prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Liberalerna slår an samma ton som . Ni tycker inte att det behövs mer pengar för att göra miljöpolitiken effektiv. Ni tycker inte heller att det behövs mer politik. Ni tycker att det är lite för mycket politik från regeringen. Kan Liberalerna nämna något annat område som fungerar bättre utan pengar och politik? 214 (L) replik: lyckades sorgfälligt undvika frågan. Det blev mer en recension av vad Liberalerna, eller , gjorde under sina i regeringen. Slutsatsen man kan dra alliansstyre är att vi har starka offentliga finanser. Vi har ordning på finanserna, och dem gäller det att vårda. Vår grundläggande skattepolitiska princip är att inte höja skatter som hämmar arbete och företagande. I stället gäller det att få igång sysselsättningen så att vi får fler skattebetalare. Vår målsättning är att höja sysselsättningen med 600 000 personer. Allmän miljö- och naturvård Jag fick ju inte svar på min fråga om exempel på grön skatteväxling, så den återstår. Det kanske händer, sa . Men har regeringen någon strategi för detta? 215 (S) replik: Om det är Liberalernas bedömning att det var ordning och reda i finanserna och att de lämnade över en god ekonomi till den nuvarande regeringen så skiljer sig nog våra åsikter åt även där. Ni lämnade efter er 75 miljarder i underskott, . Hade ni lämnat över en ekonomi i balans eller kanske med ett litet överskott hade det inte gjort något, för de pengarna hade vi behövt till de utmaningar och åtgärder som måste ordnas för att vi ska få ett vi kan vara stolta över. Hade det inte varit 75 miljarder i underskott hade vi kunnat finansiera våra satsningar på ett annat sätt än att använda skatter för att se till att vi får in pengar till det gemensamma. Men i min värld är det inget konstigt att vi tillsammans finansierar sådant som vi gemensamt har nytta av, såsom skolan, vården, äldreomsorgen och miljöomställningen. Med 75 miljarder i underskott, 140 miljarder som inte längre var skattepengar som jobbade i ekonomin utan som hade plockats ur ekonomin och lagts någon annanstans och ett underskott på politik som drev på miljöomställningen gjorde regeringen bedömningen att vi behövde få en mer miljöstyrande effekt på skattepolitiken. Därför har vi valt denna väg för att finansiera vår politik och få den miljö- och klimatomställning som vi så väl behöver och som bär jobb och välfärd in . 216 (C) replik: Eftersom ledamot så vänligt nämnde i sitt anförande tänker jag ta tillfället i akt och föra en liten dialog med ledamoten. framhåller åter att regeringen gör en historiskt stor satsning. Men som många har nämnt görs satsningen på andras bekostnad. Låt mig ta ett exempel. satsade svensk industri 12,5 miljarder på miljöskydd. Det är en ganska ansenlig mängd pengar för att förbättra vår luft och vårt vatten. Jag ser inte hur ökade skatter på företagande och jobb skulle kunna skapa bättre förutsättningar för näringslivet att fortsätta sitt arbete för miljön framåt. I sitt anförande nämner skydd av värdefull skog. Men det görs på bekostnad av de aktiva skogsbrukare som finns i landet. Ska vi kunna få den hållbara omställning som vårt samhälle behöver är skogsbrukarna en viktig nyckel. Om vi inte har produktiv skogsmark har vi inte någon skog som binder koldioxid. Vi behöver en skog som avverkas för att kunna göra bioenergi och biodrivmedel. Att ha bra förutsättningar för produktion av skog är en grundläggande förutsättning. Regeringen har tidigare flaggat för att man vill ha kilometerskatt, och man lägger ungdomsarbetsgivaravgifter på en bransch där det är många unga som arbetar. Jag tror inte att det är rätt väg att gå. Allmän miljö- och naturvård Jag är nyfiken på hur Socialdemokraterna och Ernkrans ser på den produktiva skogens roll i arbetet med att fasa ut fossila bränslen och minska utsläppen. 217 (S) replik: och har tidigare här i debatten slagit fast att miljö- och klimatomställningen inte handlar om pengar utan om något annat. Men vad något annat är är högst oklart. Jag vill hävda att det handlar om pengar och politik. Jag vill också hävda att det progressiva näringslivet, inte minst på det klimattoppmöte vi har bevistat, har drivit på politiken och regeringen, inte bara i utan också i andra länder. De har bett att man ska lägga fast en politik med både pengar och politiska styrmedel, för att ta och världen i rätt riktning när det gäller miljö- och klimatomställning. Om man som och hävdar att det inte behövs några pengar och till det lägger inställning att inte heller politik behövs blir det inte speciellt mycket kvar. Men en sak tror jag faktiskt att och Socialdemokraterna är överens om. Jag tror att det finns fler saker, om man får sätta sig ned i lugn och ro och börja samtala om detta, men en sak är att skogen ska brukas. Skogen är en enormt viktig resurs för , har varit och kommer att vara, inte minst i klimatomställningen. För oss socialdemokrater – jag hoppas att det är så också för – måste brukandet av skogen, precis som användandet av andra resurser, naturligtvis ske med hänsyn till vad vår miljö klarar av att bära. Det är själva grunden för den svenska miljöpolitiken. Det är därför vi har och miljömålen – för att vi ska klara av att både bruka våra naturresurser och se till att vi gör det i en hållbar värld. 218 (C) replik: Det känns som att kanske har missuppfattat näringslivet lite grann. Ja, näringslivet efterfrågar långsiktiga spelregler för att kunna veta vart de ska. Och ja, näringslivet efterfrågar säkert olika former av satsningar. Men något som näringslivet definitivt inte efterfrågar är fördyrande omkostnader när det gäller jobb och företagande. Det är exakt detta som den nuvarande regeringen gör: Man höjer skatterna på jobb och företagande och gör det därigenom betydligt svårare för det svenska näringslivet att göra klimatinvesteringar. När det gäller de 12,5 miljarderna är det många frivilliga insatser som görs av ett progressivt och framåtsyftande näringsliv, precis som sa. Då vet jag inte riktigt varför man ska straffbeskatta dem för det arbete de gör och sedan dutta ut det på lite olika åtgärder. En av dessa duttfrågor är Klimatklivet, före detta Klimp. Där har vi konstaterat att det inte alltid är något som efterfrågas av kommunerna. De vill hellre ha långsiktiga förutsättningar, till exempel verktyg för att arbeta med gratis miljöbilsparkering eller trängselskatter, och att man ska stärka det lokala självstyret i stället för att dutta ut lite klimatinvesteringspengar. Allmän miljö- och naturvård Jag håller fast vid tidigare frågeställning. Jag upplever inte att vi har fått någon riktig klarhet från Socialdemokraterna i hur de tänker säkerställa att det inte blir som med Klimppengarna, hur det ska säkerställas att pengarna gör skillnad och verkligen kommer att göra nytta när det gäller utsläppsminskningar och inte bara blir pengar i sjön, som delar av pengarna till Klimp faktiskt blev. 219 (S) replik: Om och inte litar på socialdemokratins försäkringar om hur vi ska hantera Klimatklivet hoppas jag att ni kanske känner en viss tilltro till den myndighet som har fått ansvar för att fördela pengarna, . Det kan vara en början att titta där om man inte litar på socialdemokratin. Så här är det: Vi socialdemokrater och regeringen tror på politik. Vi tror på att politiken kan generera pengar och styra dessa i en viss riktning, i det här fallet i en mer hållbar sådan, i en miljö- och klimatomställning som bär jobb och välfärd. Det är därför vi gör den här historiska satsningen på miljöbudgeten. Återigen: Om man inte litar på vad socialdemokratin säger får man jättegärna ta del av den rapport som har gjort och där man har gått igenom satsningarna på miljöbudgetarna . Vi kan konstatera att detta är en historiskt stor satsning. Det sätts i ett helt annat ljus. Den samlade oppositionen vill göra stora nedskärningar på miljöbudgeten. , som ska vara Alliansens gröna röst, plockar bort närmare 2 miljarder i miljöbudgeten. Det kommer i ett annat ljus när miljöpolitiska talesperson kallar Klimatklivet, som är , för en dutt. Om man tycker att 600 miljoner är en dutt kan jag förstå att man inte har speciellt stora problem med att plocka bort , kanske till och med lite mer, från miljöbudget. För mig är det inte en dutt. Det är en rejäl satsning på nya och effektiva lokala klimatinvesteringar. 220 (MP): Ni kommer att vara stolta över att stå inför era barn och barnbarn och säga: Jag var med i . Så sa den franske presidenten när han tackade alla som bidragit till att ett klimatavtal äntligen klubbades igenom. Jag tror att även jag kommer att vara lite stolt när jag berättar för barnbarnen att jag faktiskt satt med där i och såg klubban slå och deltog i jublet och kramkalaset. i är, trots sina brister, en milstolpe. Det är det första klimatavtalet som omfattar så gott som alla världens länder och det första klimatavtalet som innehåller formuleringar om att det inte är två utan en och en halv grads uppvärmning av jordens medeltemperatur som är den kritiska gränsen. Det är ett avtal som säger att ländernas nationella löften om utsläppsminskningar ska uppdateras . Men, herr talman, det är inte ett dokument i som minskar utsläppen. Det sker på helt andra sätt. Vad jag vet att jag med stolthet kommer att berätta för mina barnbarn är därför berättelserna om det aktiva miljö- och klimatarbete som alla miljöpartister genomför och har genomfört i kommuner, landsting, regioner, riksdag och regering. Allmän miljö- och naturvård Den budgetproposition som debatteras i den här kammaren har tydliga gröna avtryck på många områden. Regeringens klimatsatsning är historisk. Det handlar bland annat om mer pengar till järnvägsunderhåll och mer stöd till husägare som vill sätta upp solceller på taken, till jordbrukare som vill göra biogas av gödsel, till cykelsatsningar, till elbussar med mera. I det utgiftsområde vi nu debatterar finns 600 miljoner till klimatinvesteringar – Klimatklivet, som vi redan har diskuterat livligt i den här debatten. Jag tycker att det är väldigt konstigt. Jag funderar på vilken verklighet alliansföreträdarna lever i, för när jag är ute i kommuner, företag, landsting och regioner vet jag att dessa pengar har varit väldigt efterlängtade. LIP och Klimp gav oss många nya spännande projekt som gav ringar på vattnet och fick andra att våga investera i samma saker. Det är många som har sökt pengar. De har gått till energieffektivisering, biogasanläggningar, laddstolpar, tankstationer och anläggningar för att minska utsläpp av lustgas och metan. Det är några av de projekt som beviljats pengar. Regeringen anslog ju 125 miljoner i tilläggsbudgeten . Jag vet att många fler sökte, så det finns en god chans om man plockar fram de projekt som verkligen ger den största klimatnyttan. Men, herr talman, om vi ska bromsa klimatförändringarna vid en och en halv grad måste vi lägga in en ännu högre växel. Då måste vi här i riksdag och i regeringen höja våra klimatmål, vässa våra styrmedel och satsa mer pengar på olika åtgärder. Det är berett att göra. Jag hoppas att även andra partier i är beredda att göra det. Jag har förstås sett att de partier som inte stöder klimatsatsningarna i den här budgeten var, åtminstone före , inte beredda att lägga i en högre växel. Jag kan bara hoppas att de tänker om. Jag kommer att vara stolt när jag får visa mina barnbarn bevarade gammelskogar. I den här budgeten finns en historisk, nödvändig och efterlängtad miljardsatsning på biologisk mångfald. kommer det att finnas 1,3 miljarder till skydd av värdefull natur och drygt 1 miljard för skötsel av våra naturreservat och nationalparker. Sedan vår rödgröna regering kom till makten har de anslagen höjts med till glädje inte minst för alla de markägare som står i kö för att få ersättning för sina skyddade marker. Det är också till glädje för kommande generationer, som kommer att kunna vandra i riktiga kontinuitetsskogar, i de små rester som finns kvar efter årtionden av storskaligt hyggesskogsbruk. Skogen är viktig för en omställning till ett fossilfritt samhälle. Med ett hänsynsfullt skogsbruk kan vi kombinera ett hållbart uttag med hänsyn till biologisk mångfald och friluftslivet. Med mer hyggesfria metoder minskar vi utsläppen av växthusgaser från avverkningarna som skogen fortfarande går att bruka för jakt, rekreation och turism. För en ökad hänsyn i skogsbruket är det viktigt att öka medlen till naturvårdsavtal och biotopskydd, vilket vår regering också gjort med 100 miljoner i utgiftsområde 23. Det är dessutom glädjande att en översyn av skogsvårdslagen har påbörjats, det vill säga en rättslig översyn. Allmän miljö- och naturvård På vår resa runt om i kommer jag även att visa mina barnbarn de fina bostadsområden som ligger där det finns rester av sågverk, tvätterier och bensinstationer. finns många förorenade områden i vårt land, tickande miljöbomber. Från en del av dem har gifter och kemikalier redan börjat sprida sig längs vattenvägar. Principen att förorenaren betalar är här, precis som på alla miljöområden, grunden. Men det finns också många förorenade områden i vårt land där det inte går att hitta någon ansvarig. Det behövs mer statliga pengar för att landets kommuner ska mäkta med att sanera och på så sätt förhindra hot mot människors hälsa och mot miljön. Regeringen dubblerar därför anslaget till det viktiga arbetet. Ytterligare medel anslås i budgeten till , Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten samt för miljöövervakning och klimatanpassning, till åtgärder för havs- och vattenmiljön, för elbusspremier med mera. Avslutningsvis, herr talman: Det här är en miljöbudget som är ett lyft för miljö- och klimatarbetet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 221 (M) replik: började sitt anförande med att tala om klimatavtalet, vilket i princip alla i kammaren verkar vara glada över att det kommit på plats. Vi är överens om att det lägger ett bra golv för de fortsatta diskussionerna och blir ett viktigt verktyg för att möta klimatutmaningen, som ju är global. Efter det konstaterandet gick in på den nationella politiken. Det är rätt och riktigt, för det är den vi nu diskuterar, men det är viktigt när vi diskuterar klimatpolitiken att inte anlägga ett alltför nationalistiskt perspektiv. Utmaningen är global. Vi måste bidra till så stora globala utsläppsminskningar som möjligt och säkerställa att vår politik i inte innebär att produktionen eller industrierna flyttar till andra länder. Alliansen har satsat på kostnadseffektiva utsläppsminskningar i andra länder som ett komplement till allt det som vi gör på hemmaplan. har de satsningarna resulterat i att de globala utsläppen kunnat minska med koldioxidekvivalenter. stöder vi projekt i 28 låg- och medelinkomstländer och finns med som bidragare till åtta eller nio multilaterala klimatfonder. Nya projekt som startades var LED-belysning i och effektivare hushållsspisar i . Med regeringens budget blir det stopp för nya projekt. Varför, , lyssnar regeringen inte på vädjanden från de fattiga länderna om att vi i den rika världen måste bidra genom att stötta utbyggnaden av förnybar energi? De kostnadseffektiva klimatinvesteringarna är just ett sätt att göra det. Varför stoppar ni den effektiva möjligheten? 222 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det är inte så att regeringen och , vi som står bakom budgeten, har några problem med att vi satsar pengar på klimatinvesteringar i andra länder. Problemet, speciellt nu när vi fått ett nytt klimatavtal i , är att avtalet säger att alla länder ska minska sina utsläpp, lämna in nationella åtaganden om hur mycket de tänker minska utsläppen. Allmän miljö- och naturvård Så var det inte tidigare. Med var det en mycket liten del av världens länder som skulle minska sina utsläpp medan många andra länder, utvecklingsländer, inte behövde minska utsläppen. Däremot kunde vi i den utvecklade delen av världen köpa utsläppsminskningar i andra länder. Jag tycker att det är en konstig inställning att man ska kunna köpa utsläppsminskningar någon annanstans. Däremot ska vi självklart investera pengar och hjälpa andra länder att minska utsläppen. Jag kan hålla med om att det arbetet måste fortsätta på något sätt. Men alla projekt är inte bra. tog upp ett avskräckande exempel, som vi kunde se på tv , där man planterar skog på fattiga bönders mark. Därmed kan bönderna inte försörja sig. Sådana projekt ska vi inte investera pengarna i. 223 (M) replik: säger att investeringar i grunden är bra, men vi ska inte uppfylla våra målsättningar med hjälp av dem. Jag tycker att det är en märklig attityd att man ska använda kostnadseffektiva åtgärder för att nå sina mål. Men det kan vi ha olika uppfattningar om. Det är ingenting som hindrar den nuvarande regeringen att gå fram med sina åtgärder i och fortsätta att göra investeringar i CDM-projekt. Men är det slut med det, för regeringen väljer att bara finansiera de redan ingångna åtagandena och ger inte bemyndigande att gå in i några nya projekt. har alltså inte möjlighet att gå in i fler projekt liknande dem vi påbörjade . Det blir inga fler bioenergiprojekt i , biogas i , vindkraft i eller energieffektivisering i fattiga hushåll i . Det var sådana projekt var med och startade . Jag tycker att det i grunden är fantastiskt bra att vi är med och startar och finansierar sådana projekt eftersom det, herr talman, leder både till snabbt sjunkande globala utsläpp och till spridning av teknik. Det i sin tur hjälper fattiga länder att ta ett verkligt klimatkliv genom att hoppa över det steg som vi tagit i den rika världen, nämligen att fastna i ett fossilberoende. Genom den typen av investeringar kan vi hjälpa dessa länder att inte fastna i ett fossilberoende. Tyvärr väljer regeringen att stoppa de fortsatta satsningarna. Jag vänder mig mot det, för enligt preliminära bedömning kommer utsläppsminskningarna att kosta per ton medan CDM kostar någonstans per ton. Det är mycket märkligt att man uppenbarligen sätter ett pris på klimatpolitiken som innebär att den ska vara så dyr som möjligt, herr talman. 224 (MP) replik: Klimatpolitiken måste vara solidarisk. Vi har fått ett klimatavtal där vi säger att alla länder ska minska sina utsläpp och göra nationella åtaganden. Då blir det märkligt om vi från sida säger att vi gör investeringar i andra länder om vi får plocka deras lågt hängande frukter och tillgodoräkna oss de utsläppen så att vi inte behöver uppfylla våra utsläppsminskningar här i utan kan fortsätta köra våra bilar och äta så mycket kött som vi vill etcetera. Allmän miljö- och naturvård Vi måste göra både och, och jag är övertygad om att regeringen jobbar med vilka projekt man kommer att investera i i andra länder för att hjälpa till att minska utsläppen där. Det är, som sagt, inte säkert att alla CDM-projekt har varit jättebra när det gäller hur de har gått till. Det är alltså viktigt att man gör de projekt som länderna vill att man ska göra. CDM-projekten är ofta styrda från ovan genom olika företag och organisationer. Jag kan tänka mig att man behöver skifta fokus så att man har mer av en diskussion om vilka projekt som de länder som man stöder genom klimatinvesteringar tycker är viktiga. Det kanske inte är att till exempel plantera igen jordbruksmark. 225 (V): slöts i ett historiskt avtal. Det klimatavtal som världssamfundet har förhandlat om så länge kunde man till slut komma överens om. Jag var själv på plats, och jag har studerat avtalet noga. Det lämnar en del övrigt att önska, det ska nog sägas först. Det saknas till exempel kvantifierbara, vetenskapligt grundade mål och datum för när man ska uppnå målen för utsläppsminskningar. Det var en av de största förhoppningarna att man skulle få in det i ett avtal, men det är förvånansvärt positivt att man skrev in att man ska begränsa den globala uppvärmningen till att vara väl under två grader. Man ska också vidta åtgärder för att försöka begränsa uppvärmningen till . 1,5-gradersmålet är det mål som utvecklingsländerna har drivit i de globala klimatförhandlingarna. Det är också en målsättning som vi i har motionerat om i den här kammaren, åtminstone sedan jag kom in i . Ifall vi har som målsättning kommer det att innebära nya förväntningar på den svenska klimatpolitiken. Här i har vi haft tvågradersmålet som det övergripande långsiktiga målet. Därför tycker vi i att vi måste skynda på klimatpolitiken här i . Vi tycker exempelvis att vi kan uppnå nollutsläpp redan till 2040 och inte till 2050 som man har pratat om. Jag tycker att med det budgetförslag som vi diskuterar nu finns det många bra förslag som tar steg framåt mot en sådan målsättning. Därför står bakom budgeten som helhet, liksom utgiftsområde 20 som vi debatterar . Jag vill också säga att det finns en del saker som vi hade hoppats att vi skulle ha kommit längre med. Vi hade hoppats att vi skulle ha kunnat få in högre klimatmål redan till 2020 i den här budgeten. Vi hade hoppats att vi skulle ha kunnat få in en strategi för utfasning av miljöskadliga subventioner. Sådana subventioner är omfattande även i vårt land. Detta var två exempel. Men som jag sa är den här budgeten helt klart ett steg i rätt riktning. ändrar vi kurs i svensk politik och får nu ökade satsningar både på välfärden och på miljön. Miljö- och klimatområdet är ett område som har gått på en svältkur i svensk politik. Med det här betänkandet höjer vi anslagen med , från i förra årets budget, som ju var den budget som de borgerliga partierna fick igenom med stöd av , till . Som från Socialdemokraterna sa tidigare är det här den största miljö- och klimatsatsningen på åtminstone . Allmän miljö- och naturvård I de här satsningarna finns till exempel det lokala klimatinvesteringsprogrammet som redan har debatterats här. Det handlar om lokala satsningar som kommuner och landsting tillsammans med lokala företag kan göra för att bygga ut antalet laddstolpar och satsa på förnybar energi, energieffektivisering, medborgarnas hållbara livsstil och så vidare. Den här satsningen är jag helt övertygad om kommer att bli ännu bättre än tidigare lokala klimatinvesteringsprogram. Det tidigare klimatinvesteringsprogrammet, Klimpprogrammet, som det kallades, utvärderades rigoröst av vår expertmyndighet . Man konstaterade i sin slutrapport att programmet ledde till utsläppsminskningar på –2012 och att fossil energi kunde plockas bort, vilket alltså innebar stora energieffektiviseringar runt om i våra kommuner. De här utsläppsminskningarna, som bland annat från slår sig för bröstet över, har kunnat göras mycket tack vare de tidigare klimatinvesteringsprogrammen. Med den här budgeten får vi också de största satsningarna på länge för skydd av mark och naturvård i vid bemärkelse. Det här innebär inte att vi bara kan få fler naturreservat och nationalparker, utan det ger oss också bättre förutsättningar för till exempel ekoturism runt om i hela . Det kan leda till nya jobb och bättre möjligheter för människor att bo kvar på landsbygden om de önskar göra det. I den här budgeten finns också en fördubbling av anslaget för marksanering. Det är viktigt, för vi har många gravt förstörda marker runt om i vårt land. Men det är inte bara så att markerna kan renas och man kan få bort kemikalier, tungmetaller och annat, utan när man sanerar skapas också möjligheter att bygga nya bostäder, och det är ju någonting som vi verkligen behöver i det här landet. Våra expertmyndigheter , Kemikalieinspektionen och Havs- och vattenmyndigheten får också välbehövliga, ökade anslag med den här budgeten. Den här budgeten är långt ifrån perfekt, men vi ser en klar skillnad mellan höger och vänster. Vi satsar på ökade miljö- och klimatanslag. Reservanterna, , , , och , representerar olika nyanser av nedskärningar i miljardklassen på miljöområdet. I det avseendet är det enkelt för att ta ställning. Vi yrkar bifall till den här budgeten och till utskottets förslag i betänkandet.