prot · H20946 · 2015-01-15 00:00:00 — Är , nu när hon sätter sig ned med arbetet för att ta fram en ny strategi för biståndsinformation och biståndskommunikation, beredd att titta på andra former för tidningen för att säkra långsiktighet, oberoende och kritisk granskning? 54 Statsrådet (MP): är den som ytterst har ansvarat för att utforma vilka projekt man kommer att ge till och inte, så det beslutet har fattats av Sida. Det är dock riktigt att regeringen nu kommer att ta fram en ny informations- och kommunikationsstrategi, och vi är villiga att titta på alla delar och på hur man kan vara väldigt tydlig med vår prioritering. Det är precis som säger; som tidigare journalist uppskattar jag papperstidning, och det finns ingen journalistik värd namnet som inte är oberoende. Vi vill väl inte att skattepengar ska användas till enbart någon form av information om – eller kanske ren propaganda för – myndighetens eller regeringens arbete, utan givetvis ska vi ha oberoende och granskande journalistik. Annars tycker jag inte att det är värt skattepengarna, utan då får man ge ut broschyrer i stället. Fördelning av pension mellan makar 55 (FP): Min fråga riktar sig till socialförsäkringsminister . Riksdagsbeslutet innebär att vi nu ska tillsätta en utredning om förändring av pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen kan fördelas lika mellan makar. Min fråga är när utredningen kommer till och hur den kommer att arbeta. Det är en väldigt viktig fråga, inte minst för alla de kvinnor som har jobbat inom låglöneyrken eller jobbat deltid och som känner att de vill skilja sig – kanske för att maken begår övergrepp eller så – men ser att de inte har råd att skilja sig. 56 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för den viktiga frågan. Jag är väldigt glad att pensionerna nu ingår som en del i decemberöverenskommelsen och att vi är överens över blockgränserna om att tillsammans arbeta vidare med de viktiga frågorna. Jag har sedan jag tillträdde som socialförsäkringsminister gång på gång lyft fram just situationen för kvinnor i relation till hur vårt pensionssystem är konstruerat , både när det gäller vad vi behöver göra på kort sikt och vad vi behöver göra på för att skapa ett mer jämställt samhälle. Det kommer alltså givetvis att vara en av de frågor vi kommer att diskutera tillsammans med den pensionsgrupp jag hoppas snart ska sammanträda. 57 (FP): Vi har ett pensionssystem vi ska vara stolta över, och vi ska vara stolta över att vi lyckades skifta över från ATP-systemet till det nuvarande. Det är nämligen finansiellt stabilt för samhället – vi har från samhällets sida råd. Det är dock inte stabilt för de enskilda, genom bromsen. Det kan bli fluktuationer. Det slår extra hårt mot kvinnor som har väldigt låga pensioner. Vi har 140 000 kvinnor som ligger under EU:s fattigdomsgräns, och det beror på låga löner. Vi trodde ju när vi skapade systemet – jag satt i arbetsgruppen – att löneutvecklingen skulle bli mycket mer positiv för kvinnor, och det har den inte blivit. Då blir det extra viktigt att vi gör någonting för den gruppen . 58 Socialförsäkringsminister (S): Tack, – jag är väldigt glad att kunna säga att jag delar dina synpunkter på det här, både avseende stoltheten över det pensionssystem vi har och avseende att vi också måste se de utmaningar systemet ger oss i vitögat. Det handlar bland annat om vad vi måste göra på kort sikt för att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna, som väldigt ofta är kvinnor. Då är det intressant att titta vidare på det förslag som beslutades i och se om det är en väg som kan bidra till att förbättra situationen, tillsammans med andra. Det handlar dock också om att vi behöver hjälpas åt att fortsätta sätta frågan om kvinnors situation på svensk arbetsmarknad och deras lönenivåer på agendan för att få en mer jämställd arbetsmarknad i . Det ser jag fram emot. 59 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till klimat- och miljöminister . Det är egentligen en skräpfråga, för den handlar framför allt om skräp i havet. Väldigt mycket av det skräp som vi slänger hamnar förr eller senare i havet. Det finns beräkningar på att ungefär skräp hamnar i världshaven. Det flyter runt. hamnar på botten, driver omkring med strömmarna och hamnar på landbacken. Det här är inte bara en estetisk fråga utan också en allvarlig miljöfråga. Jag skulle vilja dela upp min fråga i två delar, en om källan till skräpet och en om omhändertagandet av skräpet. Framför allt är det plast som är farligt. Det bryts ned i mindre och mindre delar. Det kan vara stora plastsaker som snärjer sig runt djurliv, men det är också många djur som äter plast som brutits ned i mindre delar, till exempel stormfåglar och annat, 33 partiklar per mage. Min fråga är: Hur kan bidra till att minska nedskräpningen i haven? 60 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för en angelägen fråga. Som du pekar på drabbas både människor och framför allt djur i världshaven och i vår biologiska mångfald. Jag tror att vi alla har sett skräckbilderna på en stormfågel, eller vilken fågelart det var, med halva magsäcken full av plaster. Det dumpas, som du sa, väldigt mycket i världshaven. Det vi gör konkret från regeringens sida är att vi ger Havs- och vattenmyndigheten anslag, till exempel för tidigare påbörjat projekt kring ren kust i som ger möjligheter till uppstädning och annat arbete. Det beviljas också belopp till Håll rent för projekt mot nedskräpning. När det gäller mikroplaster krävs det mer metodutveckling. 61 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Det är glädjande att höra att vi får pengar till kustkommunerna. Jag kommer själv från som är en kustkommun. Kommunerna i drunknar bokstavligt talat i plast ute på våra stränder, och det är en kostnad för oss små kommuner att ta hand om. Bara i min grannkommun plockade man upp skräp, alltså . Sedan har vi problemet med mikroplaster som också tar till sig miljögifterna och på det viset kan ackumuleras högt i näringskedjan. Hur tänker man gå vidare med detta arbete? Och vad kan vi göra för att vi ska komma till rätta med nedskräpningen och få internationella överenskommelser om att minska den? 62 Klimat- och miljöminister (MP): Det är två delar. I en forskningssammanställning av vad som är problemen i havsmiljöerna är mikroplasterna en av de frågor som forskarna mycket tydligt anger. Det är en så kallad ny fråga där vi inte har sett hela problematiken och där vi ännu inte är i gång med åtgärder. Men forskarna har sett problemet för hela havsmiljön. Det är påkallat att politiken nu kopplas in och börjar komma i gång med åtgärder och regleringar. Det är också, precis som frågeställaren pekar på, en internationell fråga, för det allra mesta av det skräp som flyter i land på svenska kuster kommer långväga ifrån. utför ett aktivt arbete inom ramen för till exempel Osparkonventionen kring Nordostatlanten men också i andra internationella forum och i en del kemikaliesammanhang. Det är där man har hanterat den här typen av problematik för att begränsa saker och ting som kommer ut i vattenmiljön – att vi måste stoppa det redan vid källan. Blocköverskridande samverkan i försvarsfrågor 63 (KD): Jag skulle vilja rikta min fråga till i egenskap av vice statsminister. ser stora vinster med blocköverskridande samverkan i försvarspolitiska frågor. Det handlar om hela vårt lands säkerhet. I detta arbete behöver så många som möjligt ta aktiv del. Därför deltar i de sexpartisamtal som förs om vårt lands försvarsbehov. Tyvärr har regeringen inte uppvisat motsvarande samarbetsvilja. Frågan om en Natoutredning avfärdas av statsministern innan gruppen ens har hunnit diskutera frågan. Då blir min fråga: Hur allvarligt menat är det från regeringens sida att samverka i försvars- och säkerhetsfrågor? 64 Klimat- och miljöminister (MP): Som frågeställaren vet är regeringen väldigt angelägen om att samverka, inte minst i frågor om försvar och säkerhet. Det är av yttersta vikt, dels för att det ska vara långsiktigt stabilt, dels för att skicka rätt signaler till omvärlden. Om vi inte söker en bred samsyn i vår säkerhetspolitik, vem utomlands ska då tro att har en trygg miljö att jobba utifrån? Jag är glad att vi har fått i gång sexpartisamtalen. Jag är också glad över och välkomnar den överenskommelse som partiledarna slöt under julhelgen där vi fann samarbetsområden. Inte minst tror jag att det är bra för svenska folket att se att svensk politik även består av samarbete. Jag har inget emot att vi har olika åsikter. Jag tycker att det är roligt med en livaktig debatt i den här kammaren, men vi kan kanske alla konstatera att det har funnits synen att vi inte samarbetar, så jag tror att det är viktigt. Med detta sagt vill jag säga att i Försvarsberedningen var en majoritet överens om att vi inte ska ha ett Natomedlemskap, så det är inte så konstigt att man inte går vidare med det . 65 (KD): Jag tackar för svaret. Det kan vara värt att påminna om att vi inte begär att vi ska gå med i Nato här och , utan att vi ska göra en utredning där vi ska lyfta fram för- och nackdelar med ett Natomedlemskap. Frågan är komplex och måste hanteras seriöst. Jag vill påminna om att allianspartierna har fler mandat än regeringspartierna i försvarssamarbetsgruppen och alltså har majoritet. Mot den bakgrunden undrar jag fortfarande hur regeringen tänker. Hur kan man säga nej till mer kunskap? Och hur seriöst är det att avfärda gruppmajoritetens tankar innan de ens har diskuterats färdigt? Ministern säger att vi ska tänka på de signaler vi sänder ut. Men är det inte en sämre signal att sända ut till svenska folket att man inte vill ta reda på fakta? har redan gjort en sådan här utredning, och är världens mest aktiva partner till Nato. Är det då inte rimligt att ta reda på vad skillnaden skulle vara om skulle kunna bli en fullvärdig medlem och kunna påverka fullt ut? 66 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är lite förvånad över det tonläge som en del partier väljer att ha när det gäller försvars- och säkerhetsfrågorna med tanke på att regeringens hela betoning från tillträdet och framåt har varit att vi ska bygga vidare på var Försvarsberedningen stod och vad den såg behövdes för det svenska försvaret. Det var inga lätta uppgifter, och det var ganska många uppgifter. tycker man att det är viktigt att utreda. Som jag hört från flera allianspartier ska vi absolut inte gå med i Nato, men utreda det ska vi göra. Varför drog man då ned utredningsanslagen generellt för hela såsom man gjorde i den budget som skickade med till regeringen att effektuera? Först drar man ned anslaget och sedan säger man: Vi ska utreda det här, fast det är en fråga som är ganska meningslös att utreda. Det är ingen majoritet för partier som vill gå med i Nato, och det var också vad Försvarsberedningen i bred samverkan sa. Utredning om den svenska spellagstiftningen 67 PER (M): Jag har en fråga till civilminister . Den handlar också om utredningar. drog inför domstol för fördragsbrott när det gällde den svenska spelregleringen. Det handlade om två olika delar. senare kom ministern, klokt nog, till kulturutskottet och berättade att han ville genomföra en utredning. Tyvärr gick det bara en månad innan jag kunde läsa i tidningen om att utredningen var lagd på is. har det gått en månad till. Då tänkte jag höra om nuläget när det gäller denna, tycker jag, mycket viktiga utredning som faktiskt kan se till att vi får ett, enligt EU, lagligt system för spel. 68 Statsrådet (S): Jag tackar Per för en bra fråga. Det här är ett område där det finns goda förutsättningar för samarbete över blockgränsen. De samtal som vi har haft har varit otroligt konstruktiva. Jag är övertygad om att vi kommer att kunna fortsätta att samarbeta i denna viktiga fråga, för det finns flera dimensioner i spellagstiftningen som är viktiga, inte minst de sociala. Vi kommer att arbeta för att så fort som möjligt ta fram en utredning. Tyvärr är en konsekvens av den budget som beslutades här i kammaren att vi inte har resurser till en utredning i spelfrågan. Det är väldigt beklagligt. Det finns verkligen behov av att utreda frågan och att snabba på den process som pågår för att införa någon typ av licenssystem i . Så fort resurserna tillåter ska utredningen tillsättas. Vi avser också att fortsätta föra en dialog över blockgränsen om hur denna fråga ska beredas och hur vi kan skapa förutsättningar för majoritet för att ta fram ett system som är hållbart. 69 PER (M): Tack för svaret. Det lugnar mig. Anslaget för är på flera miljarder. Minskningen var 200 miljoner. har hamnat i den situationen förut. Det finns möjligheter till anslagskrediter och på tilläggsbudget. Det vi har i den andra vågskålen är att kan åka på böter. Jag hoppas att civilministern gör allt som han kan för att så fort som möjligt se till att utredningen kommer igång och att vi kan ha ett licenssystem på plats som gör det möjligt för svenska företag att ägna sig åt den bransch som många tycker är viktig och att göra det på det sätt vi vill, nämligen med en social kontroll. 70 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att vi verkligen är överens om att vi måste fortsätta det arbete som påbörjades efter maktskiftet med att reformera spellagstiftningen. Vi följer noga hantering av denna fråga. Vi måste snabba på processen. Här behövs förändring. Vi måste skydda de sociala intressen som finns i denna fråga. Det är otroligt viktigt. Ju snabbare lagstiftningen kommer på plats, desto bättre möjligheter har vi att förebygga den sociala problematiken. Vi kommer att arbeta med utredningen. Det ska också sägas att har fortsatt att arbeta med direktivet till den kommande spelutredningen. Det arbetet har inte stannat av på något sätt. Inom ramen för resurser fortsätter vi att jobba med att ta fram förslag till direktiv. Vi avser, som jag sade tidigare, att föra en dialog över blockgränsen även om utredningsdirektiven. 71 (SD): Också jag tänkte beröra . Jag ställer min fråga till . ökade trafiken på . Det var resenärsrekord med närmare 2 400 000 resenärer. Det är en ökning . tror inte att trafiken på den berörda flygplatsen kan flyttas till . säger att redan nu är nära sitt kapacitetstak. Jag känner oro då påtalade att det inte bör utses en förhandlingsperson för just detta. Min fråga till statsrådet är: Ska vi i se det som en ny praxis av regeringen att inte respektera beslut? 72 Statsrådet (S): Regeringen har den största respekt för och det arbete som utförs i kammaren och utskotten. Det finns också en ganska tydlig arbetsfördelning mellan vad som är uppdrag och vad som är regeringens uppdrag. Regeringens uppdrag är att styra landet. Då har den bland annat möjlighet att tillsätta utredningar, att styra sina myndigheter och så vidare. Detta ligger väl inom ramen för det som är regeringens uppdrag och mandat. När det gäller syftar samordningspersonens uppdrag till att se om det finns möjligheter att överföra den kapacitet som finns på till . Skulle det visa sig att så inte är fallet kommer det inte att bli aktuellt med någon nedläggning. Jag tror att jag har svarat på detta nu ungefär och även i den här kammaren, men jag svarar jättegärna på det igen. Flygkapaciteten till och från och landets övriga regioner ska bibehållas och ökas så att man även fortsättningsvis kan garantera goda transportmöjligheter i hela landet. 73 (SD): Jag tycker att det är jättebra att man får klarhet i det. Hur ser statsrådet på Handelskammares uttalande samt uttalande om att trafikkapaciteten på i stort sett är knökfull och att det inte finns möjlighet för trafiken på att infattas i ? 74 Statsrådet (S): Jag har inte för avsikt att i den här frågestunden överpröva vare sig eller någon annan som har uttalat sig i frågorna. Jag ser fram emot att få en tydligare belysning av vilka förutsättningarna är för att föra över trafik från till . Det kan till exempel handla om att göra investeringar på för en ytterligare landningsbana som gör att man kan överföra kapacitet. Det skulle också innebära en lättare överföring mellan inhemsk trafik och internationell trafik. Det skulle kunna vara en klar fördel att kunna utveckla som en internationell flygplats. Det kan möjligen vara så att det finns goda möjligheter med en sådan utveckling. Men kapaciteten totalt sett i storstadsområdet ska värnas. Åtgärder mot den ökande ohälsan 75 (S): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Min fråga rör ohälsan som ökar i samhället. Oavsett vilka mått man använder, om det är sjuktal eller , kan man se att ohälsan ökar och har ökat . De är ett problem inte bara för att kostnaderna ökar utan framför allt för att det gömmer sig en mängd mänskliga tragedier bakom siffrorna. Därför är min fråga till socialförsäkringsministern: åtgärder har regeringen vidtagit, och vilka planerar man att vidta för att bryta denna olyckliga utveckling? 76 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för frågan! Som du beskriver är det enligt regeringens mening ett ganska allvarligt läge vi har. Vi har sett hur sjukskrivningarna har ökat. Det har visserligen skett från historiskt låga nivåer. Men trenden är ändock väldigt tydlig. har vi en ökning . Det låter mycket, och det är mycket. Det döljer sig människor bakom de siffrorna. Vad regeringen har gjort och gör är att se över tidsgränserna i sjukförsäkringen för att de ska fungera bättre och att människor ska få tidiga insatser. Där vet vi att det brister . Vi måste förbättra det förebyggande arbetet och också se över arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Sådana samtal har inletts med arbetsmarknadens parter och kommer att föras vidare . Vi har också lagt ett mobiliseringsuppdrag på . 77 (S): Tack för svaret, socialförsäkringsministern! Jag gläder mig över att du nämner den bortre tidsgränsen. Det är många med mig som tycker att den bortre tidsgränsen är dålig. Det är den inte bara för att det tar kraft från den sjuke utan också för att den tar kraft från våra myndigheter, och det finns ingenting som tyder på att den sjuke kommer närmare arbetsmarknaden. Jag skulle vilja höra socialförsäkringsministerns syn på den bortre tidsgränsen i förhållande till de ökande sjuktalen. 78 Socialförsäkringsminister (S): Det är en fråga som jag har fått svara på en del och våren. Den bortre tidsgränsen har inneburit att har ca 80 000 personer utförsäkrats ur sjukförsäkringen. Många har återkommit för och snurrar nu runt i ett hjul. Det leder inte till att de vare sig kommer närmare arbetsmarknaden eller blir friskare. Därför tror vi att det är viktigt att de resurser som läggs in i sjukskrivningen kan riktas om. Man ska i stället se till att förstärka de tidiga insatserna för människor som blir sjuka så att de snabbt kommer tillbaka till arbetsmarknaden igen. Det är där vi vet att nyckeln väldigt mycket ligger. Vi behöver bryta sjukskrivningarna . Så ser det ut. Utredningen om bostadsbristen i storstäderna 79 (C): Min fråga går till . Regeringen lär vid dagens sammanträde ha fattat beslut om att avbryta utredningen om en förbättrad bostadssituation i storstäderna , och . När Alliansen presenterade Sverigebygget fanns allt det som avsågs i utredningen med i våra förslag. Däremot finns det inga kända ställningstaganden om hur den nu sittande regeringen vill komma till rätta med bostadsbristen. Det handlar om hur de som står längst från en bostad eller helt utanför bostadsmarknaden ska kunna ta sig in. Det handlar om hur samordningen mellan olika infrastruktursatsningar och bostadsbyggande kan förbättras och hur segregationen kan minskas i utanförskapsområdena. Varför valde regeringen att avbryta utredningen? Vad är ert alternativ för att förbättra bostadssituationen i , och ? 80 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en mycket angelägen fråga om bostadsbristen. Jag är säker på att vi är många här som känner en frustration över att vi i den nationella politiken från den förra regeringen och än så länge från den nya regeringen inte har hittat den magiska skruven för att öka bostadsbyggandet och komma till rätta med den utbredda bostadsbrist som vi har på många ställen i . Den utredning du hänvisade till, , läggs ned av samma skäl som vi har diskuterat vid flera andra frågestunder. Det finns helt enkelt en stark begränsning i utredningsbudgeten med anledning av beslut att välja att rösta igenom allianspartiernas budget och inte den regeringsbudget där vi hade planerat för de utredningar som behöver göras. Det vi har sett på bostadssidan är att det finns en annan utredning – jag har tyvärr inte med mig namnet på den – som tar uppdraget helt och fullt. Utredningsarbetet fortsätter alltså när det gäller frågan om bostadsbristen i de större städerna. 81 (C): Jag tackar för svaret. När det gäller den magiska skruven slår ministern huvudet på spiken. Jag noterar att när det är knappa resurser prioriterar regeringen ned en så angelägen sak som bostadsbyggandet i våra storstadsregioner. I övrigt saknas konkret handling från regeringens sida i bostadspolitiken. Vi väntar fortfarande på en ny förordning om buller, som skulle ge förutsättningar för fler lägenheter i närheten av exempelvis kollektivtrafik, trafik och verksamheter. Den skulle ha trätt i kraft . Det är bristen på lägenheter som påverkar bostadspriserna, driver upp skuldsättningen och hindrar byggandet i hela . Man brukar säga att det kommer två bara till fyllda med personer som behöver bostäder. Mot bakgrund av att ni nu väljer att inte lyssna till förslag från en beslutad utredning undrar jag: På vilket sätt vill ni komma till rätta med bostadsbristen? Är det regeringens tanke att dessa människor ska behöva bo kvar i de bussar de kom hit med? 82 Klimat- och miljöminister (MP): Jag anklagas för att regeringen väljer att inte lyssna på en utredning som ännu inte kommit igång. Vi har valt att effektivisera och i stället lägga in uppdraget i en redan pågående utredning. Jag är lite förvånad, för när det gäller de busslaster som kommer till väljer vi att lyssna på dem som faktiskt styr här och som primärt har ansvar för bostadsbyggandet, nämligen kommunen. har varit väldigt tydlig med sina planer för bostadsbyggandet. De är stora och omfattande och inkluderar bullerstörda områden som och områdena däromkring. Under frågestunden har det varit uppenbart att det hos oppositionens partier finns en väldigt delad uppfattning om vad som är viktigt i detta sammanhang. Kan vi effektivisera flygtransporterna så att vi får effektiva transporter i hela landet, även på flygsidan i , och kan vi dessutom säkerställa att har möjlighet att bygga fler bostäder? Det är väldigt många bostäder det handlar om när det gäller tillgången till Brommaområdet. 83 (S): Jag ställer min fråga till socialförsäkringsminister . Dagens arbetsskadeförsäkring uppfattas varken som rättssäker eller jämställd. Både och har gjort egna utredningar och konstaterat att framför allt kvinnor ofta får avslag vid utredningar av arbetsskador. När man tittar på den forskning som har tillämpats och som använts vid utredningstillfällena ser man att det ofta hänvisas till forskning som har gjorts på män och i traditionellt klassiska mansyrken. Min fråga är: Avser regeringen att vidta några åtgärder när det gäller arbetsskadeförsäkringens utformning och tillämpning av försäkringen? 84 Socialförsäkringsminister (S): Tack för frågan, ! Det är en angelägen fråga som har ett genusperspektiv, precis som du lyfter fram. Arbetsskadeförsäkringen är nu en del av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som kommer att lämna sitt slutbetänkande. Jag hade hoppats att vi skulle få ett delbetänkande om just denna fråga, men det blev inte så. Om man tittar på det som hänvisar till ser man att av kvinnorna och av männen får sina arbetsskador godkända. Den forskning man lutar sig på handlar i väldigt stor utsträckning om mansdominerade yrken. Den angelägna satsning på kvinnors arbetsmiljö och forskningen om denna som inte blev av i och med det beslut vi fick i är fortfarande central. Det är prioriterat för regeringen att se över arbetsskadeförsäkringen. Vi ska titta på de resultat som kommer från Parlamentariska socialförsäkringsutredningen.