prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — I den budget som regeringen presenterade var skattehöjningarna som drabbar jobb och företag 40 gånger högre än satsningarna man gjorde på företagande. Det vi ser nu är en straffbeskattning av svenskt företagande av sällan skådat slag. Statsminister har talat sig varm för en svensk innovationskatapult. Man kan slå upp ordet katapult i . Det beskrivs som ett belägringsvapen som med hjälp av sin hävarm slungar stenar och andra projektiler mot fiendebyggnader och trupper. Fortsätter regeringen på den inslagna vägen riskerar innovationskatapulten att blir en företagskatapult, stående i med de svenska företagen på hävarmen. De är redo att avlossas mot oklart mål, men det otvivelaktiga resultatet är att företagen slungas ut ur landet. Vi vill fortsätta att sänka kostnader och lätta på regelbördorna. är de minsta företagen undantagna från revisionsplikt. Vi vill pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från det kravet. Vi vill underlätta generationsskiften. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. Den som säljer sitt företag till sina barn ska inte missgynnas skattemässigt. Vi vill dessutom förbättra regelverket för personaloptioner för att öka möjligheterna till delaktighet och ägarskap och därmed förbättra företagens möjligheter att knyta till sig nyckelpersoner och spetskompetens. Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning är beroende av fler och växande företag, och politiken måste skapa rätt förutsättningar och underlätta för landets företagare. Målsättningen är att fler ska våga, vilja och kunna driva företag i . Det är först då vi bygger starkt. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 90 (SD): Beskattning av företag, kapital och fastighet Herr talman och ärade ledamöter! I betänkande SkU17 avhandlas beskattning av företag, kapital och fastighet. Det är kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut är uppdelat på tolv punkter. I betänkandet finns reservationerna 3 och 4 från SD, vilka jag yrkar bifall till. Glädjande nog lämnas det in väldigt många motioner som behandlar frågor om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Det visar att det finns ett stort intresse bland ledamöterna att försöka skapa förutsättningar för gynnsammare villkor – i vårt fall gynnsammare skattevillkor – för näringslivets aktörer. Våra idéer för och förslag på hur företagsamhet bäst stöds och gynnas skiljer sig naturligtvis åt. Vi inser dock alla att den snabba förändringen i världen, med stenhård konkurrens från fler och fler aktörer, kräver snabb anpassning om vi ska behålla sysselsättningen och skapa nya jobb åt den växande befolkningen. Dessa jobb ska generera den välfärd svenska folket har bestämt ska tillhandahållas befolkningen. Vi vet alla att det inte är den skattefinansierade sektorn som ska öka utan företagandet, som skapar varor och tjänster vi får betalt för på den inhemska och den internationella marknaden. Från de gångna epokerna sedan industrialismens början har vi nu facit i hand: Det är den fria marknadsekonomin som är den bästa grunden för företagsamhet. Det stora socialistiska experimentet, där miljoner människor tvingades inordna sig i planekonomi, har lärt oss att den lösningen inte fungerar. Den kunde inte tillgodose ens de mest grundläggande av medborgarnas behov. Bristerna skapade korruption, och fattigdom följde. Att släppa lös girigheten och hänsynslösheten helt och hållet och hävda att samhället inte ska lägga sig i marknadens villkor är dock inte heller en perfekt lösning. Den fria marknaden med försiktig reglering är det mest förnuftiga och den bästa formen av kapitalism. Vad krävs då av samhället för att företag ska startas, överleva och bestå samt expandera? Det är naturligtvis oräkneliga förutsättningar, herr talman. Förutom de handfasta, materiella villkoren spelar våra värderingar och vår inställning till arbete och företagande en viktig roll som inte ofta berörs. Skolan och andra institutioner i samhället har präglats av socialdemokratins och folkrörelsens bildningsideal, deras demokratisträvanden och deras syn på samhällsutvecklingen. I kraft av sin politiska styrka har Socialdemokraterna kunnat påverka de allmänna målen för skolan. De politiska målen har preciserats i läroplaner, direktiv och riktlinjer som varit riktningsgivande för läroboksförfattare. Socialdemokratiskt tänkande i olika avseenden har varit avgörande för hur bilden av företagare, företagsamhet och näringsliv har tecknats. läroböcker återfanns ofta företagarperspektiv med en dominerande patriarkal och uppfostrande attityd. Man uppmärksammade dock kunskapsproduktion som något viktigt och betydelsefullt. lades tonvikten vid planekonomins möjligheter. Den centralistiska planekonomin beskrivs som en möjlig modell, och det kunde stå så här i en lärobok: Det väsentliga är att politikerna beslutar om fördelningen på olika typer av konsumtion. Vi behöver inte 25 olika sorters tvättmedel. Systemet är överlägset det kapitalistiska och dessutom mer demokratiskt, eftersom det är proletariatet som styr efter revolutionen. Beskattning av företag, kapital och fastighet I ämnet historia finns företagen inte med i beskrivningen – entreprenören är osynlig. Att företagen är osynliga kan hänga samman med att välfärdsstaten främst tolkas som en följd av politisk demokrati och inte som en konsekvens av förändrade produktions‑, konsumtions- och handelsmönster. Läroboksförfattarna ställer inte frågor om olika perspektiv och tolkningar. Vad ger det för underlag för eleverna att kunna göra egna bedömningar? Många konstnärer och författare har politiskt befunnit sig till vänster och ställt sin konstnärlighet till den politiska kampens förfogande. Företagandet och företagarna har därmed blivit självklara måltavlor för kritik, karikatyr och satir. En oförtjänt negativ bild skapar problem, och det blir inte bara näringslivet utan allas vårt problem – ett av de stora bekymren i svensk ekonomi är att nyföretagandet ligger på en för låg nivå. Hur produktion, arbetsliv, arbetsmarknad, företag, företagare, arbetsgivare och arbetstagare framställs i skolans läroböcker är därför mycket viktiga faktorer. Vilken bild av företag och företagare har svenska ungdomar fått med sig i bagaget inför sina liv? Lär vi dem att förstå arbetets värde och betydelse för individ och samhälle? Lär vi dem att en investering i utbildning innebär att man avstår från konsumtion för att nå högre mål längre fram i livet? Vid flera enkätundersökningar har man sett att ungdomarna gärna vill få anställning på stora multinationella företag efter sin utbildning. De flesta värdesätter en säker anställning med goda lönevillkor, gärna säkrad från uppsägning genom fackanslutning eller a-kassetillhörighet. De få som önskar starta företag har orealistiska föreställningar om vad det innebär att driva eget. Många tror – för så har de blivit lärda – att man är företagare bara man kan bokföra och registrera sitt företag på ett korrekt sätt. Skolan pratar sällan om en långsiktigt hållbar affärsidé, blod, svett och tårar. Inte undra på att de flesta företag som startas av ungdomar inte överlever särskilt . Kan det ha att göra med att erfarenheten av företagande är väldigt klen i politikernas och skolans värld och att man naturligtvis inte på ett trovärdigt sätt kan förmedla det man inte har erfarenhet av? Nästa stora fråga är hur företagen överlever. Under denna punkt måste vi enas om att vi människor är ganska rationella varelser som har en tendens att byta till bättre alternativ när vi inte är nöjda. Om en individ försöker förverkliga sin dröm, har en affärsidé och tar stora risker för att starta en rörelse, men får ett utfall som är långt ifrån summan av den investering individen har gjort i projektet – vad gör då en rationell varelse? Slutar, naturligtvis. Vad vill jag säga med det? Jo, att det måste löna sig att starta och driva företag. I mitt tycke borde vi ha mer fantasi när det gäller idéer. För att återgå till verkligheten är det inte fel på fina formuleringar och önskemål i betänkandet. Det heter att skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande. Observera att det inte står om goda villkor för företagare! Min poäng är att trenden inte kommer att vända om vi inte börjar se företagaren som först och främst en varelse med berättigade krav på belöning för sin insats och som en suverän varelse i stället för ett verktyg med vars hjälp resurser ska skapas till det allmänna. 91 (FP): Beskattning av företag, kapital och fastighet Fler och växande företag är grunden för vårt välstånd. har flera viktiga reformer genomförts i för att stärka konkurrenskraften, inte minst för svenska företagare. Det handlar om sänkt bolagsskatt, stora satsningar på forskning och utveckling, slopad revisionsplikt och lägre arbetsgivaravgifter för den som anställer unga. Alla dessa reformer har skapat fler jobb och underlättat för de människor som valt att ta steget att bli företagare. Men samhället är inte färdigbyggt; det finns mer att göra. Det handlar om att underlätta för mindre, ofta nystartade företag att expandera. För att kunna göra det bör man inse att den typen av företag har olika förutsättningar och olika behov. En del får sitt kapital via riskkapital, andra via börsen och en tredje genom att skapa ömsesidiga kontrakt med sina anställda. Det kan handla om företagare som erbjuder sina anställda en del av eventuella framtida vinster och expansion genom optioner i stället för lön. Här kan vi konstatera att dagens regelverk inte är tillräckligt modernt och utvecklat för att detta ska fungera på ett bra sätt. En viktig del i att stärka företagsklimatet i handlar därför om att förbättra regelverket för den typen av personaloptioner. Om fler och växande företag är grunden för vårt välstånd handlar det också om att se till att de företag som redan finns i vårt land kan fortsätta existera, även i det fall där den som är företagare och har företag är på väg att gå i pension. Runt om i finns många företag som har ett stort generationsskifte som väntar bakom dörren. Det är därför viktigt att kunna genomföra generationsskifte för att företaget ska kunna vara kvar och också för att möjliggöra för andra familjemedlemmar eller andra intressenter att ta över den typen av företag. Också här finns det mer att göra. Också här finns det anledning för oss att se över hur vi kan förbättra reglerna och lagstiftningen så att den typen av generationsskiften i företag kan fungera bättre. Fler och växande företag är grunden för vårt välstånd. Det betyder att vi allmänt behöver se till att ha ett skattetryck som motiverar människor att investera, att ta ansvar och att utveckla företag. I det läget är det viktigt att vi som politiker inte höjer skatter rent slentrianmässigt eller ökar beskattningen, vilket minskar drivkraften och därmed möjligheten att finansiera vår välfärd. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. 92 (KD): Det är genom öppenhet och handel som vi bygger vårt välstånd. vet vi att våra företag och jobb i ständigt utmanas av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi därför kontinuerligt förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Det är en förutsättning för att jobben ska kunna bli fler. Under alliansregeringen sänktes bolagsskatten och socialavgifterna. De ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regelbördan minskades genom bland annat avskaffad revisionsplikt för mindre företag och förenklade redovisningsregler. Det har blivit möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Beskattning av företag, kapital och fastighet Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter och i förlängningen mer resurser som kan gå till vår gemensamma välfärd. I syfte att stärka företagsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och i bred mening förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Även om vi nu är i opposition vill vi fortsätta detta arbete. Ett exempel är villkoren för familjeföretag och ägarledda företag, som ofta bidrar till långsiktighet genom att de erbjuder ett engagemang i den egna staden eller bygden och därför bidrar till stora värden utöver bara de jobb som skapas. Här har vi i Alliansen som ambition att förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. Ett annat exempel rör revisionsplikten. är de minsta företagen undantagna från denna plikt, men vi vill pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från plikten. Ett tredje exempel är regelverket för personaloptioner, som vi vill underlätta. Även om har många företag är vardagen för en företagare i långt ifrån enkel. Skatter, avgifter och tidsödande regelkrångel måste ständigt ses över och minimeras. Jag vill därför yrka bifall till Alliansens reservation nr 1. 93 (S): Vi behandlar skatteutskottets betänkande 17, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget till beslut i betänkandet. Det talas här naturligtvis mycket om skatter. Det som vi har hört har varit mest i hämmande, stoppande och destruktiva termer. Jag tycker att det är viktigt att tala lite om varför vi har skatter, varför vi tar in skatterna. Vi vill gemensamt bygga det här landet och investera i befolkning, infrastruktur och annat som vi är övertygade om att vi kommer att ha god nytta av både och . Det finns otroligt mycket att göra. Enligt misslyckas vart femte rekryteringsförsök . Det beror inte på att det är för höga skatter på arbete. Det beror på att de som försöker få ett arbete har för lite eller fel utbildning. Skatterna är inte ett mål i sig. Jag tror inte att någon i den här byggnaden vill ta in skatter bara för att lägga dem på hög. De ska naturligtvis användas. Allting måste sättas i relation till vad vi vill göra med skattepengarna. De skatter vi tar in måste vara rättvisa och någorlunda lika. Skatterna är inte till för att premiera vissa saker. Skatterna ska inte kunna sänkas för vissa saker som vi vill premiera. Skatterna ska tas in för att användas till något som vi vill göra. Det är otroligt viktigt att ha med sig . Den arbetslöshet vi har är ett enormt slöseri med resurser som finns här i landet. Det måste vi se till att ta itu med. Vi gör det genom utbildning och genom att anställa folk där de behövs – se till att de får någonting att göra. Beskattning av företag, kapital och fastighet Vi har försökt bota arbetslöshet med skattesänkningar och ökade vinster för företagen och hoppats på att de då ska anställa. Men har vi sett investeringarna öka? Nej, inte i stort. Varken företagens eller det offentligas investeringar har ökat i samma takt som skatteintäkterna har minskat. Det här måste vända. Vi måste börja investera i befolkningen, bostäder, utbildning och vård – en offensiv politik för hela folket, för hela . Vi har i försvarsdebatten hört partierna försöka övertrumfa varandra med ökade utgifter. vill åtminstone halva kammaren sänka skatteintagen. Det går inte ihop. Vi måste våga ta in de skatter vi behöver för att göra det vi vill. Det gäller i alla lägen. Vi måste också se till att företagen har en god miljö att växa i. De måste kunna tänka nytt och innovativt och ta fram nya produkter och inte bara stå och stampa där de är. Om pengarna är drivkraften måste fler skattesänkningar och subventioner för företag vara kontraproduktivt. Då kan man öka vinsterna utan att rusta sig för framtiden och utan att investera och effektivisera. Någonstans tar detta slut, och var står företagen då? Det är viktigt att tänka på. Det har sjungits företagens lov här , och givetvis är företagen viktiga. Men människorna som arbetar i företagen är också viktiga – de som är där , de som är där och de som var där i går. Det finns inte bara företagare i landet. De allra flesta är anställda, och så kommer det att fortsätta att vara. Innovation och nytänk bör premieras, men produktionen skapar de värden som vi sedan kan distribuera och använda till det vi vill. Innovationsråd, kompetenshöjning, utbildning och bostadsbyggande har vi sett förslag på från den sittande regeringen. Det är sådant vi tror kan lyfta hela nationen, även företagen. Det gör vi genom de skatter vi tar in. 94 (M) replik: Jag inledde mitt anförande med att sjunga företagsamhetens lov. gjorde något annat. Han valde att inleda med att sjunga skatternas lov. Det kan man ju göra, och det var kanske inte så förvånande. Det bekymrar mig lite när jag hör Socialdemokraterna redogöra för varför vi har skatter att de ser skatter endast som en inkomstkälla. Det är ett sätt för stat, kommun och landsting att få in mer pengar till att satsa mer. Det kan tyckas vällovligt, men skatter har även andra funktioner. Skatter kan till exempel vara styrmedel. Genom att höja och sänka skatter kan vi se till att beteenden uppmuntras eller förändras. Vi har till exempel höga skatter på alkohol och tobak för att vi tycker att det är dumt att människor häller i sig för mycket alkohol eller röker för mycket. Vilka skatter ser som skadliga? Hur ser han på skadliga skatter och skatter som styrmedel? Jag delar synpunkt att skatter är viktiga för att få in pengar så att vi kan satsa på allt som vi vill förändra och göra bättre. Men vad är viktigast: att statens skatteintäkter ökar eller att allt färre betalar alltmer i skatt? 95 (S) replik: Beskattning av företag, kapital och fastighet Vilken skatt som helst kan vara skadlig. De kan vara skadliga om de är för höga eller för låga. Får vi in för lite pengar till utbildning, till exempel, kommer vi att få problem eftersom folk inte har den utbildning som behövs. Har vi för höga skatter på vissa saker kommer de givetvis att konsumeras mindre. Var gränsen går för när det är skadligt eller inte kan jag inte svara på. Det beror helt på vilka skatter vi talar om och vad vi vill. Huvudprincipen att skatterna inte är till för att subventionera vissa saker är viktig. Skatterna finns där för att vi ska kunna genomföra de saker vi vill. Givetvis finns det sådant vi kan göra även på intäktssidan, till exempel höja skatter på tobak, sänka skatter på miljöinvesteringar och annat. Men att detta inte ska vara huvudprincipen för skattesystemet är min poäng. 96 (M) replik: Då delar vi uppfattningen att skatterna är ett viktigt styrmedel, . vi skatten mycket på något minskar konsumtionen eller det blir mindre av fenomenet. Sänker skatterna premierar vi något. Då förvånar det mig att ni så ivrigt talar för en politik som så kraftigt höjer skatterna på arbete och företagande. I regeringens budgetförslag höjs skatten på arbete och företagande 40 gånger mer än vad regeringen satsar på företagande. Självfallet får det konsekvenser. I gårdagens interpellationsdebatter sa finansminister att det är i företagen som jobben måste skapas. Jag utgår från att delar finansministerns synpunkt. Varför höjer ni då skatterna på företagande så mycket? säger att det är fel att subventionera med skatten. På vilket sätt subventionerar ett skatteuttag? Om jag har och betalar till staten avstår jag av min lön. Om jag bara avstår av min lön, är jag subventionerad då? Hur kan det vara en subvention att sänka skatten på det som vi tycker är bra i samhället, på företagande och jobb? Hur kan det vara en subvention när vi fortfarande har några av världens högsta skatter? Jag får inte ihop retoriken. Det är fortfarande så att företagare och arbetstagare betalar skatt. Men det är väl bättre att fler arbetstagare och företagare betalar skatt än att allt färre arbetstagare och företagare ska betala alltmer? 97 (S) replik: Det blir fel när man sänker skatten för en hel åldersgrupp. Sänkta arbetsgivaravgifter för alla slår till exempel ut dem som är äldre. Arbetsgivaravgiften måste vara lika för alla. Det kan vara värt att göra undantag för vissa mindre grupper, till exempel för dem som stått långt från arbetsmarknaden. Men generella sänkningar för stora grupper kan till och med vara skadligt. 98 (MP): Beskattning av företag, kapital och fastighet Vi debatterar alltså frågor om skatt på företag, kapital och fastighet. De flesta som har hållit sina anföranden har koncentrerat sig på företagen. Vilka villkor som gäller är givetvis viktigt och av avgörande betydelse för näringslivets utveckling. Skattereglerna är en viktig del, men annat är också viktigt för att företagen i landet ska kunna konkurrera på marknaden. Det måste finnas bostäder för dem som ska driva företagen och för övrig personal. Infrastruktur behövs, både fysisk och inte minst digital så att it och bredband fungerar. Även de upphandlingar som görs av kommunerna, landstingen, regionerna och staten är viktiga. Regeringen har aviserat åtgärder för att förbättra företagens möjligheter när det gäller rådgivning, lån, tillgång till riskkapital och enklare regler. I budgetpropositionen, som blev nedröstad , aviserades också att sjuklöneansvaret skulle minska för företagen genom att tas bort. Regeringen har tillsatt ett innovationsråd som ska se över olika delar som gäller företagens villkor. Vi får följa det arbetet och se hur innovationsföretag kan utvecklas på olika sätt. Det finns andra angelägna områden i betänkandet. Det finns moderata motioner som berör frågan om att successivt avveckla eller begränsa ränteavdragen. Jag välkomnar att det kommer upp en diskussion om denna fråga. Ränteavdragen har en väldigt skev fördelningspolitisk profil. I går kunde man i SVT:s Aktuellt se att av avdragen går till den halva av befolkningen som tjänar mer än den andra halvan. Avdragen kan ibland uppgå till mer än hela hyreskostnaden för en hyreslägenhet. Detta kostar statskassan 32 miljarder . Det finns nog inget bättre läge att påbörja en nedtrappning än just nu när räntorna är så låga. Om det ska göras bör det ske genom en utfasning som det bör finnas en bred majoritet för, eftersom många människors långsiktiga ekonomi berörs. Regeringen har varit tydlig med att den anser att hushållens skuldsättning är ett problem, och detta är ett av flera sätt som man har pratat om. Det finns även motioner om att se över reavinstbeskattningen vid försäljning av bostäder, för att underlätta flyttkedjor. Som det står i betänkandet tittar på detta. I ett större sammanhang, med en översyn av avdrag och regler på bostadssidan, är detta en del. En annan sak som det finns motioner om och som det står om i betänkandet är tonnageskatt för sjöfarten. Detta debatterades här i kammaren i går i en interpellationsdebatt. Det har funnits en riksdagsmajoritet för att införa en sådan skatt länge, men ingenting hände i frågan under den förra, borgerliga regeringen. Detta är viktigt av konkurrensskäl för företag i , för ekonomin och inte minst för miljön, om vi kan få över gods från väg till sjöfart och järnväg. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 99 (V): Beskattning av företag, kapital och fastighet När vi diskuterar beskattning av företag, kapital och fastigheter är det ytterligare ett område där den tidigare, borgerliga regeringens politik grävt stora hål i statens inkomster – hål som givetvis måste finansieras på andra sätt. Det sätt som den borgerliga alliansen valde var en väg som ökade klyftorna, försämrade välfärden och urholkade våra olika försäkringssystem, med försämringar för exempelvis arbetslösa och sjuka.