prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Låt mig avslutningsvis peka ut några områden där jag hoppas att den inför kommande budgetdiskussioner med vågar agera för att komma vidare. Statens budget 2016 – Rambeslutet För det första: Ränteavdraget gör att staten tvingas lägga på ett system som är snedvridet och i första hand gynnar höginkomsttagare. Systemet bör kraftigt förändras och minskas, både för att jämna ut ekonomiska skillnader och för att inte spä på en skenande bolånemarknad och urholka statens finanser. För det andra: Förmögenhetsskatten var när den avskaffades av den borgerliga alliansen 2007. Låt oss tillsammans se till att följa upp det uppdrag SCB har fått i denna budget, nämligen att kartlägga storlek och fördelning avseende hushållens förmögenheter, med att i nästa budget återinföra förmögenhetsskatten och dessutom tillsammans öka progressiviteten i skattesystemet. Jag vet att ni vill och kan detta. För det tredje: Jag är såklart glad över att Socialdemokraterna och har accepterat förslag om en bankskatt. Låt oss se till att den görs tillräckligt kraftfull och omfattande! Vi kan konstatera att finanssektorn, med bankernas övervinster, är underbeskattad. Jag hoppas att regeringen vill ta raska steg framåt och öka en sådan beskattning av bankerna, för att nå de 12 miljarder beräknar att denna skatt kan ge. Den behövs så väl för att vi ska kunna satsa på våra barn, unga och äldre. av behöver kraftfulla investeringar för att lösa de kriser vi upplever. av behöver kraftfulla satsningar på välfärden för att möta de behov alla som bor i vårt land har. av behöver öka jämlikheten och minska skillnaderna. Allt detta är möjligt med en progressiv skattepolitik som lutar åt vänster. Några steg tar vi i denna budget. Jag hoppas att denna regering orkar fortsätta ta det ansvaret tillsammans med , för ett rättvisare, jämlikare och öppnare – ett där vi säger: Alla behövs, och alla får plats! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 97 (M) replik: Jag vill börja med att säga till att jag till skillnad från honom aldrig anser det futtigt att stå i detta folkets parlament och tala. Alternativet till folkets parlament är ett gatans parlament, och så vill vi inte att detta samhälle styrs. Jag har en fråga till . Han säger att de förslag om migrationspolitiken som kom i går är oacceptabla och omöjligtvis kan försvaras. Utan att diskutera dem i sak vill jag säga att den regering som styr detta land gör det enbart beroende på att den har stöd av . kan alltså välja att frångå att stödja regeringen. Därmed skulle en annan politik, som ännu är okänd, styra landet i stället. Jag undrar därför varför och hans parti väljer att stödja en regering han anser föreslår saker som är helt fel. 98 (V) replik: Det är klart att det för ett parti som vill stänga våra gränser helt och hållet inte anses futtigt när människor flyr för sina liv. är som bekant inte en del av den migrationspolitiska överenskommelsen och inte heller ett parti som accepterar de förslag regeringen lade fram i går – och som inte tycker går tillräckligt långt i att förstöra asylrätten. Statens budget 2016 – Rambeslutet Det vi har att diskutera här är den budget har samarbetat med regeringen om. Den budgeten innehåller inga sådana förslag, utan den är tvärtom en offensiv budget med goda välfärdsreformer som vi fullt ut stöder. Vi hoppas att vi till och med kan förbättra och förändra dem i riktning mot att fler människor kan få arbete och utbildning. Däremot görs de migrationspolitiska överenskommelserna tillsammans med bland annat parti, och dem stöder vi inte under några som helst omständigheter. 99 (M) replik: Först och främst är det allmänt känt att ingår i mycket få överenskommelser. Pensionsöverenskommelsen är en sådan. Det bottnar i en mycket enkel verklighet, nämligen den att inte är kapabelt att ta den typ av ansvar som krävs för att vara med och sköta ett land. Ändå har valt att sätta sig i en regering som står i direkt beroendeställning till parti. Hans parti deklarerar nu att den politik som förs är helt ohållbar och omöjlig att ställa sig bakom. Jag frågar därför än en gång: Hur kan det komma sig att står här och stöder en budget – den enda förutsättningen för att regeringen kan sitta kvar – när han anser att regeringens politik är helt oförsvarbar? Hur går den logiken ihop? Betyder besked också att inte kommer att stödja nästa budget? Den migrationspolitik regeringen nu har presenterat kommer nämligen obönhörligen att ha mycket stora effekter på hur nästa budget ser ut vad gäller både intäkter och utgifter. Betyder beskedet alltså att och hans parti inte kan stödja nästa budget från den här regeringen? 100 (V) replik: Till skillnad från den här regeringen, som har gjort en migrationspolitisk överenskommelse såklart är mycket nöjd med eftersom den genomför en moderat arbetsmarknadspolitik, tänker inte stödja den formen av politik. Vi utgår ifrån följande: I nästa budgetförhandling med Socialdemokraterna och kommer alla de saker som innebär intäkter och utgifter, och som de har kommit överens med de borgerliga partierna om, att komma upp till diskussion. Då kommer vi givetvis att försvara en politik som inte inskränker kollektivavtal, som inte satsar mer på och så vidare. Hur det blir framöver lär vi med andra ord få se i de budgetförhandlingarna, som jag ser mycket fram emot. Jag hoppas att vi har en regering som vågar satsa på framåt i stället för att leda bakåt med stängda gränser. 101 (SD): Det är grundläggande och viktigt att kammaren inser att det för att finansiera vårt gemensamma välfärdssamhälle krävs att personer arbetar och betalar skatt. Det krävs att de betalar för varor och tjänster med pengar de har tjänat. När jag läser igenom det vi har att ta ställning till här slås jag av den naiva aningslöshet som tycks prägla den finansiella politiken i vårt land. Jag kan bland annat läsa följande: ”Det mycket kraftigt ökade antalet asylsökande kan komma att stärka den offentliga konsumtionen ytterligare.” Vägen till ett jobb för dem som kommer hit är lång. Vilka pengar är det då större delen av dessa grupper ska spendera? Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag har sällan skådat en sådan orwelliansk omskrivning för hur något går åt pipan i så optimistiska ordalag som när jag läser igenom detta dokument. Det är frustrerande att läsa de uttjatade klyschorna om ordning och reda i de offentliga finanserna när vi står inför en fullständig samhällskollaps. Färre och färre förväntas betala för fler och fler, medan vi tvingas att låna pengar. Vi ska ta ställning till ett dokument som innehåller sådana formuleringar som ”mot bakgrund av att prognoserna är osäkra och att det därför är svårt att bedöma storleksordningen på antalet asylsökande och effekterna på statsfinanserna”. Det går inte ens med välvilja att betrakta som ens synnerligt osäkra uppskattningar. Det är inte svårt att bedöma storleksordningen på antalet asylsökande och vilka effekter detta kommer att föra med sig på statsfinanserna. Båda posterna är nämligen kolossala och kommer att fortsätta att vara det så länge som tillåter det. Denna budget presenteras med att ska vara ett land som håller ihop, som minskar klyftorna mellan samhällsklasserna, vilket är en motsägelse utan dess like. I talande stund uppförs nämligen tältläger. Där pratar vi samhällsklasser! Pengarna som skulle gå till nödställda människor i flyktingläger beslagtas för att användas till den invandring som sker till . När jag ändå står här i kammaren med ett dokument framför mig där man önskar omöjligheter i stället för att förhålla sig till verkligheten vore det kanske på sin plats att även införa som mål att vi ska skapa världsfred med en gång. Men det hör ju inte till denna debatt, men det visar på den naiva inställning som är styrande. Inte nog med att ska minska klyftorna mellan samhällsklasser och vinna ekonomiskt på en massinvandring utan dess like, så ska vi öka sysselsättningen. Med detta i åtanke innehåller hela detta dokument inte något annat än önsketänkande. Eller också besitter de rödgröna kanske någon form av superkrafter för att få den ekvationen att gå ihop. Inte att förglömma att vi självklart måste bygga en kopiös mängd nya bostäder också, men det torde vara en baggis i jämförelse med alla andra utmaningar som vi står inför. Med tanke på det som jag räknade upp och där hälften vore nog ska det även läggas på lite uppfriskande skattehöjningar. Det finns inga vinnare med regeringens politik. Det är färre som arbetar och betalar skatt och som ska försörja fler som inte arbetar. Det kommer onekligen att leda till en samhällskollaps. Välfärden kommer att vara ett minne blott. Frågan som väcks är: Vem var det som gav er rätten att beröva den från våra barn och i stället sätta dem i skuld? Statens budget 2016 – Rambeslutet Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 8 På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 ((2015) 33 final) 102 (SD): ser det som ytterst angeläget att förhållandet mellan de europeiska länderna och utvecklingsländerna i , och även efter utgången av fortsätter att präglas av en vilja till samförstånd och samarbete. ser bistånd och handel som de främsta instrumenten för att hjälpa människor att ta sig ur fattigdom, och vi vill därför se en bra och ändamålsenlig politik på dessa områden. Sedan tecknades har samtliga tre områden präglats av en inbördes starkt differentierad utveckling. I södra har till exempel en bnp som per capita är ungefär tio gånger högre än i grannlandet . Nya avtal måste därför per definition se annorlunda ut. vill därför lämna in ett särskilt yttrande där vi presenterar våra principer för ett fortsatt samarbete. Vi vill se regionala avtal med tematiska inriktningar på handel, bistånd, mänskliga rättigheter, politik och återtagande. Vi är kritiska till EU:s jordbruksstöd vilket i kombination med handelslättnader kan orsaka konkurrensnackdelar för svenska bönder, och det är något som vi vill undvika. vill inte heller medverka till avtal som ger EU-länder rätt att bruka tredjeländers fiskevatten. Vi vill även att andra naturtillgångar ska kunna exploateras av utvecklingsländerna själva. Biståndspolitiken ska baseras på principen mer för mer. Vi vill även se en gradvis övergång till ett resultatbaserat bistånd. Vi vill inom biståndet se ett fokus på utvecklingsmål nr 1, 2, 3 och 6. Biståndsformen budgetstöd bör helt och hållet utfasas eftersom den medför för stora risker för korruption. Inom biståndet har före detta kolonier traditionellt varit särskilt gynnade, vilket vi är starkt emot. Biståndet bör i stället fördelas efter behov. ser återtagandeavtal som ett måste för ett långsiktigt fungerande förhållande till utvecklingsländerna. har en positiv syn på handel med varor och tjänster, då det ger en ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Vi anser att frihandel kan vara starkt välståndsskapande för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 är därför i grunden ett frihandelsvänligt parti. Vi anser att inom såväl EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 9 om bistånd genom internationella organisationer om bistånd genom internationella organisationer betänkande 2015/16:UU7 om bistånd genom internationella organisationer (skr. 2014/15:92) 103 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i betänkandet. I det här betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse, om bistånd genom internationella organisationer, och en följdmotion från . Vi i utskottet välkomnar granskning som avser de kärnstöd som utbetalat till ett antal multilaterala organisationer, banker, FN och . Vi i vill se ett ansvarsfullt, effektivt och humant bistånd. Biståndet är viktigt för att ge förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor. lägger mer pengar på bistånd inom utgiftsområde 7 än vad regeringen gör. Vi anser att det är av största vikt att en noggrann planering, utbetalning och redovisning av biståndet sker på ett ändamålsenligt och transparent sätt. Problemen inom det multilaterala biståndet och kärnstödet har varit väl kända och det har också förekommit kritik i medierna. Vi välkomnar därför granskning. Även om jag har följt frågan måste jag säga att jag blev väldigt bekymrad över granskningens resultat och de stora brister som framkom i regeringens hantering av de multilaterala biståndet, speciellt med tanke på att det rör sig om stora belopp. har granskat beslutsprocesser, dokumentation, uppföljning och redovisning av kärnstöd till olika multilaterala organisationer. Granskningen visar att det finns stora brister och problem i samtliga delar. Sammanfattningsvis har följande kritik och förslag framkommit.  Regeringen bör fatta formella beslut om fördelningen av kärnstöd, vilket tidigare inte har förekommit. om bistånd genom internationella organisationer  Regeringen och bör säkerställa att beslut dokumenteras tydligt och informativt.  Regeringen och bör säkerställa en fungerande resultatuppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet.  Regeringen bör överväga att införa en samlad rapportering av multilaterala utvecklingssamarbete.  Regeringen bör utveckla redovisningen i budgetpropositionen. Den ska innehålla en fullständig redovisning av kärnstödet till multilaterala organisationer, vilket vi också har påtalat i vår motion, men där är vi inte nöjda med regeringens svar.  har också påtalat att man bör förbättra effektiviteten i det multilaterala samarbetet och säkerställa att ärendehanteringen och arkiveringen är effektiv och främjar insyn och transparens. Under de här punkterna arbetar nu regeringen med att ta fram nya bedömningar. Det har redan skett vissa förbättringar med anledning av de olika önskemål och förslag som funnits från . Det här är naturligtvis bra och någonting vi välkomnar, och vi hoppas att det verkligen kommer att följas upp ordentligt och förverkligas av regeringen framöver. Vi kommer att följa den här utvecklingen, så att förbättringarna blir verklighet. påtalar också i granskningen, som jag tidigare nämnt, att regeringen i budgetpropositionen inte ger en fullständig indikativ redovisning av vilka organisationer som ska motta kärnstöd. skedde det en viss förbättring i årets budget jämfört med förra årets, men det är fortfarande så att det bara är de största organisationerna som redovisas. Regeringen säger vad gäller redovisning av planerade kärnstöd att man inte tycker att budgetpropositionen är det rätta formatet och att en sådan redovisning skulle inverka negativt på förmåga att förhandla fram processer och förhandla mellan olika organisationer. Även utskottet har noterat att de största kärnstöden är redovisade, men inte allt, och att det finns möjlighet till förbättring. Det är just det jag vill: att det ska förbättras. Om inte budgetpropositionen är rätt format undrar jag vad som då är rätt format. Att läsa i årsredovisningen från Sida, andra årsredovisningar eller regleringsbrevet anser jag inte ger rätt grund att stå på för . Det är inte tillräckligt transparent, eftersom det blir någonting vi får reda på i efterhand. När vi i utskottet ska hantera stora summor pengar till alla multilaterala organisationer är det väldigt viktigt att vi också vet hur regeringen planerar att fördela biståndet. Jag tycker att det är synd att inte hela utskottet är med på detta. Därför yrkar jag bifall till vår reservation. Vid ett möte i utrikesutskottet sa dock biståndsministern att det är fullt möjligt att göra sådan här redovisning. Hon verkade inte helt negativ. Jag är förhoppningsfull och hoppas på förbättring. Det är också viktigt att väljarna kan se vad som är regeringens förslag och vad som är oppositionens förslag och kan följa biståndspengarna noggrant, öppet och transparent. Som sagt har vi en stor biståndsbudget, och det ska vi vara stolta över, men det är också skattebetalarnas pengar, och det är viktigt att de kan följa vart biståndspengarna går. om bistånd genom internationella organisationer 104 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Betänkandet behandlar en granskningsskrivelse från samt regeringens yttrande över den granskningen. Det är viktigt att komma ihåg att det som det riktas kritik mot i i hög grad är frågor som har att göra med administrativa rutiner och dokumentation. Det är inte så att man har hittat någonting som tyder på att pengar missbrukats, använts felaktigt, försnillats eller på något vis skulle vara oklart redovisade. Det som kritiserar är bristen på dokumentation av de administrativa rutinerna. Det handlar om hur och när man fattat beslut om fördelning av pengar, vilka beslut man fattat och framför allt varför man har valt att fördela pengarna till olika multilaterala organisationer så som man har gjort. Det här är en granskning som har gjorts utifrån att man tittat på de största mottagarna under en serie år under den förra mandatperioden. Redan biståndsministern i den förra regeringen började åtgärda de brister som fanns inom redovisning och dokumentation. Det arbetet fortsätter nu att genomföras av den nuvarande regeringen och den nuvarande biståndsministern för att vi tydligt ska kunna följa hur man har resonerat och vad man har haft för grund för sina beslut om fördelning av anslag till olika multilaterala organisationer. Det är också bra att vi i kommer att få en tydligare återredovisning i form av en skrivelse där vi kommer att kunna följa upp hur pengar har betalats ut och framför allt hur mycket och med vilka avsikter. Därmed får en möjlighet att yttra sig över det multilaterala biståndet, inte bara genom sitt budgetbeslut, utan också genom att följa upp hur det har verkställts. Att varje post skulle redovisas i budgetpropositionen, som efterlyser, kanske inte visar sig möjligt hela vägen fram. Men jag tror att vi kan få se fler poster i budgetpropositionen än och därmed de största. Att göra en total redovisning kanske inte är praktiskt möjligt och genomförbart, men så långt det är möjligt ska det säkert gå att tillgodose det som och efterfrågar. Precis som sa uttryckte sig också biståndsministern positivt till att gå vidare med den redovisningen i budgetpropositionerna. Men jag vill ändå sänka förhoppningarna lite. Det kanske inte blir varje post som kan finnas med. Det kan vara några små poster som inte kommer med i en budgettext, helt enkelt av utrymmesskäl. Det kan också tänkas att de inte går att förutse så långt i förväg. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet angående skrivelsen och understryker att kritiken gäller administrativa rutiner och dokumentation, inte att några pengar skulle ha försnillats. Åtgärderna för att stärka redovisning och dokumentation började redan under den förra regeringen och fortsätter under denna. 105 (M): Vi debatterar granskning av de kärnstöd som utbetalat till ett antal multilaterala banker och organisationer. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. om bistånd genom internationella organisationer Detta handlar mer om formen för biståndet än om innehållet. ”övergripande slutsats” är att ”regeringens och hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet inte är präglad av insyn, effektivitet och tydliga ansvarsförhållanden. – – – Enligt går det … inte att avgöra om pengarna går till de mest effektiva och relevanta organisationerna. och allmänheten får inte heller tillgång till den information som behövs för att förstå vad det multilaterala biståndet används till.” Detta skriver ”efter att ha granskat hela kedjan från beslut till genomförande och uppföljning”. Det viktiga här är att vara självkritiska. Det är bra med granskning. Under Alliansens tid har biståndet förbättrats. Landfokuseringen har ökats. Vi har klarat enprocentsmålet i åtta budgetar. Vi har arbetat kraftfullt med att öka resultatfokus, transparens och återkoppling. Det finns en biståndspolitisk plattform på plats, och den ska göra en tydlig stig genom den skog av policyer som vi kritiserats för. Trots hårt arbete har vi inte hunnit ända fram. Det är viktigt och grundläggande för biståndets trovärdighet och starka stöd hos svenska folket – för det är skattepengar vi pratar om – att varje krona används på bästa möjliga sätt. Den rödgröna regeringen har mycket att svara för när det gäller deras handfallenhet och misslyckanden i biståndspolitiken: bristen på besked, ointresset för till exempel SRHR och vaccinationer, den interna splittringen och den osäkerhet som biståndsorganisationerna känner av och ger uttryck för. Men i detta ärende är utrikesutskottet överens och betonar hur viktigt det är att bidrag till de multilaterala organisationerna också i fortsättningen sker i form av det som vi kallar kärnstöd. När vi gör på det här sättet stöttar vi ett långsiktigt system för global samverkan där politiska prioriteringar, det vill säga det vi tycker är viktigt, får genomslag. Det går att beskriva kärnstödet som den biståndspolitiska infrastrukturen. Det är inte lika glassigt som att bara ge bistånd till särskilda ändamål eller särskilda länder. Det är möjligen inte lika roligt på givarkonferenserna. Men det garanterar att systemet finns på plats, och det har varit någonting som vi prioriterat. Därför förtjänar det att följas upp och utvärderas. Besluten ska fattas med god insyn, och det ska vara tydligt vad som har legat till grund för besluten. Regeringen rapporterar tillbaka till i form av en skrivelse. föreslår utrikesutskottet att den ska bli ännu bättre. Det ska bli en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Det ska alltså bli enklare att förstå vad pengarna har använts till. Det är förutom det som kommuniceras i budgeten. Skrivelsen ersätter inte det som kommer att finnas i budgeten. En viktig sak i betänkandet är att kravet på effektivitet i hantering av biståndsmedel inte bara gäller dem som utför insatserna eller mottagande länder och organisationer. Det gäller också det sätt på vilket resurserna fördelas, hanteras och följs upp i . Så är det. Det finns förbättringspotential, och förbättringsarbetet fortsätter. Det blir bättre administration och fler beslut som fattas av regeringen. Mycket har som sagt redan blivit bättre. kommer att fortsätta att granska regeringen. Med bättre information i budgeten och en bättre skrivelse kommer det arbetet att bli mer effektivt. om bistånd genom internationella organisationer Det är knepigt med bistånd. Det är politik och mycket hantering. Det är långsiktigt, och det styrs av principer, avtal och i bästa fall en politisk vilja. Behoven är enorma, och resurserna räcker aldrig riktigt till. Prioritering, samordning och transparens behövs. Verksamheten sker ofta i demokratiskt tveksamma länder med stora problem med korruption och brister i mänskliga rättigheter. Biståndets idé är just att göra skillnad. Det gäller att se till att människor får verktyg att ta sig upp ur fattigdom och bort från förtryck. fastslagna mål att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck gäller. Men sättet som vi uppnår det på kommer att förändras inte minst för att möta de utmaningar vi står inför . Omvärlden förändras, och då måste biståndet också förändras. Den perfekta reformen finns inte. Du är aldrig klar med politiken. Det enda som är är förändringarna och behovet av förnyelse och ständig förbättring. 106 (C):