Det jag sa var just att man måste ha lösningar som också är långsiktigt hållbara. Förbud är inte alltid lösningen. Hållbarhetsbegreppet har varit uppe mycket. Jag tycker också att det är jätteviktigt med en hållbar konsumtion. Men både i den här debatten och på ett möte som vi hade med ministern sa han: Vi lade extrapengar speciellt för hållbarhetsbegreppet i förhållande till Hallå konsument. Man kan titta på vad det står i budgettexten. Det står inte att det här skulle ha speciellt med hållbarhet att göra. Vi ser att kommuner nu börjar spara in, vilket jag tycker är oroande och olyckligt. Det här skulle ses som ett komplement. Det handlar om att ministern klargör det lite. Jag vill vara tydlig med att det när vi ger pengar till Hallå konsument handlar om enkla och snabba frågor. Man ska också kunna grotta ned sig i det svåra som finns mycket närmare medborgarna på det kommunala området. Jag blir lite oroad när man säger att det är en nysatsning för att främja hållbarhetsbegreppet. Det är inte heller Hallå konsuments eget perspektiv på vad deras uppgift är. Sedan gäller det skuldsanering för företagare. Det tog jag upp i mitt anförande. Jag tycker att det är önskvärt att regeringen går vidare med frågan om skuldsanering för företagare. , som vi tillsatte, har flera goda förslag. Vill vi ha mer företagande, vilket vi vill, och vill vi att fler människor ska våga satsa både tid och kapital på att starta företag måste de också få en chans till. Jag tycker att det är ett väldigt stort problem att det är svårt att få en andra chans som företagare. I andra länder ses nästan konkurs som en god erfarenhet, men i är man uträknad för alltid. Jag tycker att det är ett stort problem, och jag hoppas att regeringen återkommer . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Mina ena fråga rör alltså hållbarhetsbegreppet, och den andra är: När återkommer ni gällande skuldsanering för företagare? 98 Statsrådet (MP) replik: Jag välkomnar ingång i debatten, och jag tycker att det är väldigt bra om vi framöver kan försöka hitta gemensamma ingångar i konsumentpolitiken brett och kanske särskilt när det gäller hållbar konsumtion, vilket ju är ett område som regeringen kommer att ägna särskild uppmärksamhet . Där hoppas jag på att vi kan försöka hitta en bred samsyn och gemensamma lösningar. När det gäller Hallå konsument och den satsning som vi gör där kopplat till hållbarhet tror jag att blandar ihop två olika satsningar. Vi har ett tillskott till Hallå konsument just för att vi ser att det har varit ett väldigt högt tryck med många konsumenter som har hört av sig, vilket ju också visar på ett uppdämt behov som man inte har fått utlopp för tidigare. Där lägger vi på . Vi lägger också på som sedan växer till för just hållbarhetsarbete inom och från sida. Det är ett område som man från tyvärr har varit tvungen att prioritera ned . Man hade satsningar när alliansregeringen tillträdde, men dem var man tvungen att prioritera ned eftersom man har varit tvungen att spara och lägga pengarna på andra områden. kommer vi att kunna göra en nystart på det området, och det är någonting som jag tycker känns väldigt väsentligt. Jag vet också att det finns ett väldigt stort tryck och ett engagemang från konsumenterna som fortplantar sig till arbete, där de också får många frågor och synpunkter. Jag håller med om att skuldsanering för företagare är ett viktigt område. Även företagare hamnar ibland i svårigheter som de inte själva råder över, och då är det viktigt att man också får möjlighet till en andra chans. Man ska kunna starta ett nytt företag och få en skuldsanering från de olyckliga ekonomiska konsekvenser som kanske kommer från ett tidigare företag. Detta finns också med i det som regeringen nu håller på att arbeta fram, och vi kommer att komma tillbaka till gällande detta. Jag kan alltså utlova förslag som gör det lättare för företagare att få skuldsanering och kunna börja en ny företagarbana utan skulder i bagaget. 99 (S): Vi har haft en bra bostadspolitisk debatt här , och jag tänkte återknyta till den lite grann. Det blev lite konstigt i talarlistan efter många turer i diskussionen om hur vi skulle lägga upp det. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tyckte att det började väldigt bra när citerade mig och sa att vi behövde ha ett annat tonläge i den här debatten, och jag tycker faktiskt att vi har haft ett annat tonläge . Det har varit en resonlig debatt där vi, trots att vi till en del tänker olika, har kunnat prata med varandra. Jag ser därför fram emot framtida debatter och att kunna komma överens om saker och ting. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det är dock någonting som saknas. Partierna i Alliansen har varit tydliga med sina ståndpunkter. Vi från den rödgröna sidan har varit tydliga med våra ståndpunkter. Men det tredje största partiet i denna riksdag är helt tyst. Det är nog många med mig som undrar vad vill inom bostadspolitiken. Hur ska det byggas fler bostäder? Hur ska det byggas fler billiga bostäder som pratar om? har han lämnat kammaren, men kanske kan gå upp och ge ett svar på det. Man talar om en kraftig paus i flyktingmottagandet, men hur skapar det fler bostäder? Hur skapar det billigare bostäder? Man ska öka konkurrensen, för det finns tre stora byggjättar. Ja, men de är inte de enda på den svenska byggmarknaden . Jag kan upplysa om att det finns många andra aktörer som är inne på byggmarknaden. Man kan öka konkurrensen mot de tre stackars jättarna och säga: Det är inte synd om dem, de tjänar bra med pengar. Men det löser ju inte bostadspolitiken på något sätt. Sedan pratar man något om regelförenklingar, men jag vet inte ens vilka regelförenklingar man pratar om. Detta är de enda förslagen som har kommit fram från i den här viktiga bostadspolitiska debatten. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att tredje största parti inte har en bättre bostadspolitik att presentera i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2015/16:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (prop. 2015/16:1 delvis) 100 (M): Jag vill först yrka bifall på reservationspunkt 4 samt i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande. Det är oro ute i världen. Vi har flyktingströmmar på över 70 miljoner människor runt om på vår jord samt ekonomisk instabilitet i många länder. Inte minst i märker vi detta på ett påtagligt sätt, med ett stort antal människor som söker asyl. Det finns också en oro att de ekonomiska obalanserna ska medföra en nedgång i världsekonomin. Detta kommer i så fall att påverka med stor kraft, eftersom vi är så exportberoende. Vårt nuvarande pensionssystem är starkt bundet till ekonomin och till dem som arbetar i . hade vi ett ATP-system som varken var kopplat till tillväxten, livslängden eller till arbete. Det var även förmånsbestämt, och allt detta gjorde att systemet imploderade inifrån. Det kan vara bra att ha i minnet eftersom fortfarande pläderar för att införa något liknande system igen. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vårt nya pensionssystem som infördes är mycket mer kopplat till just arbete. Man tjänar in sina pensionspoäng och får sina pensionsrätter, krona för krona, upp till en maximinivå. Dessutom finns det inte längre någon undre eller övre gräns som man kan tjäna in en bättre pension. Men en sak måste poängteras än en gång eftersom många fortfarande inte har klart för sig hur pensionssystemet är konstruerat, nämligen att dagens arbetstagare genom pensionsavgifter betalar dagens pensioner och att framtidens arbetstagare betalar framtidens pensioner. Det är ett så kallat generationskontrakt. Vi förutsätter att våra barn och barnbarn kommer att betala in pensionsavgifter till oss när vi går i pension. Det är fortfarande alltför många som tror att deras pensionsavgifter har betalats in i några AP-fonder och ligger där och väntar på dem tills de går i pension. Om vi ska få respekt av kommande generationer för att betala in pensionsavgifter till våra löften om pensioner är det synnerligen viktigt att varje generation betalar för sig och inte vältrar över skuldbördor på kommande arbetstagare. Det måste upplevas som ett rättvist system. Detta gäller både avgifter till pensionssystemet, kommande pensionsåldrar och även ändringar i premiepensionssystemet. Jag säger detta eftersom det finns signaler om att ändra och förminska premiepensionssystemet. Det skulle vara ett stort misstag, eftersom tillväxten varit på från starten . Erfarenheter visar att avkastningen från denna art av sparande ger betydligt mer än insatsen. Därför är denna typ av sparande mycket viktigt för våra framtida pensioner, just för våra barn och barnbarn. Även om vårt pensionssystem är så konstruerat att det håller för olika obalanser behöver det förstärkas för att inte riskera att hamna i balanseringar vid vanliga ekonomiska tillbakagångar. Det är därför som de olika regeringarna och pensionsgruppen tillsatt ett antal utredningar som alla på olika sätt ska stärka, klargöra och förenkla pensionssystemet. Vi har ett antal faktorer som vi har att ta hänsyn till. Det kommer att bli många färre som arbetar i förhållande till dem som är pensionärer. Pensionen ska räcka längre, eftersom vi blir allt äldre. Vi måste stärka tillgångssidan i pensionssystemet. Därför har pensionsgruppen ett antal utmaningar framåt som handlar om hur vi ska förvalta och stärka systemet. Pensionsgruppen har också tillsatt en utredning som ska titta på hur vi kan få mer jämställda pensioner, vilket också är viktigt. Det är viktigt att poängtera att det finns bara en sak som kan betala pensioner och ge systemet stabilitet , nämligen arbete, arbete och åter arbete. Fler i arbete ger bättre pensioner. 40-talsgenerationen har till stora delar gått i pension, och detta gör att det redan fattas människor på många arbetsplatser – inte minst i vården. går det tre arbetstagare på varje pensionär. kommer den siffran att vara närmare två arbetstagare på varje pensionär om inte villkoren ändras . Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för denna typ av förändringar, men pensionsnivån riskerar att bli alltför låg för många som framför allt inte har tillräckligt med tjänstepension eller började arbeta i tidiga åldrar. Vi måste därför få till ett flexiblare system för vid vilken ålder man inträder som pensionär på heltid. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det finns en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är sex partier över blockgränsen som tagit sitt ansvar för att ska ha ett stabilt pensionssystem som ska klara de olika påfrestningarna från demografi och ökningar av medelåldern till kraftiga konjunkturväxlingar. Men då kommer min första fråga till de rödgröna partierna och i första hand Vänstern. Ni har sedan det nya pensionssystemet infördes kritiserat detta och har ofta sagt att man borde införa ett helt nytt system. Ni klagar även på nivåerna i pensionssystemet och vill ha tillbaka ett förmånsbestämt system som kan ge mellan av slutlönen. Det låter väl bra om man inte tittar på vilka konsekvenser detta skulle få. Det skulle innebära att pensionssystemet måste förstärkas med flera tusen miljarder om alla människor skulle omfattas nu och . Jag förstår att det är ett välvilligt önsketänkande, men om ni är ett seriöst riksdagsparti så måste ni väl också titta på de ekonomiska konsekvenserna av ett sådant förslag. Varifrån ska ni ta alla dessa pengar? Ska skatten höjas till på vanliga inkomster och pensioner? Frågan till Socialdemokraterna blir följande: Ni genomför helt riktigt en skattesänkning för pensionärer, även om det är en begränsad grupp. Det är inte alla som får ta del av sänkningen, men det finns ändå en skattesänkning. Men sedan höjer ni skatter och avgifter för pensionärerna inom en rad områden – inte att förglömma bensinskatten. Många pensionärsgrupper till och med förlorar i slutänden när man lägger plus och minus ihop. Jag skulle också vilja fråga en sak. Jag noterar att ni även gjort en kraftig satsning på garantipensionärerna i ert budgetförslag. Det låter välvilligt och bra, och det är många som vill göra det. Men fortfarande förstår jag inte hur ni får ihop ekvationen. Alla som sysslar med pensionsfrågor vet att skillnaden i pension och bostadstillägg mellan dem som enbart har garantipension och dem som har låg inkomstpension är liten. Vet ni om att konsekvensen av ert förslag blir att nettopensionen kan bli högre för en garantipensionär än en lågbetald inkomstpensionär? Jag kan till min glädje konstatera att från och med årsskiftet 2016 kommer pensionsnivåerna att gå upp för de flesta grupperna. Både tilläggs- och inkomstpensionen ökar med . Det ger en ålderspensionär som har 12 000 i pension mer eller . En pensionär som har 15 000 i pension får mer . Det är en konsekvens av att det gick bra för , eftersom det alltid är fördröjning. Den statliga delen av pensionssystemet omsätter över 36 miljarder. Därtill kommer inkomstpensionssystemet – den riktigt stora delen – som omsätter hela . Sammanlagt omsätter det svenska pensionssystemet 321,7 miljarder. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med följande tre ja som är viktiga för pensionssystemet. Ja till stabila statsfinanser. Ja till en fortsatt arbetslinje. Ja till ett fortsatt stabilt och uthålligt pensionssystem. Ekonomisk trygghet vid ålderdom 101 (V) replik: Jag är lite undrande över att i sitt anförande inte nämnde kvinnor en enda gång. Det är lite märkligt. Det är just kvinnorna som ligger lite risigt till i tabellerna över hur pensionerna faller ut. Varannan kvinna kan inte leva på sin pension. Så ser det ut . Låt mig ge ett exempel. En sjuksköterska med i yrket har en allmän pension på . När man räknar på hennes tjänstepension ser man att hon kommer att hamna på . Då tillkommer skatt. Då hamnar hon på i runda slängar. Den nivån ligger en bra bit under fattigdomsgränsen i . Det har EU lyft fram. Hur kan , , stå här och prata om hela pensionssystemet utan att nämna de problem som också har uppstått? Det är märkligt. Det handlar speciellt om kvinnor som har jobbat hela livet i yrken med okej inkomst. Ändå hamnar de på en pension där de knappt klarar sig. Ska de panta burkar eller har andra förslag? Vad har att säga till de kvinnor vars ekonomi inte är på topp när de blir pensionärer? 102 (M) replik: Varför jag nämnde just är därför att dina kollegor vid ett flertal tillfällen i talarstolen sagt att ni vill ha ett nytt pensionssystem. Det kan man önska sig. Men ekvationen för att betala ett nytt pensionssystem har ni inte på något sätt visat. Om man kunde önska fritt skulle det vara jättebra att höja pensionen både 2 000, 3 000 eller . Det är många som skulle behöva det. Men detta ska betalas på andra sidan av ekvationen. Skulle detta bli av skulle det bli fråga om kraftiga skattehöjningar, kanske just för de grupper som vill värna. När det gäller kvinnor lyssnade inte på hela mitt anförande. Jag sa att Pensionsgruppen har tillsatt en utredning som ska se över frågan om mer jämställda pensioner. Det är viktigt. Själva pensionssystemet är egentligen inte ojämställt. Däremot finns det fortfarande ett ojämställt arbetsliv. Det är det som syns sedan när människor går i pension. Där måste vi tillsammans hjälpas åt att se till att arbetslivet blir mer jämställt och i förlängningen också pensionerna blir mer jämställda. Precis som säger är kvinnor mer överrepresenterade bland dem som har låga pensioner. Men hela Pensionsgruppen och vårt parti, tillsammans med andra partier, har denna fråga högt på agendan. 103 (V) replik: Det tas ut 24 miljarder i fondavgifter . Det är inte fy skam. Det kan man fundera över. är inget fattigt land. går som tåget just . inledde som att det är en annalkande stor kris på gång. Så är det inte. Arbetslösheten sjunker och ekonomin går uppåt. Så ser det ut just . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det finns pengar att hämta in: Ränteavdrag 32 miljarder , ROT-avdrag och RUT-avdrag 18 miljarder, skattesänkningar för dem som har det absolut bäst 99 miljarder. Det är mycket som man kan fundera över när det gäller att få ihop till de kvinnor som har drabbats av det nya pensionssystemet. Det kan inte vara rimligt att kvinnor ska ha en pensionsnivå som är av männens pensionsnivåer. Det finns många kvinnor , 50-plus eller 60-plus, som undrar hur de ska fixa sin tillvaro. Det har slagit snett. Det är klart att det är helt orimligt att de nya herrarna, banker och fondförvaltare, ska casha in så mycket pengar som de har kunnat göra på alla dessa fonder. Visst finns det pengar att ta hem. Därför vill vi ha en utredning om pensionssystemet för att se hur pensionerna kan höjas för dem som far illa av systemet. Både och jag vet att själva idén med de där man ska kunna välja och vraka bland olika fonder inte innebär att folk flyttar sina pengar hit och dit. Det är inte någon större entusiasm. Det kanske vet något mer om. 104 (M) replik: Jag är ganska trött på det uttrycket – att man säger att det kan man plocka från bankernas vinster, från fonderna eller från storföretagen. Bara man tar tillräckligt många miljarder därifrån har man löst problemet. Alla vet ju att skulle man göra en sådan sak – konfiskation – skulle hela samhället förlora på det. Miljarderna du talar om, , måste tas på ett annat sätt. Då blir det förmodligen skatter och avgifter, och vem får betala det? Jo, det blir hela befolkningen. Även om man säger att man ska beskatta miljonärerna, miljardärerna och så vidare blir det inga volymer av pengar om man inte tar från vanliga inkomster och avgifter. Då blir det vanliga kvinnor och män som får betala detta. Därför måste jag säga att om vi vill ha bättre pensioner – och det vill vi väl alla – måste vi se till att ekvationen går jämnt ut. är utgifterna till hela pensionssystemet över 8 000 miljarder. AP-fonderna är bara en del av detta – 1 400–1 500 miljarder. Det är en stor del, men det är ändå bara 14–. De stora delarna ligger på avgifter från människor som helt enkelt arbetar och betalar in sin pensionsavgift. Är det någonting vi ska vara rädda om är det premiepensionen, att vi behåller den. Den har gett en tillväxt på och kommer att vara en jätteviktig del för framtidens pensionärer, våra barn och barnbarn. har räknat på att det kommer att påverka med bortåt 2 000–3 000 att premiepensionerna ger mer än det andra. Det är en viktig del genom att tillväxten är högre än i inkomstpensionssystemet. Därför värnar jag premiepensionen – till skillnad från dig, . 105 (SD) replik: Frågan var om vi har tänkt på att det i vissa fall skulle kunna bli så att garantipensionerna blir något högre. Ja, det har vi gjort. (: Bra!) Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jag tycker att det är bra, och jag välkomnar att det här tas upp. Jag vill se vår budget som en helhet, och när den har vunnit gehör i – sannolikt inte men ändock – kan vi absolut se över huruvida man måste göra förändringar för dem med lägst så att säga ”vanlig” pension. Vi kanske ska göra det tillsammans. 106 (M) replik: Jag välkomnar det svaret, för ni har inte haft något riktigt genomtänkt svar på detta. Då blir det så enkelt; då blir det så som man kanske säger ute i samhället: Om vi bara ger mer till garantipensionärerna har vi löst problemet. Det har vi inte alls. Det finns en jättestor grupp som ligger mellan garantipension och en låg eller mellanhög pension. Den gruppen är kanske den största gruppen, och den måste man balansera mot garantipensionen. Kostnaden blir alltså tydligt högre, och man måste balansera detta. Men det är jättebra att har – om jag ska vara lite vanvördig – insett detta och räknat på det. Det är en viktig del om man ska ha en trovärdig förändring i detta. 107 (SD) replik: Jag tackar så mycket för det halva erkännandet eller vad man ska kalla det. Jag vill påpeka att vi satsar även på andra områden när det gäller pensionärer. Vi satsar väldigt mycket, vilket säkert känner till. Inte minst avskaffar vi den orättfärdiga pensionärsskatt som hans regering införde. Jag tror att trovärdigheten rörande vår vilja att göra det bättre för pensionärer är god. Man jag tror , fullt ärligt, att den här typen av påpekanden är viktig för arbetet framöver. 108 (M) replik: Även jag tror att det finns mycket att göra inom pensionssystemet, och även jag välkomnar en diskussion om hur vi kan förbättra pensionerna för dem som har det sämst ställt – verkligen. Den diskussionen försiggår också i Pensionsgruppen. Det kanske är den riktigt stora huvudvärken. Varje tusenlapp som man höjer pensionerna med – vilket man skulle vilja göra – kostar bortåt 20 miljarder på ett litet kick så fort man börjar höja. Det gör totalt sett att det här måste balanseras mot en massa andra utgifter. Detta har ni visat, även om jag inte riktigt är med på den ekvation som ni lägger in när det gäller migrationspolitiken. Jag vill allt titta närmare på det. Det är lätt att plocka bort miljarder i teorin, men i verkligheten är det riktiga tjänster och riktiga utgifter som inte låter sig kapas . Det tar ofta att ta bort de utgifterna. Det går inte att bara lägga över dem och säga att det här ska vi ha till pensioner i stället. 109 (SD): Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande 2015/16:SfU2. Jag börjar med att ställa mig bakom särskilda yttrande gällande utgiftsområde 11 samt yrka bifall till reservation 3, så är det gjort. Ekonomisk trygghet vid ålderdom – det låter fint och bra även om man inte djupdyker i dess betydelse. Men om man gör det, om man tänker på hur mycket det är värt och hur mycket gott det gör, såväl moraliskt som rent praktiskt … Det är inte så att råkar ligga på en särskilt gynnsam plats på jorden, där välfärd sprutar upp ur mystiska källor i marken. får man intrycket att vissa politiker och kanske framför allt debattörer tror det – att välfärd är ett eller något som vi ”råkat” få mycket av. Eller vanligare: som vi haft ”tur” nog att få mycket av. Men så är det ju inte. Det är inte tur. Det är inte tur. Det är miljontals människors slit. Välfärd är samma sak som miljontals människors slit. Det är inget annat än oförskämt, okunnigt, nonchalant och faktiskt fullkomligt vedervärdigt att påstå att det skulle handla om tur. Välfärd, all välfärd, från polis och brandkår till föräldraförsäkring och a-kassa, är eller vilar på ett arv som vi som trampar denna jord har fått från dem som trampade denna jord i går. Precis på samma sätt som allas vår strävan, här inom politikens område eller inom andra områden, är att skapa ett stabilt och tryggt samhälle att lämna över till våra barn inte är tur är det inte tur att vi fått glädjen att leva i ett förhållandevis rikt samhälle. Det är någon som har byggt det åt oss, inte bara genom slit utan också genom en närmast oändlig rad av kloka, aktiva beslut. Det är ett arv från våra förfäder, och jag är innerligt tacksam för det. Många av dem som har byggt detta land är naturligtvis döda. Men inte alla.