prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Den förra regeringens egen jämställdhetsdelegation skrev i sin slutrapport att det ”tecknas en nedslående bild av akademin som en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling”. Enligt rapporten ligger den särbehandling och diskriminering på grund av kön som råder inom universitet och högskolor under ytan, vilket gör att den ofta är svår att få grepp om. Det är det arbetet som vi i regeringen nu tänker se till att fullfölja. Detta pågår , och strikta meriter är inte grunden för alla typer av anställningar eller forskningsanslagstilldelning. Det går långsamt, och det kommer inte att lösa sig automatiskt med tiden om man inte jobbar aktivt med jämställdhetsintegrering. Det är det vi tänker göra. 110 (M): Jag menade självklart inte att statsrådet ska lägga sig i domstolsprocesser eller enskilda fall – givetvis inte. Det vore väldigt oansvarigt. Jag tror absolut inte att detta kommer att lösa sig av sig självt. Däremot tror jag att det är stor skillnad när det gäller att uppmuntra kvinnor eller män att göra akademisk karriär eller söka vissa tjänster och att medvetet kontakta kvinnor som man vet är kvalificerade när man utlyser tjänster och uppmana dem att söka. Det finns många saker man kan göra för att få fler kvinnor att göra akademisk karriär. Men att säga att kön på ett tidigt stadium ska kunna vara ett hinder för att bli antagen tycker jag inte är rätt. Det är detta interpellationen handlar om. Vi vet att många högskolor och universitet bryter mot lagen och använder sig av olika typer av kvotering när de ser över ansökningar. De tittar inte ens på ansökningar där könet är fel och kollar inte på meriterna. Det tycker jag är fel. Jag tycker att expertgruppen behöver se över dessa system. Det var min förhoppning att statsrådet skulle kunna säga att expertgruppen kommer att ta tydligt avstånd från olika former av kvotering där kön snarare än kunskap är merit. 111 Statsrådet (S): Jag vill passa på att tacka för en bra interpellation om ett angeläget ämne. Man kan bara beklaga att ni då ni satt i regeringen inte tittade djupare på alla de möjligheter som du säger finns. Det är det som den här regeringen nu avser att göra, bland annat genom att tillsätta en expertgrupp för jämställdhet som ska kunna vara ett kunskaps- och kompetensstöd för våra lärosäten men också för våra myndigheter och forskningsfinansiärer, så att vi kan komma åt det som den förra regeringen själv fick fram i sina slutrapporter för projekt som man hade men som tyvärr inte ledde till någon viktig förändring – i stort sett hände ingenting som ni satt vid makten. tänker den här regeringen ta tag i frågan, för det är en angelägen fråga. Vi tänker se till att jämställdheten ökar när det gäller anställningar och forskningsanslagens fördelning men också se vad vi kan göra för att bryta könsstereotypa mönster och uppfattningar. Det är vad detta arbete ska göra. Vi avser inte att ändra på någon lag som har stiftats här i utan står helt bakom diskrimineringslagen och utgår också från att den fungerar i domstolsprövningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:392 om it på lärarutbildningen 112 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att säkerställa att lärarstudenterna får den it-kompetens som de behöver för att, på ett väl genomtänkt och pedagogiskt sätt, kunna använda it-verktyg i sin framtida undervisning. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna infördes . I examensbeskrivningarna framgår att studenterna ska visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för verksamheten. Jag delar helt interpellantens uppfattning att det är viktigt att lärarstudenterna får med sig denna förmåga inför sin kommande yrkesutövning. Det är universitet och högskolor som ansvarar för att lägga upp och genomföra utbildningen så att den följer de krav som ställs för respektive examen. är den myndighet som ansvarar för att granska kvaliteten på den utbildning som lärosätena bedriver så att målen i examensbeskrivningarna kan nås. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna har ännu inte granskats. Därför saknar vi samlad kunskap om hur kvaliteten ser ut inom utbildningarna, inklusive vilka kunskaper studenterna får med sig när det gäller till exempel digitala verktyg. I sammanhanget bör också påpekas att skolhuvudmännen har ett ansvar för att se till att lärare och förskollärare får kompetensutveckling, vilket till exempel kan handla om satsningar på höjd kompetens inom it. För regeringen är kvaliteten på lärar- och förskollärarutbildningen en mycket viktig och prioriterad fråga. Alla studenter som ska bli lärare eller förskollärare ska ha genomgått en utbildning av hög kvalitet. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med att se över hur kvaliteten inom lärar- och förskollärarutbildningen kan stärkas. 113 (M): Jag tackar så mycket för svaret. Tyvärr är det inte mycket till svar, annat än att statsrådet delar min uppfattning att it-kompetens och förmågan att använda digitala verktyg i undervisningen är viktiga förmågor som lärarstudenter bör få med sig efter avslutad utbildning. I många kommuner och i många skolor har det gjorts stora investeringar för att säkerställa att alla elever och lärare får tillgång till digitala verktyg. Det är viktiga verktyg för att kunna ge eleverna den digitala kompetens de behöver men faktiskt också för att kunna utveckla undervisningen och ge eleverna en mer relevant utbildning. har tidigare gjort en utvärdering av it-användningen i skolan och konstaterar att tillgången på många håll är god, även om den inte är det överallt, vilket i och för sig förtjänar en egen interpellation. Men användningen är inte särskilt avancerad. Det handlar om att söka information och skriva texter och ibland inte så mycket mer. Naturligtvis har huvudmännen ett stort ansvar för att se till att it-satsningar som har gjorts i en kommun följs av fortbildning. Men frågan är var den fortbildningen finns. Det svämmar inte över av kurser på universitet och högskolor när det gäller fortbildning för lärare på detta område. Jag skulle vilja säga att det i princip saknas helt. Det är definitivt så att huvudmännen har ansvar för fortbildning, men då måste det också finnas lämplig fortbildning att tillgå, och där har staten ett stort ansvar. Läraren är den absolut viktigaste faktorn när det gäller elevernas kunskapsutveckling. Välutbildade och kompetenta lärare är en förutsättning för kvaliteten på undervisningen. De rapporter jag får från huvudmän som tar emot nyexaminerade och från lärarstudenter själva är alarmerande. De har inte med sig de kunskaper och kompetenser som krävs för att arbeta i skolan . Tyvärr handlar det inte bara om it-området. Det visar sig också att det skiljer mycket mellan lärosätena i fråga om hur mycket it-kompetens de ger studenterna. I vissa fall handlar det om valbara kurser, definitivt inte på den nivå som krävs för att arbeta i en digitaliserad skola. Det gör exempelvis att de lärare som utexamineras från inte klarar av att undervisa i min hemkommun , där skolan är digitaliserad från förskolan till och med gymnasiet. Det måste väl ändå vara så att den statliga lärarutbildningen levererar lärare som kan fungera i klassrummet från dag ett. Det kan inte vara rimligt att huvudmannen ska behöva stå för en stor kompetensutvecklingsinsats direkt när lärarstudenterna lämnar högskola och universitet. Statsrådet hänvisar till att den nya lärarutbildningen ännu inte har utvärderats. Med de signaler om kvalitetsbrister som finns känns det väl passivt. Statsrådet skriver ingenting om när en sådan utvärdering ska ske och vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta för att säkerställa att en sådan utvärdering genomförs. 114 Statsrådet (S): Jag delar en del av interpellantens farhågor. Den rapport från som du hänvisar till, , visar att tillgången till it har ökat men att it inte används i större utsträckning i undervisningen, att it-kompetensen är fortsatt låg och att det behövs kompetensutveckling. Det är något som arbetsgivarna ansvarar för. Men det har också gjorts stora insatser från både den förra regeringen och regeringen på att öka kompetensen på it-området. Vi behöver se till att det fortsätter. Det finns också en överenskommelse med SKL om den fortsatta digitaliseringen av skolan. Den dialogen är det angeläget att fortsätta ha kvar. När det gäller kvalitetsutvärderingssystemet har det förslag som universitetskanslern har lagt fram precis gått ut på remiss. Vi återkommer till med en proposition om ett nytt kvalitetsutvärderingssystem, och därefter kan vi se till att säkerställa till exempel detta och följa upp hur det ser ut på våra lärosäten. 115 (M): Jag är nyfiken på vilka insatser statsrådet syftar på när hon säger att man har vidtagit åtgärder på det här området. Jag måste säga att jag inte känner till det och inte har sett något av det. Det jag ville lyfta upp med den här interpellationen är den stora oro som jag känner för kvaliteten i lärarutbildningen när det gäller att ge studenterna den digitala kompetens som behövs för att arbeta i en digitaliserad skola. Att invänta ett utvärderingssystem utan att börja titta på detta redan nu tycker jag känns oansvarigt. Tyvärr uppfattar jag inte att statsrådet är lika bekymrad, eftersom statsrådet är beredd att vänta tills det finns ett utvärderingssystem för universitet och högskolor i allmänhet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det inte ens finns några planer för när en sådan utvärdering av lärarutbildningen ska kunna ske. Jag rekommenderar statsrådet att prata med lärarstudenter som går den nya lärarutbildningen och be dem berätta om hur de ser på den utbildning som de får, inte minst när det gäller frågan om it. kommer med en rapport där de har utvärderat svensk skola. Det var ett uppdrag som de fick av alliansregeringen. har fått förhandsinformation om vad som kommer i rapporten. Där kommer man bland annat att lyfta fram lärarnas kompetens generellt men också bristen på it-användning i svensk skola, trots att är ett så pass digitaliserat land. Kommuner som väljer att satsa på it måste självklart ta ansvar för att se till att lärarna får den fortbildning som de behöver. Det är säkert en del huvudmän som inte har tagit det ansvaret fullt ut. Men staten måste faktiskt också ta sitt ansvar och se till att lärarutbildningen håller måttet på detta område. Då är det inte rimligt att vänta in en utvärdering, utan detta är någonting som man måste titta på . I målen för den nya lärarutbildningen som infördes infördes, precis som statsrådet säger i svaret, mål för lärarnas it-kompetens. Den tidigare lärarutbildningen fick hård kritik när den utvärderades, och det fanns lärosäten som miste sin examinationsrätt. Med tanke på de tidigare bristerna och vikten av kompetenta lärare hoppas jag att regeringen så fort som möjligt initierar en ny utvärdering för att säkerställa att svensk skola får tillgång till kompetenta lärare i allmänhet och inte minst kompetenta lärare när det gäller it-området. Är statsrådet beredd att agera för en snabbare utvärdering av den nya lärarutbildningen för att säkerställa kvaliteten? 116 Statsrådet (S): De satsningar som jag talade om är de satsningar som gjordes under både tidigare socialdemokratiska regeringar och under den förra regeringen. Det handlade bland annat om it i skolan, men det handlade också om kompetensutveckling via , praktisk it- och mediekompetens. Det var många pedagoger som tog del av dessa olika satsningar. Ändå finns det betydligt mer att göra, precis som påpekar. Vi har också gjort saker som handlar om att stärka it i svensk lärarutbildning . Stora insatser har alltså gjorts. När det gäller kvalitetsutvärderingen, som jag sa, är det självklart att den ska fortsätta. Vi ska se till att vi får ett fungerande kvalitetsutvärderingssystem på plats. Precis som jag sa i mitt svar behöver vi stärka kvaliteten i lärarutbildningen. En av dessa delar är till exempel den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, och det är mycket viktigt att det finns ett tätt samarbete mellan huvudmännen och universiteten, alltså utbildningsanordnarna. De besök som jag har gjort ute i verksamheten visar att när detta fungerar väl sker också det utbyte som behövs mellan verksamhet och utbildning för att stärka kvaliteten. Det är alltså inte bara en kvalitetssäkring för den enskilda studenten, utan det påverkar också att kvaliteten stärks i utbildningen därför att man får med sig kunskap om hur verksamheten fungerar eller hur den behöver stärkas in i lärarutbildningen. Någonting som jag ser mycket positivt på är att vi kommer att fortsätta att jobba med att stärka samarbetet mellan huvudmännen och universiteten för att få en högre kvalitet i lärarutbildningen. 117 (M): Det är tydligt att den här regeringen i alla fall inte har tagit några steg för att förbättra it-kompetensen på vare sig lärarutbildningen eller i svensk skola. Det är tidigare regeringar som har gjort det och inte den här. Alliansen i utbildningsutskottet har saknat det tålamod som statsrådet ger uttryck för. Vi har redan nu initierat en hearing om kvaliteten i lärarutbildningen som kommer att genomföras , vilket jag tycker är att viktigt steg för att vi ska kunna se var bristerna finns och framför allt lyssna på lärarstudenter. När man talar med dem som faktiskt går lärarutbildningen berättar de rent allmänt om sin utbildning men framför allt om it-kompetensen, och det är inga roliga historier att lyssna på. Jag undrar hur det ska gå när de kommer ut i kommuner som faktiskt har gjort stora it-satsningar och det visar sig att de inte kan undervisa i den miljö som de möter. Vi tar dessa signaler om kvalitetsbrister på stort allvar. Beroende på vad denna hearing ger kommer jag antagligen att återkomma till statsrådet med fler frågor. 118 Statsrådet (S): Jag tackar för en mycket angelägen interpellation där jag tror att vi har mycket samsyn, inte minst när det gäller att stärka kvaliteten i lärarutbildningen. Det är någonting, precis som jag sa i mitt svar, som vi jobbar hårt med i regeringen genom att titta på var de brister finns som vi känner till. handlar det bland annat om den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, och ibland handlar det om den forskningsanknytning som finns och som ibland brister i lärarutbildningen. Jag välkomnar också att man har hearingar och att man lyssnar till lärarstudenter. På den turné som jag nu gör ute på lärosätena försöker jag träffa lärarstudenter på de lärosäten där man har lärarutbildning. Men det är också viktigt att vi gör systematiska utvärderingar för att se var bristerna är och vilka åtgärder som behöver vidtas. Självklart kommer vi att jobba vidare med att stärka kvaliteten i lärarutbildningen, och ska vi göra det på goda kunskapsgrunder. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2014/15:382 om åtgärder för ett ökat bostadsbyggande 119 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka krav jag avser att ställa på kommuner så att det byggs fler bostäder. har också frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska de hinder som hämmar bostadsbyggandet i kommunerna och när jag kommer att vidta dessa åtgärder. Låt mig börja med att säga att jag delar uppfattning att det återstår mycket att göra för att skapa förutsättningar för bostadspolitiken i hela landet. Bostadsbristen är ett stort samhällsproblem, inte bara i storstäderna utan även i många mindre orter. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande. Därför har regeringen satt upp ett mål om att minst 250 000 nya bostäder ska byggas till 2020. Det är särskilt angeläget att utbudet av hyresrätter, inklusive studentbostäder, ökar. Regeringen lyfte i budgetpropositionen fram nya tänkbara åtgärder, däribland frågan om att skapa incitament för såväl byggande av små energieffektiva hyresrätter eller studentbostäder som för de kommuner som står för ett ökat bostadsbyggande. Flera av de frågor som nämner, till exempel regelverket gällande riksintressen, överklagandeprocessen och buller, är sådana frågor som har betydelse för bostadsbyggandet och som utreds eller bereds inom . Regeringen avser därför att så fort som möjligt ta ställning i dessa frågor. Miljonprogrammets flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen en stor satsning på ett stöd för renoveringar av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som bland annat bidrar till energieffektivisering. Jag beklagar att denna viktiga satsning röstades ned av . Som bostads- och stadsutvecklingsminister har jag ett ansvar för att skapa förutsättningar för att städerna förtätas på ett hållbart sätt. I budgetpropositionen aviserade regeringen att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla ett ramverk för så kallade stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter. Bra kollektivtrafik kan öppna upp för nya attraktiva lägen för bostadsbyggande. Täta städer med goda möjligheter till cykel-, gång- och kollektivtrafik samt god samhällsservice behövs dessutom för att fler ska kunna leva hållbart och för att bidra till att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Avslutningsvis kan jag försäkra om att det pågår ett intensivt arbete inom med att överväga ytterligare åtgärder som kan underlätta för bostadsbyggandet i hela landet. 120 (FP): Jag vill tacka för svaret. Det var framför allt två frågor som jag ville rikta till statsrådet . Interpellationen är föranledd av ett uttalande som statsrådet gjorde kring kommunernas roll och bostadsbyggandet. Statsrådet uttryckte att han ville agera blåslampa på kommunerna. Den första frågan handlar därför om vilka krav han kommer att ställa på kommunerna. Den andra frågan gäller vilka hinder han är beredd att avlägsna. Det är ju ett annat perspektiv på kommunernas roll och situation. Jag är inte nöjd med svaret den här gången heller, för jag tycker att det är ett väldigt otydligt svar. Det är väldigt bra att statsrådet delar min uppfattning om problembilden, men jag efterlyser ändå mer konkreta åtgärder. Det finns också en fråga som statsrådet över huvud taget inte berör, och det är ett hinder som jag nämner i interpellationen – strandskyddet. Statsrådet nämner inte detta; jag kommer att återkomma till det. Jag noterar att statsrådet också har varit ute och diskuterat frågan om investeringsstimulanser och investeringsstöd till hyresrätter. är det fråga om energieffektiviseringar. handlar det om investeringsstöd för nyproduktion. Det är väldigt oklart vad som avses och vad åtgärderna syftar till. Jag noterar också att statsrådet är ute och reser och besöker bostadsföretag som Alingsåshem där man har lyckats med innovativa projekt utan att staten har gått in och satt upp ett regelverk eller vidtagit åtgärder. Då blir jag väldigt fundersam över varför man går in på den här typen av investeringsstimulanser, när aktörerna har hittat metoder för att hitta lösningar. Mina frågor handlar egentligen om vad som bereds i , för det är inte helt tydligt vad statsrådet avser att återkomma med i form av konkreta förslag. Jag noterar att regeringen avser att ta ställning i de frågor som bereds, men vad innebär det? Innebär det också att statsrådet delar uppfattningen om det som Alliansen har jobbat med, det vill säga att minska på hinder och krångel som faktiskt stoppar upp byggandet? Jag har en konkret fråga om ett sådant hinder som statsrådet och regeringen med en gång skulle kunna lätta och lindra för dem som vill bygga små hyresrätter och bostäder för studenter. Det handlar om bullerregelverket som vi vet stoppar byggandet. Därför hoppas jag att statsrådet kan vara konkret angående om han delar uppfattningen att man måste göra någonting åt bullerregelverket och i så fall när han och regeringen avser att återkomma till . Det finns många olika typer av hinder som vi behöver arbeta med om vi delar uppfattningen att det är där vi ska lägga många insatser. Därför har jag, herr talman, tre följdfrågor till statsrådet. Den första frågan gäller bullerreglerna. När avser statsrådet att återkomma med förslag? Den andra frågan handlar om investeringsstödet. Vad avser statsrådet? Är det att energieffektivisera? Är det för innovationer? Är det för renoveringar, eller är det för att bygga nytt? Det är oklart vad statsrådet menar. Den tredje frågan handlar om att statsrådet anser att Alliansens bostadspolitik nått vägs ände. Vilka beslut av dem som alliansregeringen och redan har fattat tänker han då ändra på? 121 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för att hon har ställt dessa frågor. Det är av oerhört stor vikt att vi har en levande diskussion här i för att hantera en viktig fråga som denna. Det är vi skyldiga många människor, framför allt unga studenter som är utan bostad i , vilket gör att de har sitt vuxenliv på vänt. Jag ska försöka svara på dessa frågor i den ordning som tog upp dem. Att vara en blåslampa på dem som har bostadsförsörjningsplikten är någonting som jag tycker är en oerhört viktig del av en bostads- och stadsutvecklingsministers uppdrag. Vi har jobbat länge med att målet om 250 000 bostäder ska vara ett realistiskt mål. Där bygger vi vidare på det som har gjorts. Mycket av det regelförenklingsarbete som den gamla regeringen gjorde var helt adekvat. En del av regelförenklingarna var dock av sådan art att de behöver följas upp. Det gäller bland annat andrahandsuthyrningsreformen, och det är någonting som jag har gett i uppdrag till att följa upp. När det gäller själva grunden för strandskyddet är det en fråga som har debatterats i tidigare. Det är framför allt till Miljö- och som frågan ställts, och det där därifrån den brukar besvaras. Jag kommer att gå in på det i mitt senare inlägg. Jag vill dock ta upp fråga om investeringar och subventioner, nämligen det exempel som hon anförde – Alingsåshem. Alingsåshem gjorde en fantastiskt bra upprustning av sitt miljonprogramsområde i samverkan med det passivhuscentrum som gör ett viktigt arbete, där några få eldsjälar från början har lyckats uppbåda stöd både från lokala och regionala politiker, från kommunen och från Region . En sak är dock bra att känna till i det här ärendet, och det är att man lyckades uppbåda EU-stöd. Det är pengar som jag naturligtvis välkomnar och hoppas att fler fastighetsbolag kan söka. Det är en form av subventioner. Jag vet inte vad och tycker om den typen av stöd, men jag förmodar att de tycker att det är bra. I det här läget har regeringen sagt att vi inte stänger några dörrar när det gäller olika typer av ekonomiska incitament. Vi har också redan gjort rätt så mycket, med ½ miljard som kommer att betalas ut till de kommuner som bygger i lägen som inte anses tillräckligt attraktiva för de byggbolag som tycker att det kanske måste dras kollektivtrafik till områdena för att göra dem attraktivare. Det är det här vi kallar stadsmiljöavtal. En ny bullerförordning kommer att vara väldigt avgörande för mångas boendemiljö, inte minst för unga och studenter, . Detta är ingenting som lämpar sig att hasta fram. Vi vet att buller kan vara direkt skadligt att utsättas för, och förordningen har fått väldigt mycket kritik från remissinstanserna. Som ansvarigt statsråd är det min skyldighet och plikt att lyssna in de synpunkter och den oro som många av remissinstanserna har lyft upp. Därför är min förhoppning att vi, efter att ha hanterat remissvaren och balanserat olika synpunkter mot varandra, ska kunna presentera en ny bullerförordning. 122 (FP): Det skulle kunna gå mycket snabbt och vara mycket enklare för dem som bygger bostäder att få ett tydligt besked om bullerförordningen. Statsrådet talar sig varm för olika typer av investeringsstöd.