prot · H30944 · 2015-12-11 00:00:00 — Hela tanken med den reform som regeringen och samtliga partier i riksdag står bakom är just denna: Flytta resurser från skrivborden till de områden där de behövs som mest! Jag hoppas att jag tillsammans med och ska få möjlighet att utveckla den reformen. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:165 om den olagliga konkurrensen på våra vägar 73 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag tänker göra åt situationen på våra vägar, vilka åtgärder jag tänker vidta för att få bort de olagliga åkerierna och lastbilschaufförerna samt vad jag gör åt situationen så att vi får fram fler välutbildade trafikpoliser som har rätt kompetens för att klara yrkestrafikkontrollerna på våra vägar. Kontroller av den tunga yrkestrafiken är ett betydelsefullt verktyg för att upprätthålla en god trafiksäkerhet, sund konkurrens inom åkerinäringen och en god social situation för förarna. Vid dessa kontroller kan även andra typer av brottslighet upptäckas. Kontrollerna är en viktig del av arbete för att förhindra, förebygga och motverka brott. Ombildningen av polisen har också inneburit att de begränsningar i verksamheten som kom av att befogenheter, ansvar och prioriteringar var underställda beslut i 21 olika polismyndigheter inte längre finns. Regering och riksdag har även beslutat om ett antal författningsändringar som sammantaget innebär bättre möjligheter att stävja den illegala konkurrensen på yrkestrafikområdet. För regeringen är det av stor vikt att få information om hur dessa förändringar fungerar i praktiken. fick därför Transportstyrelsen i uppdrag att, i nära samråd med och , följa upp de nya bestämmelserna gällande bland annat cabotagetransporter och åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Uppdraget ska redovisas . Regering och riksdag har även beslutat om ökade befogenheter för bilinspektörer att vidta åtgärder som tidigare krävde polismans kompetens, vilket har skapat förutsättningar för en ökad effektivitet i polisverksamheten. Antalet polismän i trafikövervakningen kan nu begränsas till förmån för de områden där polismans kompetens är en nödvändig förutsättning. Minskningen av antalet trafikpoliser beror till stor del på pensionsavgångar och på svårigheter att nyrekrytera till trafikpolisverksamheten. Som jag har svarat vid tidigare tillfällen är det ansvar att besluta om hur verksamheten med kontroller av yrkestrafiken ska organiseras, bemannas och genomföras och att säkerställa en ändamålsenlig kompetensförsörjning i förhållande till verksamhetens behov på både kort och lång sikt. har också fattat beslut om en övergripande handlingsplan i syfte att effektivisera trafikverksamheten genom förändrad styrning, utvecklade metoder och en utökad automatisering. Avslutningsvis är det viktigt att hålla i minnet att omfattande uppdrag ständigt kräver att svåra avvägningar görs mellan flera angelägna arbetsuppgifter – något som blivit alltmer uppenbart denna höst. Hur detta utvecklas framöver är viktigt att följa. 74 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag tror att ministern är väl insatt i frågorna om situationen på våra vägar. Det jag saknar är egentligen en kraft att ta tag i detta och komma med konkreta besked om vad som kommer att hända, för situationen blir de facto bara sämre och sämre. Vi har ca 250 trafikpoliser. 149 av dem har specialkompetens för att klara av att utföra de tunga transporterna ute på våra vägar. En liten bild från verkligheten där ute, bland annat från , visar att 28 personer arbetar med trafik inom polisen i . är endast 18 stycken kvar. Fem av dem fyller , två går , två går till annan enhet och en lämnar yrket. Det blir alltså totalt 18 stycken kvar på trafikavdelningen, varav två poliser och fyra bilinspektörer. Denna grupp på sex personer anses av ledningen vara för liten. Därmed kommer den också att spridas ut på närpolisområdena , enligt uppgift. I finns enligt uppgift en heltid samt en chef för området tunga transporter. Vi har gjort denna utredning tidigare i trafikutskottet och kom redan då, 2012, fram till att bristen på utbildade trafikpoliser är alarmerande. Precis som ministern beskriver är det också många som går i pension, och det är svårt att rekrytera nya trafikpoliser till polisen. Det uppstår en fråga om detta interpellationssvar, som jag tycker andas en hel del passivitet. Regeringen har ju, herr talman, möjlighet att både genom regleringsbrev och genom budget prioritera hur man vill satsa sina pengar och vart de ska gå. Det anmärkningsvärda i detta läge är att det inte står ett ord om trafikpolisen i regleringsbrevet. Trots dessa gigantiska förslag på skattehöjningar från den socialdemokratiska regeringen finns det inte några nya pengar för satsningar på polisen, framför allt inte på trafikpolisen. Min fråga till ministern blir: Hur jobbar polisen nu för att rekrytera nya trafikpoliser? Detta är akut, och det kommer att bli ännu mer akut. Vad finns det för plan, och kommer vi att klara av de kontroller ute på vägen som EU kräver att vi klarar av? Vi vet att det är rena vilda västern där ute emellanåt, och vi vet att mycket stöldgods lämnar landet. Mycket av den här kriminaliteten sker just ute på vägen, och vi vet att den tunga brottsligheten är involverad. Vi vet också att vi förlorar massor av skatteintäkter på grund av att man inte klarar att ta dem som struntar i skatter och regler och kör utanför systemet. Det finns uträkningar som visar att det kan röra sig om 3–4 miljarder i skatteförluster, och det borde göra att det finns intresse för att ytterligare skärpa detta för att bromsa utvecklingen. Jag undrar vad man kommer att göra . Både jag och ministern vet om att problemet finns, och jag vill ha ännu mer konkreta besked. De är oroliga där ute, och ministern kommer med svaret. 75 Statsrådet (S): Jag tror att det är den liberala debattören skrev att historien har tagit slut. gör nu ett omvänt Fukuyamauttalande och säger att historien börjar här och , och inget har hänt innan denna dag. oroar sig över att trafikpoliser går i pension, och det gör jag med. Jag har oroat mig för det länge och blir nu lite fundersam. Vilka initiativ togs då var ansvarig för det här, när hans partikamrater var statsminister, finansminister, trafikminister och justitieminister? Varför finns det inte en skog av trafikpoliser att sätta in där de behövs? Varför har inte fortbildningen gjorts? säger att det finns regleringsbrev. Ja, varför stod det inte någonting i de åtta regleringsbrev som skrevs när ni satt vid makten? säger att det inte finns några extra pengar till polisen i budgeten. Nej, det beror på att jag och har samma budget, på kronan, för den här verksamheten. Vi hade det de här åren också. Sanningen är att parti inte gjorde någonting för den här verksamheten utom då det var framtvingat av oppositionen. Jag satt i trafikutskottet tillsammans med , och han var till och med ordförande i gruppen som 2012 sa att det var problem med trafikpolisens kompetensförsörjning. Sedan var det kvar av den borgerliga regeringstiden. Det fanns alltså gott om tid att skriva regleringsbrev och budgetar och att komma med ändringar och konkreta åtgärder. Men vad hände, ? Bladet ser blankt ut. Historien börjar här och . Vi kan låtsas att den tidigare regeringen inte fanns. Men då har jag ändå några glädjande nyheter. har vi gett i uppdrag till polisen att komma tillbaka med erfarenheter av klampningen så att vi kan få en klampning på riktigt och så att man inte kan köra iväg när klampan låses upp, vilket blev effekten av den borgerliga lagen. kom polisen tillbaka med en övergripande handlingsplan i syfte att säkra kompetens och öka effektiviteten i trafikpolisverksamheten. Även om det kan vara lite hårda ordalag i talarstolen kan kammaren vara helt övertygad om att jag och faktiskt är överens i grundfrågan. Vi behöver en bättre trafikpolisverksamhet ute på vägarna riktad mot den tunga trafiken. Vi behöver fler bilinspektörer och poliser som har kunskap och erfarenhet nog för att göra de tunga kontrollerna. Det går inte att jämföra med den kompetens som krävs för att göra ett alkoholutandningsprov eller en fortkörningskontroll. Det krävs både kunskap och erfarenhet för att klara av de här kontrollerna. Kammaren kan också vara säker på att jag regelbundet följer upp den här frågan i diskussion med . Men jag har också respekt för de konstitutionella grundförhållandena. Det är själv som väljer hur man organiserar arbetet. Det ska varken organiseras från eller talarstol. 76 (M): Tack, ministern! Utredningen var färdig 2012, och därefter satte man in en förlängning rörande hur vi skulle införa detta. Vi kom fram till att det var brist på trafikpoliser. Detta har varit känt för polisen , och man borde självklart ha börjat jobba med det. En annan del var att vi införde klampning i max av anledningen att det skulle vara snabbt och lätt för polisen att klampa utan att använda sig av högre juridik för att kunna utföra detta. I den valrörelsen gick ministern ut och sa att klampningen skulle man ha på riktigt, precis som ministern sa här, och det skulle vara längre än . Jag delar den åsikten. Vi har sagt att vi gärna är med på att klampa än . Jag vill att man ska klampa tills brottet är utrett och klart. Men det anmärkningsvärda är att det som då, före valet, enligt ministern var möjligt att göra direkt nu tar att leverera. har det tillsatts en utredning om att man ska kunna klampa längre än . Den ska redovisas . Det är ändå rätt passivt, med tanke på att en sådan sak som före valet skulle vara så lätt att göra inte borde behöva ta . Jag tror också att vi är överens om målet. Frågan är bara hur vägen dit ska se ut. Jag känner att ministern har lagt hela ansvaret på polisen som ska lösa detta. Det finns ingen vilja, vare sig i regleringsbrev eller i budgetar, att tydligt peka på att vi faktiskt behöver satsa på detta, vilket jag tror är fullständigt nödvändigt om vi ska få stopp på detta. Jag tror också att det är en bra affär för om vi kan få bort brottsligheten på vägarna. Jag vet att ministern också har tillsatt en utredning för att se över besiktningsintervallen för våra bilar. Även där finns ett förslag på att vi ska utöka tiden mellan de olika besiktningarna. Man hänvisar till att kontrollerna i viss mån kan göras på väg i stället. Min fråga till ministern blir då: Hur ska vi klara av att lägga ut ytterligare kontroller på vägen för att klara av de bilar som rullar med längre besiktningsintervall? Klarar man det med nuvarande polisstyrka, eller måste man utöka ytterligare på grund av detta? Man lägger ut ytterligare verksamhet utan att tillföra några nya resurser. Det vore bra att få en kommentar om hur man ser på att man belastar polisen ytterligare. En annan del i det här, som jag inte tycker att jag fick något tydligt svar på, är om vi kommer att klara av EU:s krav på kontroller på vägarna. Jag förstår situationen , men detta är ändå den långsiktiga biten, och då måste vi klara av fler tunga kontroller som verkligen gräver sig ned i bilarna och kommer åt den grova biten. Kan ministern lova att vi kommer att få fler kontroller? Vi såg båda det avsnitt av som pekade på att antalet kontroller minskar. Vi är överens om målet, och då måste vi få upp antalet kontroller där ute. Kommer ministern att vidta några åtgärder för att trycka på så att vi faktiskt får fler kontroller på våra vägar? Vad händer med besiktningsintervallet om vi behöver fler poliser där ute, kommer vi att klara EU:s krav och kommer vi att vända den dåliga trend som pekade på? 77 Statsrådet (S): Jag ska först svara på frågorna. Ja, det klarar man. Vi kommer att leva upp till kraven. Jag tror att det inte kommer att vara någon större tillförd arbetsbelastning på polisen på grund av det utökade besiktningsintervallet på personbilar. Bakgrunden till utökningen, som är en anpassning till nästan alla andra länder i den utvecklade världen, är att fordonskvaliteten har ökat dramatiskt. Det är helt enkelt väsentligt mycket färre fel på fordon nu än förut. Då ska man inte lägga en onödig belastning på bilisterna i . Jag vill bara få fört till kammarens protokoll att det var 1992 som skrev att historien hade tagit slut. Det var alltså och ingenting annat. Jag noterar att fortfarande frågar om den socialdemokratiska budgeten. Det är bra att han läser den budgeten, men hade det inte varit bra att lägga den moderata budgeten bredvid och se att det är samma siffror i kolumnerna och att det inte står någonting i det moderata budgetförslaget om trafikpolisen? Det är ändå en produkt som själv kommer att ha skrivit under. Det betyder väl att inte heller tycker att det ska satsas någon krona till på trafikpoliserna. Det var i alla fall det budgetförslaget han röstade på i kammaren. Han verkar inte tycka att det behövs ytterligare satsningar. Det hade kanske varit klädsamt att börja med den egna budgeten innan man börjar kritisera andra partiers budgetar. Vi har tagit ett antal andra initiativ. En helt ny rapport presenterades som sagt , om hur polisen ska organisera trafikpolisverksamheten. Vi får väl sätta oss och analysera den. Jag är säker på att kommer att göra det. Vi får se om det finns möjlighet att föreslå förbättringar och förslag i den. En annan glädjande sak med att vi har en ny regering är att vi i stället för att åka till EU och gå ihop med om att liberalisera förhållanden, ha mindre lagstiftning, avreglera och ha fri marknad på transporter, vilket var den tidigare regeringens politik i EU, nu har ministrar som åker ned till EU tillsammans med de progressiva krafterna. Vi säger att vi ska ha bra reglering och att vi ska leva upp till höga sociala villkor. Med lite tur, , kan regeringsskiftet leda till att vi får cabotagedirektiv, ett kombidirektiv som det är möjligt att polisiärt kontrollera på våra vägar. är lagstiftningen nämligen så överlappande och komplicerad att det krävs väldigt mycket, även av de högst utbildade trafikpoliserna, för att kunna reda ut om en dragbil och ett släp ska omfattas av cabotagedirektivet, av kombidirektivet eller av den övriga lagstiftningen. Det är inte bra. En viktig del i att frigöra mer resurser är att vi ska få en bättre lagstiftning på plats i EU. Den föregående regeringen var tyvärr helt oförmögen att driva den åt rätt håll. 78 (M): Jag upprepar en fråga om klampningen som jag ställde inledningsvis. Att klampa på riktigt skulle ändå vara möjligt att genomföra omgående. Jag har hört ministern säga i diverse debatter och diskussioner att det skulle vara en lätt sak att göra. Varför tar det i regeringsställning att komma fram till hur man kan klampa längre än ? Det var ju så lätt före valet. Detta ska slutredovisas . Efter det har vi en beredning, innan det läggs fram för beslut. Det betyder att i stort sett hela den här mandatperioden går innan regeringen har fått klampning än på plats, trots att det var väldigt lätt före valet. Det vore trevligt med en liten kommentar från ministern om varför det tar sådan tid just . Det är också oerhört viktigt att komma ihåg att vi har varit överens om åtgärderna, om att ge polisen klampningsmöjligheter, om frakthandlingar i bil och om sanktionsavgifter. Vi har helt klart gått i takt i frågorna. Problemet är bara att vi nu har gett polisen verktygen, men på vägarna finns det inga poliser som ska utföra jobbet på vägarna. Det var de som skulle använda det här och få bukt med problemet. Jag tror att det finns ett blocköverskridande intresse. I trafikutskottet har vi varit överens i de här frågorna, om att lägga ännu större kraft på att försöka förbättra för trafikpolisen, att få bort den olagliga trafiken från våra vägar och få en sund konkurrens. Vi sträcker gärna ut handen i det arbetet. 79 Statsrådet (S): Jag ska snart sluta tjata om och hans bok och den sista människan. Men det är tydligt att är den moderna, inverterade , dock utan bok. säger att ”vi nu har gett polisen verktygen, men på vägarna finns det inga poliser som ska utföra jobbet på vägarna.” Vad är det för uttalande? Vi har 28 000 polisanställda. En del av dem är bilinspektörer. Med 20 000 poliser är det klart att det finns poliser på vägarna. Vem är det annars som har klampat lastbilarna i och med den nya lagstiftningen? Är det julvättar som har varit ute och klampat bilarna? Det är klart att det finns poliser. Och vi ska säkerställa att det finns tillräckligt många poliser för att vi ska ha ordning och reda på vägarna. Det stämmer att jag vill ha längre klampning. Det stämmer att regeringen vill ha längre klampning. Det stämmer också att den moderata regeringen inte förmådde leverera det. Därför fanns det ett bristande beredningsunderlag. Därför måste vi tyvärr ha den här långa processen. Och därför kommer vi, i motsats till den moderatledda regeringen, att lägga fram förslag om klampning på riktigt. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:190 om återinförande av beredskapspolis 80 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att återinföra beredskapspolisen. Jag har besvarat liknande frågor från och . Som har angett infördes beredskapspolisorganisationen 1986. Organisationens uppgifter förändrades . Enligt den reglering som gällde skulle beredskapspoliser kallas in under höjd beredskap eller när regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som ingått avtal med fick även kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt och vid risk för sådana störningar. Beredskapspolisernas grundläggande uppgift var att delta i polisverksamhet med anknytning till befolkningsskydd eller räddningstjänst. De fick även utföra bevakningsuppgifter, tillträdesskydd och transporter. Beredskapspoliser som deltog i polisverksamhet med anledning av störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt fick inte användas i situationer eller för uppgifter där det fanns påtaglig risk för att de kunde komma att använda våld mot enskilda. Beredskapspolisen avvecklades 2012 efter att framfört att organisationen inte längre behövdes. I budgetpropositionen anges att avvecklingen inte hindrar att regeringen vid behov återinför organisationen vid höjd beredskap eller efter beslut om beredskapstjänstgöring. Som jag har angett i mina svar på de skriftliga frågorna från och behöver en rad frågor besvaras i samband med att man överväger ett eventuellt återinförande av beredskapspolisen. En grundläggande fråga är vilket behov som ska tillgodoses och om detta behov bör tillgodoses genom en resurs av beredskapspolisens slag. Dessutom behöver man ta ställning till saker som organisering, rekrytering, utbildning, övning, utrustning och finansiering. Mot denna bakgrund är det inte realistiskt att tro att det skulle gå att snabbt återinföra beredskapspolisen. behov är grundläggande för frågan om ett återinförande av beredskapspolisen. Regeringen följer kontinuerligt frågor om samhällets beredskap mot allvarliga eller omfattande störningar. anser jag inte att förhållandena är sådana att det bör initieras ett arbete med ett återinförande av beredskapspolisen för situationer med sådana störningar. Frågan om det finns ett behov av beredskapspolisen vid höjd beredskap eller då regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt får analyseras utifrån det återupptagna arbetet med totalförsvaret. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade talmannen överläggningen avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:194 om fler poliser i utsatta områden 81 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt jag kommer att förhindra gängkriminalitet, skjutningar och andra våldsdåd med hjälp av färre poliser. har också frågat mig hur vanliga medborgare ska kunna känna sig trygga i utsatta områden om polisen inte har möjlighet att vara på plats där brott begås. ska vara ett tryggt land att leva i för alla medborgare. Att minska brottsligheten och öka människors trygghet är målet för regeringens kriminalpolitik, och ett starkt och fungerande rättsväsen är en förutsättning för ett tryggt samhälle. I detta arbete har en viktig roll. En av de viktigaste utgångspunkterna i ombildningen av polisen är att genomföra det som efterfrågar, nämligen att stärka polisens lokala närvaro och tillgänglighet. När det gäller polis nära medborgarna har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att löpande redovisa det fortsatta genomförandet av ombildningen. Jag följer noga detta arbete för att förvissa mig om att intentionerna med ombildningen uppfylls. presenterade jag tillsammans med justitie- och migrationsministern regeringens samlade insats mot organiserad brottslighet. Vi redogjorde då för flera åtgärder som kommer att ge ännu bättre förutsättningar att hantera de problem som beskriver. Som exempel kan jag nämna regeringens uppdrag till och elva andra myndigheter att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Inom ramen för satsningen ska myndigheterna nu utöka organisationen till att även omfatta samverkan på lokal nivå. Särskilt fokus ska läggas på organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Ett annat beslut som regeringen har fattat är ett uppdrag till om att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka förekomsten av illegala vapen och explosiva varor inom landet. ska identifiera, utveckla och sprida effektiva arbetsmetoder för att motverka bland annat skjutningar på offentliga platser. För att minska antalet illegala vapen i landet avser regeringen dessutom att genomföra en ny vapenamnesti under den senare delen av mandatperioden. Regeringen har alltså vidtagit flera åtgärder för att ge myndigheterna ytterligare möjligheter att motverka illegala vapen, skjutningar och organiserad brottslighet. Regeringen har dessutom poängterat vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. 82 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen om fler poliser i utsatta områden därför att utvecklingen i utanförskapsområdena går åt fel håll. Jag är väldigt orolig för den utvecklingen. Vi i alliansregeringen satsade väldigt mycket på rättsväsendet, och det har också gett resultat. Brottsligheten minskar ju, men tyvärr inte i de utsatta områdena, särskilt inte med tanke på skjutningarna. Alliansen ville att det skulle finns minst 20 000 poliser i . I budgeten satsar vi pengar för att det ska utbildas ytterligare 1 000 poliser. kom med en rapport om att det finns 55 olika områden i där kriminella styr samhället ganska mycket, och det är helt oacceptabelt. I dessa områden avlöser skjutningarna varandra. Går det utan en skjutning blir jag nästan förvånad. Det rör sig om uppgörelser mellan kriminella gäng. gäller det narkotika, och våldshandlingar sker mitt på ljusa dagen. skedde det 365 skjutningar enligt uppgifter från Brå, alltså en skjutning per dag. Det är helt oacceptabelt. Människor som bor i dessa områden vågar knappt gå ut. Så kan vi inte ha det. Det måste bli en förändring. Många poliser har sagt att det här inte håller. De har inte tillräckliga resurser. Bland annat har en polischef i , , uttalat i en artikel: Polisen klarar inte av att upprätthålla ordningen för att det helt enkelt är för få poliser. är det kriminella som styr och sätter reglerna i dessa områden. Det har gått så långt att de kriminella gängen i princip tycker att polisen ska fråga om lov för att de ska få komma till vissa områden. Då har det gått alldeles för långt. När poliser besöker dessa områden och går ur bilen, så är bilen sönderslagen när de kommer tillbaka till den. Dessa områden måste tas tillbaka. Jag välkomnar regeringens förslag som ni presenterade för drygt sedan. Detta är många frågor som vi moderater har drivit, bland annat skärpning när det gäller illegala vapen och att det ska bli lättare att byta information mellan myndigheter. Vi vill även utöka möjligheterna till förverkande.