prot · H20958 · 2015-02-11 00:00:00 — har varje gång röstat nej till det och röstat ja till ett fortsatt avtal. Vartenda år som har suttit i riksdag har det lagts fram förslag om att införa ett demokratikriterium i svensk vapenexport, det vill säga stoppa vapenexporten till . Det har konsekvent röstat nej till. Varför vill att ska ha ett militärt samarbetsavtal med ? Varför vill ni att vårt land ska beväpna ett land som , som vi vet har understött Islamiska statens terror? 46 (SD) replik: Som tidigare mycket föredömligt påpekade var det inte under Alliansens tid i regeringen som avtalet ingicks, utan det var den socialdemokratiska regeringen som ingick avtalet. satt inte ens i vid det tillfället. Om jag hade fått bestämma hade vi över huvud taget inte ingått ett avtal med en diktatur som står för allvarliga brott mot mänskliga rättigheter, brutala metoder mot kvinnor och så vidare. Men har ingått ett avtal, och vi står nu i ett avtal där vi är skyldiga att fullfölja vissa följdleveranser. Det är alltså inte utan komplicerade konsekvenser att gå ur avtalet. Om frågar mig anser jag absolut att det vore bättre om vi kunde hitta en väg ut ur avtalet långsiktigt. Det är naturligtvis bra om vi kan se över vad som kan göras när avtalet ska förnyas nästa gång . Vad gäller vapenexport tycker jag att det är viktigt att se både om det är en diktatur och vilken typ av vapen som exporteras. Det som har exporterats till har varit någon typ av radarsystem, men i debatten vill man gärna framhålla, speciellt , att exporterar skjutvapen som sedan kan exporteras vidare till IS för att mörda människor. Så är inte fallet, och så ska naturligtvis inte heller vara fallet. är utredningen på gång, och vi får se vad skärpningen kan leda till. Det får visa sig. Det är inte bara som måste ställa krav på för att få stopp på konflikten utan också . Vi måste ställa tydliga krav på vad gäller att sätta stopp vid gränsen. har varit tydliga med att det finns stora risker med att ta in i EU. Då kommer gränserna att luckras upp ytterligare, och vi anser att inte tar det ansvar landet bör ta. Vad är åsikt om ansvar i konflikten? 47 HANS (V) replik: Jag undrar om någon som lyssnar på debatten blev klokare av de svaren. Faktum kvarstår, , att vi har lagt fram konkreta förslag på bord , som du har varit med och behandlat i utrikesutskottet, där vi har krävt att man ska bryta det militära samarbetsavtalet med . Det kanske skulle ha varit lite bökigt. Ja, stämningen på mingel- och cocktailpartyn i skulle kanske ha blivit dålig, men självklart skulle kunna bryta avtalet. har konsekvent valt att rösta ned varje förslag om att bryta det militära samarbetsavtalet med . Ni har valt att bidra till att avtalet fortfarande finns på plats. På samma sätt har ni aktivt motarbetat varje form av demokratikriterium, varje form av försök i kammaren att få till ett stopp för vapenexport till . Frågan kvarstår: Med vilken trovärdighet kan stå här och kritisera Islamiska staten som har medverkat till att har fortsatt med vapenexport till och fortsatt att ha ett militärt samarbetsavtal? 48 (SD) replik: Låt mig åter upplysa om att det inte sker någon vapenexport till som kan bidra till att människor mördas av IS. Det är inte den typen av vapen som exporteras till . Jag är kritisk till att avtalet över huvud taget slöts. Jag var inte heller med och beslutade om det från allra första början, utan det var Socialdemokraterna som ingick detta avtal. Vi måste också kunna se andra orsaker till IS framfart i . Jag ser inte alls vad vill göra politiskt för att förhindra att människor reser ned och deltar i IS terrordåd och kommer tillbaka. Står bakom åtgärd med skattefinansierade stödprogram för dem som kommer hem? Vad har gjort för att förhindra en radikalisering av islam i förorter? Han har stått för den ansvarslösa politik som regeringar har fört . 49 (MP): Aldrig i historien har så många människor på så fått så dramatiskt förbättrade livsvillkor som . Hundratals miljoner människor har fått tillgång till sjukvård och utbildning. gäller det att framtidssäkra dessa framsteg genom att se till så att fortsatt utveckling inte, som i alltför hög grad , förorsakar ekologiska underskott. Fortsätter vi att skövla planetens skogar och överfiska våra hav och i allt snabbare takt tömma ändliga mineraltillgångar riskerar de senaste decenniernas välfärdssprång att förbytas i konflikter om sinande naturtillgångar. Det är hög tid för mänskligheten att börja leva av naturens ränta och inte dess kapital, alltså att begränsa uttaget av naturresurser till storleken på återväxten. Vad gäller mineraler och andra ändliga tillgångar måste en cirkulär ekonomi fasas in som inte bygger på uttömning utan på återanvändning. Dessa grundläggande insikter kommer förhoppningsvis att prägla årets viktiga FN-processer för att ta fram såväl ett nytt klimatavtal som nya globala hållbarhetsmål. i har med rätta karakteriserats som historiens viktigaste toppmöte. Förhoppningsvis signeras då ett rättvist och bindande klimatavtal som verksamt bidrar till att hålla den globala uppvärmningen så långt under två grader som möjligt. Ett ambitiöst avtal kommer att leda till att massor av arbetstillfällen inom vindkraft och solenergi skapas. Dessa båda branscher växer snabbare än några andra delar av det globala näringslivet. Minskade koldioxidutsläpp kommer vidare att dramatiskt förbättra hälsoläget i storstäderna i tillväxtekonomier. Ytterst handlar det om global rättvisa då det huvudsakligen är vi i den rika världen som historiskt förorsakat den globala uppvärmningen medan det främst är människorna i syd som drabbas. För att få med alla länder på ett globalt klimatavtal är det därför avgörande att rika i-länder går före när det gäller åtaganden och generöst bidrar till att finansiera FN:s gröna fond för klimatomställning. Ett viktigt steg bort från dagens fossildrivna ekonomi vore att fasa ut de som världens länder satsar på fossilsubventioner och i stället investera dessa ofantliga summor i förnybar energi. Sol, vind, vågor och andra förnybara energibärare har också den uppenbara fördelen av att vara avsevärt mer jämnt spridda över planeten än fossilfyndigheter. Dessa decentraliserade energislag skulle kunna minska lokalsamhällens beroende av de globala energikoncerner som ofta driver på korruption och konflikter. Pilotprojekt visar hur solugnar och solelsdrivna vattenpumpar i utvecklingsländer kan stärka kvinnors ställning. I stället för att tvingas ägna åt att samla bränsle och bära vatten får de plötsligt tid över till studier och företagande. Ökad handel mellan länder kan vara en hävstång för utveckling och fred. Men det är djupt olyckligt om skydd för miljön, löntagares rättigheter och människors hälsa börjar bekämpas som handelshinder av mäktiga särintressen och om multinationella storkoncerner ges rätt att i skiljedomstolar överpröva demokratiskt fattade beslut. Den högsta styrande principen i en demokrati är en person en röst, inte en euro en röst, en röst eller en krona en röst. Slutligen några ord om den speciella handel som utgörs av vapenhandel. har en av sina djupaste rottrådar i fredsrörelsen. Vi har alltid verkat för att avveckla vår vapenexport till diktaturer, som är repressiva inåt och ofta aggressiva utåt. I konsekvens härmed anser vi att det militära samarbetsavtalet med , som är en världens hårdaste diktaturer, inte bör förlängas när det löper ut . I övrigt hänvisar jag till utrikesdeklarationen och till det anförande som , biståndspolitiska talesperson, kommer att hålla . 50 (M) replik: Det var intressant att lyssna till , även om det bara var . Det visar att det är en sak att vara ett ensamt parti och en annan att ingå i en regering. Plötsligt måste man kanske kompromissa i ganska många frågor. Det är om just dessa kompromisser jag skulle vilja höra mer. Hur går det, ? och Socialdemokraterna har alltid haft olika syn på EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Socialdemokraterna har varit betydlig mer positiva medan har stretat emot, inte minst när det handlar om den gemensamma säkerhetspolitiken. Vad är egentligen syn på EU:s gemensamma utrikespolitik? Hur ska den utvecklas? Hur kan bidra till att stärka EU som utrikespolitisk aktör? tog upp handel och frihandel, som ur mitt perspektiv är mycket viktigt och en av grundpelarna i den inre marknaden i EU-samarbetet och för att EU ska kunna skapa frihandelsområden som är större. I en interpellationsdebatt ställde jag en fråga till näringsministern om regeringens syn på TTIP, alltså frihandelsavtalet mellan och . Statsrådet har tillsammans med statsministern en mycket positiv syn på frihandel och utökade möjligheter till avtal. Vi har hört att regeringens ambitioner är höga, men jag vet att har varit kritiskt. Hur går detta ihop? Hur förs samtalen? Finns det en gemensam linje bakom regeringens syn på TTIP? För mig är avtalet helt avgörande för att EU och ska kunna behålla sin konkurrenskraft. Det skulle skapa många jobb, bra tillväxt och god konkurrenskraft. Hur ligger det egentligen till, ? 51 (MP) replik: Det var många frågor. har aldrig haft något emot handel. Det finns många historiska exempel på hur ömsesidig handel är en fredsfaktor. Från vår egen världsdel har vi den europeiska , och vi ser hur spänningarna mellan och har minskat drastiskt på grund av att handeln ökar. Som jag sa i mitt anförande tycker vi dock att det är viktigt att miljöhänsyn och demokratiskt fattade beslut respekteras. Att storkoncerner ska kunna lagföra stater för att de inför förbud mot tobaksreklam, vilket faktiskt har skett, tycker vi är helt groteskt. Även vårt eget kära har lagfört den tyska regeringen för att den satsar på kärnkraftsavveckling. Vi menar att denna typ av förfarande är orimligt. Vi tror inte heller att det stärker ett framåtsyftande grönt näringsliv att man ger dem som har en stark ställning på dagens marknad överprövningsmöjligheten att faktiskt sätta demokratiskt fattade beslut ur spel. Vi kan inte säga något definitivt innan är färdigförhandlat. Jag kan därför inte besvara frågan hur vi ställer oss till avtalet. Men att vi är skeptiska till den skiljedomsmekanism som heter ISDS är ingen hemlighet. Frågan bereds liksom många andra frågor i , och vi har ett förtroendefullt och bra samarbete med våra partner i socialdemokratin. 52 (M) replik: Vad är syn på vad ett sådant här frihandels- och investeringsavtal skulle kunna innebära? Är det något som ser positivt på? Håller med om de stora fördelar vi skulle kunna få genom att skapa världens största regionala frihandelsområde? Om vi ska vara riktigt ärliga har varit mycket kritiskt mot avtalet och drivit en väldigt handelsrestriktiv linje i . säger att vi får se hur avtalet ser ut när vi börjar komma fram till nästa förhandlingsrunda. Den förra genomfördes . Jag hör en stor tveksamhet, och då blir jag orolig. För Nya och för mig är det otroligt viktigt att komma fram här. Jag vill inte ha som en bromskloss för att de är så restriktiva att de inte ser fördelarna utan bara hindren. 53 (MP) replik: Det är inte så att vi inte ser fördelar med frihandel. Vi har aldrig varit något handelsfientligt parti på det viset. Men ser verkligen inte problem? Vi har ju en världshandel där av handeln inte längre sker mellan företag utan inom olika divisioner av de kolosser som dominerar världsekonomin. Jag tycker att en verklig marknad, om man läser från och framåt, har många olika aktörer som konkurrerar. Att ha en världshandel som i så hög grad bestäms av några hundra väldiga företag är ett problem, inte minst från liberala utgångspunkter där det gäller att splittra makten och möjliggöra nyföretagande. Vi ser detta inte minst i de enorma fossilsubventioner som låser fast hela världens energiekonomi i föråldrade strukturer. Jag hör aldrig någon problematisering av detta från svenska sida. Det pågår en sådan debatt i andra konservativa partier. 54 (SD) replik: har tidigare här i skrivit motioner och faktiskt mycket välformulerat kritiserat den föregående regeringens höga avräkningar i biståndet vad gäller den andel som går till flyktingmottagning i . står och försvarar en regering som står för ännu högre avräkningar än tidigare: hela 8,4 miljarder. Om vi har något slags gemensam vilja att hjälpa flyktingar undrar jag hur det kommer sig att regeringens och utrikesministerns enda besked , som stöder, är 640 miljoner till UNHCR. Jag vet att det även satsas vissa andra resurser, men de som satsas räcker inte för att hjälpa så många flyktingar som möjligt. Små spädbarn har frusit ihjäl i flyktingläger i brist på resurser som flyktingar vi har tagit emot i klagar över att de får åka buss till . Jag ser inte att det finns någon rättvisa i detta. Självklart ska vi kunna hjälpa båda vägar, men någonstans måste vi se var prioriteringen ska ligga i mängden resurser. Är det verkligen rättvist att hjälpa några få för 8,4 miljarder och att ge 640 miljoner till alla de miljontals flyktingar som har oerhörda behov i krisens närområde? UNHCR, och andra organisationer skriker efter resurser för att kunna hjälpa fler flyktingar. Varför kan inte driva på för att det humanitära biståndet måste ökas kraftigt om vi ska kunna hjälpa fler? Varför kan de inte kritisera de höga avräkningarna? Varför har de nu plötsligt vänt kappan och stöder ännu högre avräkningar, när och hans kolleger har stått här i och kraftigt kritiserat de höga avräkningarna? 55 (MP) replik: ställer i vanlig ordning olika behövande grupper mot varandra. Jag kan inte erinra mig att har varit några entusiastiska förkämpar för enprocentsmålet. Man kan inte säga att man på plats kan hjälpa de människor som flyr från IS och andra för sina liv. Så ser dessa platser inte ut. Det handlar om människor som flyr för sina liv, och jag vill inte ställa dem mot andra grupper. Det tycker jag är osmakligt. Vi har råd. Det är riktigt att vi som alla nya regeringar fick anta en budget utan att kunna arbeta fram den så genomgående som man har möjlighet att göra vid nästa höstbudget. Vi hoppas naturligtvis att flyktingsituationen och den akuta flyktingkrisen dämpas genom nya fredsinitiativ i med lokala vapenvilor och så vidare. Men jag tycker som sagt att det är ganska olustigt att man spelar ut olika behövande grupper mot varandra. 56 (SD) replik: Det var lite otydligt. Menar att försöker påverka så att det inte blir lika höga avräkningar i nästa budget? Det ser jag i så fall fram emot, för det vore välkommet. Vi ska naturligtvis inte ställa grupper mot grupper. Men vi måste någonstans se hur vi mest effektivt kan använda de resurser vi har, för vi har inte obegränsat med resurser. Jag anser inte att det är mest effektivt och humant att avräkna 8,4 miljarder av biståndet för flyktingmottagning i som hjälper några få som det enda besked vi kan få från utrikesministern är 640 miljoner till UNHCR, som ska hjälpa många miljoner fler flyktingar än vad vi kan hjälpa i . Situationen i närområdet är naturligtvis inte bra, men därför ska vi ha mer resurser för att kunna göra den bättre. Oavsett vad vi har för politik här i kommer de flesta fortfarande att befinna sig i närområdet. 57 (MP) replik: Vår ambition är naturligtvis att de höga avräkningarna ska komma ned . Det är inte någon som tycker att situationen är bra. 58 (C) replik: Jag har tre frågor till och . Den första handlar om handel. Ökad handel är ett tydligt tema i regeringens utrikespolitiska deklaration. Det som varit uppe tidigare om WTO och TTIP är naturligtvis bra. Jag skulle gärna vilja höra om det är som har drivit på att handeln inte ska vara EU-fokuserad. Det är det enda jag kan se som har en tydlig miljöprofil i det här sammanhanget. När jag tog del av den svenska exportsatsning som ska göras på diktaturer förvånades jag lite över hur har resonerat. Jag skulle vilja höra mer om den synen. Det var den första frågan. Den andra frågan rör . är en del av vårt närområde. Det är ett viktigt område för vår miljö och för framtida generationer. Jag skulle vilja höra varför helt har försvunnit ur regeringens utrikespolitiska diskussion, åtminstone ur deklarationen. Inte heller har lyft upp i det sammanhanget. Min tredje fråga handlar om kärnvapen och kärnvapennedrustning. Det är positivt att satsa på en framgång i den NPT-översyn som ska äga rum . Det är viktigt att vi tar fler steg mot en värld utan kärnvapen. Men jag blir lite fundersam, herr talman, när jag läser den utrikespolitiska deklarationen. Jag skulle gärna vilja höra kommentar. Regeringen skriver om försök att utveckla kärnvapen. Det beskrivs som bekymmersamt. Hur tänker regeringen där? 59 (MP) replik: När det gäller att handla med diktaturer beror det på vad man handlar med. Att handla med vapen är bekymmersamt, men det kan vara mycket bra att handla med diktaturer. Man kan nå en förändring den vägen. Jag är övertygad om att om hade brutit sin handelsbojkott för länge sedan hade förpassats till historien. Jag tror att det finns andra diktaturer där just handel ökar kontaktytorna och försvårar för repressiva regimer att sitta kvar. De vill gärna isolera sig mot omvärlden. Det mest skrämmande exemplet i dagens värld är , som är ett hermetiskt slutet land. Vad gäller : Det är riktigt att allt inte går in i en utrikesdeklaration. Men det innebär inte att vi inte jobbar med de frågorna. Vi anser att de är viktiga. Under alliansregeringens dagar hade ordförandeskapet i utan att egentligen åstadkomma speciellt mycket. Vi tycker att de här frågorna är mycket centrala. Här har vi ju en stor del av världens kvarvarande fossila resurser. Det finns all anledning att återkomma till dem. Det är bra att lyfter de här frågorna, och jag ser fram emot ett samarbete kring dem. Sedan var det en fråga om kärnvapen som jag inte uppfattade och som jag får be att återkomma till. 60 (C) replik: Det är spännande och bra att nu har tagit ställning för att handel är ett viktigt redskap för utveckling, att handel driver utveckling och att handel med diktaturer uppenbarligen är metod att påverka och förändra i demokratisk riktning. När det gäller , herr talman, vill jag fråga: Står och regeringen för tanken på ett moratorium eller skydd av zoner i ? Det är jag nyfiken på ett besked om. Sist till den fråga som glömdes bort: Är det bara ”bekymmersamt” att utvecklar kärnvapen? Är det regeringens hållning när det gäller den kraftfulla politiken för nedrustning? 61 (MP) replik: Jag tycker att märker ord. Det är oerhört bekymmersamt – eller välj andra ord, så kommer vi säkert att enas på den punkten. Det är uppenbart att ingen här på något sätt försvarar vare sig den nordkoreanska regimens kärnvapenprogram eller någon annan del av den regimen. Vad gäller ber jag att få återkomma till vad regeringen kommer att driva. Vi bedömer att det är en viktig fråga. Men jag sitter inte själv i regeringen, så jag har inte exakt koll på dagordningen. Men jag utgår från att vi kommer att kunna presentera detta . 62 HANS (V) replik: Jag och har suttit tillsammans både i utrikesutskottet och på Göteborgsbänken här i , och vi har gemensamt drivit frågor som rör vapenexport och frågor mot militär upprustning i världen. Jag vet mycket väl var står i de frågorna. Vi har jobbat tillsammans och varit eniga. Frågan är: Vad gör ni , när ni sitter på makten, när ni sitter i en regering? Kommer ni att omsätta er retorik och era politiska åsikter i konkret handling, eller kommer ni att göra som gjorde 2010, bullra i medierna för att sedan gå in på regeringssammanträdet och rösta ja? Tyvärr måste vi konstatera att det har varit ett varierande utslag för i förhandlingarna om den gemensamma utrikespolitiken. I valrörelsen ville ni erkänna . Det har vi inte riktigt sett . kritiserade ni avräkningar i biståndet för flyktingmottagande. Men när vi fick en grön biståndsminister slog hon alla tidigare rekord i avräkningar. Och det regeringsplan som du, , ville skicka till för att hämta har vi inte heller sett. Frågan är då: Ska vi nu lägga samförståndsavtalet med till den listan? Jag har lyssnat oerhört noggrant på Romson, Löfven och . De pratar om översyn, utredning och delar av avtalet som man mycket väl kan stå för. Men jag hör ingen regeringsföreträdare som säger ”avbryta” eller ”avsluta”. Därför skulle jag vilja ställa en ganska enkel fråga till som kan besvaras med ett ja eller ett nej: Kan sitta i en regering som förlänger det militära samarbetsavtalet med ? 63 (MP) replik: Jag står inte talarstolen och för regeringsförhandlingar. I alla koalitionsministärer runt om i parlamentariska demokratier redovisar partierna sina ingångar, och sedan kommer man fram till en gemensam regeringsposition som blir regeringens linje. Så är det i det svenska parlamentet, i det tyska och det brittiska parlamentet och i andra europeiska parlament där vi har koalitionsregeringar. Det är inget märkligt i sig. Jag har här tydligt deklarerat var står. bereds frågan i . Som utrikesministern sa tidigare tycker jag att ska utgå från att det blir en förlängning av avtalet med . 64 HANS (V) replik: Jag ska vara ärlig. Om bidrar till att stoppa samförståndsavtalet mellan och kommer ni att få allt beröm och all kredd från . Men om man lyssnar på vad Löfven och säger är det inte mycket som tyder på att avtalet verkligen kommer att avbrytas. Jag förstår att man – som ett parti som är med och styr i en lång rad kommuner, landsting och regioner runt om i – ibland självklart måste kompromissa när man sitter med och styr. Man kan inte få igenom hela sin politik. Men jag tror också att varje politiskt parti som går in i en förhandling har röda linjer, sådant som man inte kan kompromissa med. Det har visat. Ni har inte velat kompromissa när det gäller restaurangmomsen till exempel. Ni har inte velat kompromissa när det gäller undantagen i LAS. Kan ni inte vara lika hårdnackade, lika ultimativa när det gäller avtalet med , ? 65 (MP) replik: Jag har presenterat var vi står i den här frågan. Men jag skriver inte in ultimatum som sedan lätt bäddar för svekdebatter. Den typen av fällor är inget som jag ägnar mig åt. Jag redovisar var vi står, och jag är försiktigt optimistisk om att vi får en bra beredning av detta och att det landar positivt. Det är alltid så – så var det när ditt broderparti eller systerparti i –2002 satt i den franska regeringen – att man får gå med på kompromisser, precis som den gröna delen av den dåvarande franska regeringen. Så är det. Så länge man inte har av rösterna får man gå med på kompromisser. Det är inget som i sig är märkligt, utan det är normal parlamentarisk ordning. 66 (C): I och har vi närt en dröm om vår gemensamma framtid, fjärran från krigets fasor. Vi vet att freden inte kan tas för given. Vi har sett det på och i . Men vi har idogt sökt lösningar, sökt gemensamma grunder för att formulera regler för vårt samarbete. Många upplevde att vårt successivt funnit formler för fredlig samexistens, att öst och väst verkligen mötts och att demokratisk utveckling, grundad på mänskliga rättigheter och ett oberoende rättsväsen, var gemensamma strävanden. Vägen framåt stod öppen för alla, med respekt för att våra länder nått olika långt. Vid förra årets utrikespolitiska debatt var drömmen om frihet, fred och försoning stark. får vi söka blåsa liv i den. Majdan var då bilden av genuin, folklig protest från människor vars drömmar om en framtid knuten till EU helt plötsligt skrinlagts. Det som sedan följt på det folkliga upproret i har i grunden förändrat förutsättningarna inte bara för utan för hela . Att blunda för det eller göra det till en ukrainsk fråga vore ett misstag. Utifrån den nya insikten måste EU samla sig till en ny utrikes- och säkerhetspolitisk strategi för närområdet. Vår nära granne har under president tydligt visat att de lagt om sin kurs, inte bara när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter utan även när det gäller grundläggande formler för fredlig samexistens grannar emellan. Med militära och andra medel vill rita om karta – ett beteende vi trodde hörde historien till.