prot · H20997 · 2015-05-07 00:00:00 — Då är två geografiska ytor fria. Detta måste sägas vara en del i den svenska säkerhetspolitiska doktrinen. Ett land i vårt närområde, nämligen , valde att avstå från möjligheten att få ett Natomedlemskap och valde i stället att bli denna geografiskt fria yta. Då är det intressant, fru talman, att höra, utan att utrikesministern behöver recensera vilket val har gjort, hur man uppfattar en så kallad geografiskt fri yta i närheten av när den visar prov på den typen av maktfullkomlighet. Detta oroar mig, fru talman. Den typen av doktrin som vilar på så kallade fria geografiska ytor riskerar snarare att medverka till ökad osäkerhet än att leda till säkerhet för inblandade länder. Det är det avgörande argumentet också för den svenska Natodiskussionen. 19 Utrikesminister (S): har vi varit överens, men tycker jag att analysen av säkerhetspolitiska val blev ytlig. Vi kan inte jämföra vår position, ställning och hållning med . Här finns ju en historia som är väldigt viktig att ta med i beräkningen när man tittar på det säkerhetspolitiska läget och den militära aggressionen från sida. Vi har valt väg. Vi har en säkerhetspolitisk syn, och vi har argumenterat för och diskuterat detta vid ett flertal tidigare tillfällen. Vi står fast vid den. Vi tror som sagt på samarbetet. Vi tror också på att förstärka vår egen försvarsförmåga, som ju kraftigt har försämrats . Det är det vi är i färd med att göra, och tack och lov finns nu en uppgörelse mellan fem partier om att förstärka försvarsbudgeten – , faktiskt – . Det är en viktig beståndsdel utöver att vi ska se till att samarbeta väl med såväl Nato som våra grannar, till exempel de baltiska och nordiska länderna. Det är tydligt, och det är viktigt att vi förblir klara över vad som är vår säkerhetspolitiska linje och inte börjar svaja om det i det här läget. Sedan har naturligtvis en helt annan historia och ett helt annat säkerhetspolitiskt läge. Det ska vara deras val. Därom är vi överens, men jag tycker att det blir en för ytlig debatt om man påstår att vi kan jämställas med eller att vi skulle kunna göra exakt samma vägval. 20 HANS (M): Det som händer nu och det som och inte minst den illegala annekteringen av visar är att den europeiska säkerhetsordningen som vi känner den från slut fram till är bruten. Vi ser nu hur europeiska gränser kan flyttas med vapenmakt och hot om våld. Det tror jag är någonting som i grunden berör oss djupt, både utrikesministern och undertecknad. Det är därför hela Ukrainafrågan handlar om europeisk säkerhet. Därför, fru talman, tycker jag att det är viktigt att vi använder EU och EU:s mekanismer i form av olika sanktioner mot . Det kommer sannolikt att behövas nu när det – tror jag – finns risk att vi kommer att se fördjupade strider mot . Jag tror också att det är viktigt att vi för vår egen del, som land, funderar på de säkerhetspolitiska vägval vi har att göra i den mycket osäkra miljö vi befinner oss i på en kontinent där vi nu upplever krig. Då menar jag för min del att just Nato är en stor möjlighet för oss, för då har vi bindande säkerhetsgarantier och samverkar med 28 andra medlemsländer. Det som oroar mig nu är att länder som är till synes geografiskt fria ytor utsätts för den här typen av massiva påtryckningar. Det är vad vi ser att gör med de frysta konflikter som är på väg att upprättas i och som har upprättats i Transnistrien mot och i och Ossetien mot . Det finns ett land som vill tvinga andra länder att inte göra det utrikes- och säkerhetspolitiska vägval som de eventuellt vill göra genom att försöka förhindra att de länderna söker sig mot EU och Nato. Det gör mig djupt orolig. Tyvärr, fru talman, befinner vi oss i ett helt nytt säkerhetspolitiskt läge efter det som har skett mellan och efter de brutala aggressioner som har uppvisat. 21 Utrikesminister (S): Om det du sist sa och den delen av analysen är vi helt överens, bäste . Det är en stor inbyggd fara i den situation som vi just nu har. Men kom ihåg att man även här kan säga att EU har testats och att diplomati, diplomatiska ansträngningar och utrikespolitik blev till det som vi har haft att hålla oss till ända till , nämligen en överenskommelse, att hitta en politisk lösning, att sitta ned och förhandla också med en sådan som . Det var det som våra ledare i och tog på sig att göra, inte att säga att här krävs en militär lösning eller tro att det är det som är lösningen. Vi måste göra ett till försök att använda den offentliga diplomatin och försöka få till stånd ett samtal och en uppgörelse, hur bräcklig den än kan synas vara. Det är det som är EU:s uppgift, liksom att ständigt värna också de metoderna. Därför har vi också slutit upp bakom det. handlar det om hur vi agerar när vi ser brott mot den här överenskommelsen. Vi måste se till att vi då håller ihop, är tillräckligt tydliga och har tillräckligt starka instrument för att också påverka. Men jag tror på det i lika hög grad som jag tror att vi behöver förstärka vårt eget försvar och vår egen försvarsförmåga. Dessvärre tror jag att vi kommer att mötas igen i diskussioner om den här utvecklingen. Då får vi hoppas att det också finns någonting positivt att konstatera. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:396 om konsekvenser av försämrade diplomatiska relationer 22 Utrikesminister (S): har frågat mig vad som görs för att bygga upp de diplomatiska relationerna med och återfå förtroendet som trovärdig handelspartner. Jag har i olika sammanhang gjort klart att vi eftersträvar goda och respektfulla förbindelser med . Det har jag även framfört här i kammaren . Samma budskap har på olika sätt förmedlats till . Vår relation har, som jag också framfört, viktiga såväl politiska som ekonomiska dimensioner. är en trovärdig handelspartner, och vi ser betydande möjligheter att utveckla vårt ekonomiska samarbete också med . Sedan regeringens särskilda sändebud resa till har vi fått tydliga budskap från om normaliserade relationer. Den saudiske ambassadören har återvänt till . 23 (M): Tack, utrikesministern! Till god ton i en interpellationsdebatt hör ju att riksdagsledamoten tackar statsrådet för svaret. Men, fru talman, det här var nog ett av de kortaste interpellationssvar jag har hört. Jag väckte den här interpellationen eftersom jag var uppriktigt oroad över hur regeringen hanterat diplomatiska relationer med omvärlden. Det fanns goda skäl att ställa de här frågorna, och det finns också goda skäl att få ordentliga svar från den rödgröna regeringen. har tiden gått, och det borde finnas mycket att säga om hur regeringen och utrikesministern har arbetat för att stärka våra diplomatiska relationer. Jag tycker inte att jag har fått ett uttömmande svar på hela den här frågeställningen. Ja, utrikesministern beskriver vad som har sagts i kammaren. Det har jag lyssnat noga på i ett antal debatter. Men det är inte riktigt bara det min fråga handlar om. Anledningen till min oro är det som hände – frågan om samförståndsavtalet med och händelserna kring – men också höstens hantering av erkännandet av . För att ta de senaste händelserna utmärktes vårens process av olika besked från olika företrädare för regeringen. En redan i grunden komplicerad process blev onödigt rörig. Efter många turer beslutade regeringen att säga upp samarbetsavtalet. Sedan vet vi att ett antal händelser inträffade: Utrikesministern fick inte hålla tal vid . Det kom enig kritik mot utrikesministern från . kallade hem sin ambassadör. Kort därefter kallade hem sin ambassadör. Besked gavs också att det inte skulle ställas ut några affärsresevisum. Det här var efter att kallat tillbaka sin ambassadör och utrikesministern tvingats ställa in sin resa till . Regeringen hade alltså inom loppet av försämrat relationer med både och länderna i . Det är det som är grunden till min fråga. är och ska fortsatt vara en stark och tydlig röst för mänskliga rättigheter, jämställdhet och demokrati i världen. Vi har länge varit tydliga med vad vi tycker om situationen. Utrikesministern har varit tydlig med det här i kammaren också efter att det här hände. Men frågan det nu handlar om är den politiska och diplomatiska hanteringen. Det är inte en lätt uppgift att hålla samtalsvägar öppna och skapa relationer till de regimer och länder som vi inte delar värderingar med. Men där är vikten av att vi kan hålla en god samtalston och en dialog öppen desto större, för det är där vi verkligen vill kunna göra skillnad. Vi behöver alltså kunna ha den här typen av dialog och rak kommunikation. Vi behöver kunna hålla det öppet. vet vi att ambassadör har kommit tillbaka. Men vi vet egentligen inte riktigt hur konsekvenserna ser ut. Det gäller inte bara den diplomatiska krisen utan också det som den har givit upphov till. Det handlar om: Hur ser det ut i våra kontakter? Hur ser förutsättningarna ut för svenskt företagande och för att man ska kunna driva affärsverksamhet och kunna bedriva handel? Det är en viktig del i kommunikationen. Det är också ett sätt att faktiskt påverka situationen. Om vi vill förändra situationen för mänskliga rättigheter och om vi vill göra vår röst hörd måste vi ha goda relationer. Min fråga kvarstår – och den är bredare: Vad gör utrikesministern och regeringen för att bygga upp de diplomatiska relationerna? 24 (MP): Tack, utrikesministern, för svaret! Tack, , som är upphovet till det här viktiga tankeutbytet! Jag är väldigt stolt över att vi har en utrikesminister som står upp för mänskliga rättigheter också när det kostar någonting och också i alla väderstreck. Det må vara Putinregimen, eller det må vara regimen nere i . Här tycker jag att det är en viss dissonans hos och . Man är glädjande nog väldigt tydlig mot Putinregimen, i stor enighet med oss alla andra. Men man har ett något annat tonläge, om vi ska säga så, mot andra autokratiska regimer. Det blir väldigt tydligt när vi pratar om . var som bekant det enda partiet här i riksdag som ville förlänga det militära samarbetsavtalet med regimen i . Ordet internationell betyder som bekant inter nationes, mellan länder. Men jag gillar ett äldre ord: mellanfolklig. Mellanfolkliga förbindelser är någonting mycket vidare än diplomatiska relationer. Det är också ett ord som förekommer i många andra språk. Där är det betydligt vanligare än hos oss. Det här tycker jag var en central lärdom av den arabiska våren. I stort sett alla västerländska demokratier hade utomordentliga diplomatiska relationer med de despotiska regimerna över hela men närmast nollrelationer med folken i länderna. Det är djupt skamligt för alla oss demokrater i västvärlden. Där finns det minst sagt utrymme för självkritik. Jag tycker att vi ska dra lärdomar av detta. Det är viktigt att också odla relationerna med de civila samhällena och med folken, ur vilka det en vacker dag kommer att stiga upp mer demokratiska regeringar och strukturer, också i . Naturligtvis är det så. Därför är det viktigt att också våga någonting i utrikespolitiken, våga stöta sig med förtryckare och våga odla relationer med folken. Men en sådan framåtsyftande politik hör jag ingenting om från och . 25 (S): Det är intressant att höra debatten här i . Man kan se till den internationella debatten. och har hyllats internationellt, bland annat i , för att vi vågar stå för vår utrikespolitik fullt ut. När vi talar om de diplomatiska förbindelserna tror jag dessutom att det är väldigt överdrivet att tro att ett enstaka uttalande har orsakat detta. Det handlar naturligtvis om att vapenexportavtalet inte förlängdes. Det är naturligtvis det som har orsakat den diplomatiska krisen. Men och regeringen har varit väldigt tydliga: Vi förlänger inte det avtalet, men vi kan naturligtvis ha andra typer av avtal med . Det har varit väldigt tydligt. Det är inte alls ovanligt i ett sådant här läge att man kallar hem sina ambassadörer och tar till kraftmedel. Sedan normaliseras relationerna. Det har hänt förut, och det kommer säkert att hända igen. Men jag tycker att det är väldigt positivt att vi faktiskt inte har lagt band på vad vi står för. Man måste kunna ta upp demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Det är fullständigt grundläggande värden. Vi måste kunna säga: Det här är väldigt viktigt för oss. Vi har en feministisk utrikespolitik. Det vore fruktansvärt, tycker jag, i ett land med demokrati och yttrandefrihet om man inte skulle kunna säga det och faktiskt påtala de problem som man ser, inte minst i . Precis som sa är det skillnad på vad regimer tycker och på vad befolkningar tycker. och har fått ett starkt stöd från befolkningarna i hela . Den arabiska våren började väldigt bra. Tyvärr har det blivit ett negativt utfall på många håll. Men det här ger hopp, att ett land som vågar stå upp för grundläggande värderingar och mänskliga rättigheter. I ett kortsiktigt perspektiv kan det se ut som att vi har förlorat på detta eller som att det blir en jättestor kris. Men jag är helt övertygad om att man på , , kommer att se tillbaka på det här som någonting väldigt positivt och viktigt. Förhoppningsvis blir det också en ledstjärna för andra länder. Vi kan inte sätta de ekonomiska intressena över allting annat, utan det finns grundläggande värden som vi alltid måste stå upp för. Men självklart innebär detta inte att vi skär av alla kontakter med länder som vi har kritik mot. Det ekonomiska samarbetet fortsätter, precis som utrikesministern säger, även om vapenexportavtalet inte förlängs. Det låter lite på som att det nästan skulle finnas en majoritet här i kammaren som tycker att regeringen på något sätt har gjort fel. Men precis som säger är väldigt ensamma i detta. Till och med skriver i sin interpellation att det är en självklarhet att man måste kunna stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet. Det är precis det som regeringen har gjort. Egentligen finns det ingen grundläggande oenighet. Jo, det finns möjligtvis om man tänker på förlängningen av försvarsavtalet. Men vi kan se att både och har varit väldigt tydliga, när det gäller vapenexporten, med att vi måste se mer till hur förhållandena ser ut i landet när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och sådana värden. Egentligen känns det som att detta är en storm i ett vattenglas. Det finns en bred enighet i riksdag om att inte förlänga vapenexportavtalet. Det finns en bred enighet om att vi i vår utrikespolitik ska stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet och att vi ska våga säga vad vi står för i internationella sammanhang. Egentligen tycker jag att denna fråga är lite väl uppblåst. 26 (M): Det är en väldigt hög svansföring hos och Socialdemokraterna i den här debatten. Man får nästan intrycket av att det efter den här händelsen inte har varit en massa pudlar och backningar från Socialdemokraterna. Då blir frågan till : Står du fortfarande kvar vid ditt ganska korrekta påstående att har ett medeltida rättssystem? Kvarstår det påståendet? Mitt intryck av den diskussion och debatt som har varit efteråt är att regeringen på punkt efter punkt har backat. Om det är väldigt bra att vi är tydliga och att vi har en röst och om vi har blivit hyllade för det kan du väl repetera de orden här och . Det skulle jag gärna höra från utrikesministern. 27 Utrikesminister (S): Jag är väldigt glad över att relationerna mellan våra länder har normaliserats, att ambassadören har återvänt till och att affärsviseringarna också är i gång. är en trovärdig handelspartner, som jag har sagt tidigare, och vi ser betydande möjligheter att utveckla vårt ekonomiska samarbete med . Det är intressant att , och andra representanter frågar oss hur det här ska göras. Det kan ju behövas. För hur var det under den tidigare regeringen? Det var en av de största skandaler vi har haft i när det gäller relationen med Saudi. Det blev för en bok som avslöjade allt från bulvanföretag till pengar i plastpåsar och jag vet inte vad. Ni har faktiskt ingenting att lära oss när det gäller relationen med . Så är det – ingenting. Det påstås också att en av era företrädare sa: Säljer inte vi vapen gör någon annan det. Det är klart att det är en moral man kan hålla sig med. Men har inte vi den moralen. har vi sett över detta, och vi har avslutat det samarbetsavtal som vi hade när det gäller vapen. Vi står förstås för våra uttalanden. Ni kanske får läsa på lite bättre när det gäller exakt vad som har sagts. Jag har aldrig backat från mina uttalanden om demokrati och mänskliga rättigheter. Det är viktigt, och det är också det som har fått ett starkt stöd internationellt. måste vi kunna ha en ömsesidig respekt för varandra när vi umgås. Vi måste ha diplomatiska förbindelser. Vi har skött dem, och det hela är tillbaka till goda diplomatiska förbindelser med de här länderna och även med . Det är klart att det är lätt att säga att också vi står upp när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, men det får inte kosta något. Det är jag som egentligen ska bära konsekvenserna av hur andra reagerar. Jag skulle önska att riksdag kunde ställa upp när det gäller den här typen av frågor. Samtliga partier här borde kunna säga: Vi står bakom detta, för det är svensk och europeisk politik att stå bakom våra synpunkter på demokrati och mänskliga rättigheter. Ni borde inte säga: Ja, men då skulle du ha gjort på något helt annat sätt. Ansvaret läggs på regeringen och på vårt handlande. Vi har använt normala diplomatiska förbindelser. Vi har jobbat med att se till att vi har en dialog. Vi har återställt våra relationer. Det är jag glad för, och jag välkomnar förstås ambassadören tillbaka till . 28 (M): Här har vi tydligen trampat på alla ömma tår som finns. Det var ett extremt högt tonläge plötsligt. Jag ska säga något om min avsikt med interpellationen, som alltså är skriven . Jag lämnade in interpellationen , och det är en hel del som har hänt . Min avsikt var inte att ställa en interpellation enskilt om det samförståndsavtal, , som fanns mellan och . Om vi nu ska gå in på hela denna resa ska vi komma ihåg att det var en socialdemokratisk regering som inte bara arbetade med avtalet utan också inledde det. Det är också en socialdemokratisk regering som har avslutat det. Men att ta till de här orden om vad som har hänt i samarbetet tycker jag är att ta till alldeles för stora ord. Det jag var ute interpellation handlar om hanteringen – hanteringen av erkännandet av och hanteringen av hela denna händelse. Jag valde att inte kalla det för affären, utan jag har sagt händelserna. Min avsikt var inte att höja tonläget, men det finns uppenbarligen många i den här kammaren som vill göra det. Det handlar i stället om hur vi använder vår röst i världen på bästa möjliga sätt. Hur får vi, och hur bygger vi, så bra relationer som möjligt? Jag hör nu en underton i debatten – att alliansregeringen inte skulle ha varit tydlig när det gäller mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter och krav på demokrati. Jag känner inte alls igen mig i den beskrivningen. Det finns inget parti i den här eller i som har monopol på att vara finast när det gäller mänskliga rättigheter, jämställdhet eller demokrati. Det är någonting som vi är överens om. Jag skulle vilja säga att alliansregeringen framgångsrikt har fört en utrikes- och säkerhetspolitik som har kunna hålla uppe trycket och hålla goda relationer. Precis som jag sa i min inledning: Det är just med dem som inte delar värderingarna och som gör saker som vi inte gillar som behovet av dialog är som störst. Det är där behovet av samarbete är större än med dem som tycker precis likadant. Det finns några grundläggande insikter som vi tycker att utrikespolitiken ska bygga på. Man ska värna sina vänner. Det gör vi genom nordiskt samarbete och genom baltiskt samarbete. Det gör vi genom arbetet inom Europeiska unionen. Vi har skäl, som vi har varit inne på i tidigare debatter i den här kammaren. Våra värderingar delas inte av alla. De är under tryck från Isil och från andra länder som inte har samma syn på oss. Vi hade hoppats på att de frihetliga demokratiska värdena skulle vinna mark. Vi såg det efter slut, då det var en positiv utveckling. Vi såg det under den arabiska våren. Men det är mycket nu som går åt helt fel håll. Då måste vi hålla ihop, men vi måste också vara tydliga där utvecklingen går åt fel håll. En framgångsfaktor, fru talman, i både diplomati och relationer är vikten av att i förväg tala om vad man tänker göra. Man ska tala om och informera det land eller de länder som är berörda av ett beslut eller en fråga. Väldigt enkelt uttryckt, fru talman: inga överraskningar. Det gäller också i mellanmänskliga relationer. Det är så det fungerar. Man vill inte bli överraskad; man vill ha förmågan att behålla ansiktet. Även om nu ingen i regeringen uppenbarligen tänker göra några erfarenheter av detta eller låta det bli en läxa tror jag att det är det man ska göra. 29 (MP): Hög svansföring eller inte, men det är ett faktum att det fanns ett parti i den här kammaren och som ville förlänga det militära samarbetsavtalet med , och det var . Jag tror inte att någon skulle komma på tanken att etablera ett militärt samarbetsavtal med . Om man nu sätter mänskliga rättigheter högst upp på dagordningen tycker jag att det är det som ska vara det styrande. Jag tycker också att det egentligen borde vara oförenligt med det moderata partiprogrammet, om man läser det. Det har blivit en sådan oerhörd kris, sägs det. Ambassadörerna, både från och från , kom ju tillbaka . En sådan oerhörd kris blev det faktiskt inte. Jag tror inte heller att man behöver vara så himla rädd, på ren svenska. Forskare som har tittat systematiskt på hur diplomatiska kriser har influerat handelsvolymerna mellan länder kommer fram till att rädslan är våldsamt överdriven. Det finns forskning på och på en del andra ställen. Till och med när kallade hem sin ambassadör från efter vissa uttalanden av blev det effekter på handeln som var knappt mätbara. Vi kan titta på modernare händelser som karikatyrteckningarna, som faktiskt förorsakade en dipp i handeln mellan och . Men det var kortvarigt, och är handeln mellan och större . När det gäller denna väldiga rädsla för att det blir något slags bestående och enorma problem för svensk handel tror jag alltså helt enkelt inte på det. Ambassadören är som sagt tillbaka. Detta har varit en uppvisning i att man kan stå upp för värderingar och ändå fortsätta med både diplomatiska relationer och handel. 30 (S): Jag kommer ihåg när vi hade en debatt i detta ämne tidigare, men då var diskussionen den omvända: Hur kunde man fortsätta med detta samarbete när det gäller vapenexport på grund av kränkningar av mänskliga rättigheter, kränkningar av jämställdhet och så vidare? var tydlig i den debatten med var vi står när det gäller de här kränkningarna. har vi situationen att avtalet inte har förlängts, men det kommer ändå kritik. Det är det som är så märkligt. Först kommer det kritik för att man inte tydligt säger att man ska stoppa förlängningen, och sedan kommer kritiken när man har stoppat förlängningen. Jag tycker att det är viktigt att poängtera att och regeringen inte kan göras ansvariga för reaktioner från andra. Regeringen har gjort det fullständigt rätta – det som har ett massivt stöd i och även hos svenska folket. Vi har inte förlängt avtalet. Då kan regeringen inte göras ansvarig för reaktionen från . Det blir alldeles befängt, tycker jag. Dessutom verkade det vara en ganska intensiv kampanj som håller på att normaliseras. Det var en uppvisning, och den gjordes inte på grund av någonting som eller någon annan hade sagt. Det handlade om att avtalet inte förlängdes. Det var det som var orsaken till att ambassadören kallades hem och allt som uppstod efter det. Precis som nämnde har situationen nu lugnat ned sig. Det finns tidigare exempel, som . Han kritiserade bombningarna i , och då kallade med buller och bång hem sin ambassadör. Inte ens det ledde egentligen till försämrade handelsrelationer, men vi minns alla detta som ett av de stoltaste ögonblicken i historia.