prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — Det EU-gemensamma målet om förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes , alltså med marginal. Det är roligt. Någon tolkar säkert detta som skryt, men det är egentligen bara en uppräkning av fakta. Alliansregeringens politik gav och ger goda resultat, men det innebär inte på något vis att vi, eller den nuvarande regeringen, kan slå oss till ro på miljöområdet. Jag och liksom övriga allianspartier anser att det krävs ytterligare insatser för att ställa om transportsystemet och nå en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda liksom att uppnå mer effektiva transporter. Effektiva transporter kan ske genom att vi tillåter tyngre och längre godstransporter på våra landsvägar. Det var för övrigt ett glädjande besked som kom att regeringen äntligen förmåtts att fatta beslutet att tillåta upp till 64 tons totalvikt för lastbilar. Vi ser fram emot att nästa beslut kommer om 74-tonslastbilar. Vi är glada att branschen, näringslivet i vårt land och allianspartierna lyckats trycka på regeringen så mycket att den fattade det beslutet. Det är bra. Det är nödvändigt med fler sådana beslut för att den positiva utveckling vi har sett inledas inte ska stanna av. Alla framtida insatser som beslutas om och lagstiftas om måste också av brukarna uppfattas som långsiktiga, effektiva och varaktiga. Annars kommer teknikutvecklingen att avstanna. Jag vill särskilt lyfta fram arbetet med att premiera drivmedel med stor klimatnytta. Det sker genom att fortsatt skattebefria hållbara biodrivmedel, såsom andra generationens biodiesel HVO. Vi vill också införa ett bonus–malus-system för att främja val av klimatsmarta nya fordon. Herr talman och vänner! Det är vad allianspartiernas reservation handlar om. På dessa områden upplever vi att det har rått och råder en utomordentligt stor osäkerhet om vad samarbetsregeringen egentligen har för ambition på området. Jag yrkar därmed bifall till reservationerna 1 och 4 i detta betänkande. I detta anförande instämde , , , och (alla M), (FP) samt (KD). 191 (V): Jag yrkar bifall till vår reservation nr 2. Utsläppen från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala klimatutsläpp, och av dessa står vägtrafiken för en dominerande del. Utsläppen har planat ut globalt sett , vilket är väldigt positivt. Det var nog få som hade väntat sig det. Det tror jag kan ge en ny skjuts till klimatarbetet i världen, eftersom människor känner hopp om att det går att förändra. Man ska vara medveten om att vi behöver minska utsläppen till 2050 globalt sett. Det är en jätteutmaning vi har framför oss. Jag tror att det kan gå eftersom vi har teknikutveckling runt om i världen. Det finns väldigt många människor som oroar sig på riktigt. Det händer saker, men det gäller att jobba på effektivt. Om ska nå tillräckligt höga klimatmål krävs det stora insatser för att minska vägtrafikens koldioxidutsläpp. För att vända utvecklingen menar att det är nödvändigt med flera olika åtgärder. Det är tekniskt sett inte något problem för fordonsindustrin att ställa om sin produktion till bilar som helt eller delvis kan framföras på förnybara drivmedel. Därför tycker vi att det är rimligt att föreslår ett årtal för EU som vi driver när bara bilar som drivs med icke-fossila bränslen ska tillåtas, eller på sin höjd är hybrider. Det är viktigt för att sända en politisk signal till fordonstillverkarna om att styra om produktionen och att förbereda för en ny produktion. Vilket årtal som ska sättas vill vi inte säga. Det ska vara lite längre fram i tiden så att bilindustrin hinner förbereda sig. Vi ska ändå börja signalera att det är detta vi vill. Vi vill ställa om. Det är vad det är fråga om. Vi ska inte fortsätta. Vi ska inte ta upp alla fossila bränslen. Då kommer vi inte att klara det och ha en civilisation. Därför måste det vara kvar i marken. Det är vad forskarna säger och vad detta betyder. Vi måste signalera tydligt till industrin att satsa på någonting annat. Man hade elbilen före bensinbilen. Det är absolut inte omöjligt. Det är också viktigt att gynna en övergång till det energieffektivaste fortskaffningsmedlet, och där är elbilarna de mest energieffektiva. Det är därför bra att det nu i betänkandet framkommer att utredningar är på gång om hur vi kan gynna elbilen på olika sätt. Det är väldigt positivt. Det som vi överlag behöver se är kraftfulla styrmedel för fordonsparken. Jag är glad att talaren före mig här tog upp det. Vi behöver tydliga styrmedel. Där ser inte jag att supermiljöbilen är ett effektivt styrmedel. Det gav bara en ytterst marginell ökning av försäljningen av miljöbilar i . Det blir mer symbolpolitik, som jag ser det, när ett styrmedel ger så lite effekt. Det är inte symbolpolitik vi ska hålla på med. Vi ska hålla på med riktig politik som skyndsamt ställer om hela bilflottan. Det är vad vi måste lyckas uppnå. En åtgärd som kan vara gynnsam och vara lite mer resurssparande är bilpooler. Här behöver användarna inte tänka på inköp, fast parkering och service till bilen. Det är oftast en kostnadsbesparing. Till exempel har man i gjort en stor besparing efter att ha låtit flera förvaltningar anlita bilpooler i stället för att köpa tjänstebilar. vill se att bilpooler gynnas så mycket som möjligt. Det ger också fler möjlighet att skaffa elbil. Personer som kanske inte har råd att köpa en bil själva har möjlighet att dela på en bil. Därför är vi glada att det nu föreslås att man i stadsmiljöavtalet ska arbeta med att biltrafiken i städerna minskar. Det ska bli ett utbyte. Man ska få pengar till kollektivtrafik och vidta åtgärder för att minska biltrafiken i städerna. Men man ska också kunna arbeta med att gynna bilpooler. Det tycker vi är väldigt viktigt av många anledningar, inte minst av sociala skäl. Det är viktigt att alla har råd när man ska ställa om. För att nå en fossilfri fordonsflotta 2030 kan man använda väldigt många styrmedel. Det kan röra sig om allt från koldioxidskatt till vägslitageavgift, en mycket stor utbyggnad av kollektivtrafik och tåg samt att signalera väldigt tydligt till industrin vad samhället kommer att kräva av den för att vi vill värna vår civilisation. Då är det viktigt att alla är med på båten och att vi samarbetar för att ställa om och med marginal. Det är också viktigt att man ser över energiskattedirektivet i EU för att ha möjlighet att sänka skatten på biodrivmedel. Det är väldigt olyckligt att det nu har gått åt andra hållet. Det är viktigt att ge stöd till både produktion och forskning för att få fram nya drivmedel. Det gäller inte minst elsidan med forskning om batterier och så vidare. Jag vill återkoppla lite till bilbesiktningen, som tidigare talare tog upp här. Det som hände när bilbesiktningen privatiserades var att det blev fler platser att besiktiga bilen på i hela landet. Det kan man se. Däremot finns det flera artiklar i olika medier som tar upp att det är svårt att hitta besiktningarna. Det är inte så väl organiserat. Vad jag förstår har informationen inte gått ut på ett bra sätt. Det stora problemet är att det har blivit dyrare. Det är inte speciellt konstigt. Det är fortfarande lika många som vill besiktiga bilen. Om vi etablerar väldigt många olika företag som vill ta ut vinst mer än tidigare är det klart att pengarna måste tas någonstans ifrån. Som vanligt när det är vinstdrivande verksamhet kostar det antingen mer pengar eller drabbar arbetsmiljön för dem som jobbar inom verksamheten. Det är där man tyvärr ofta pressar för att få ut ökade vinster. Just därför ser vi ett problem med vinstintressena även inom bilbesiktningen. 192 (C) replik: Jag delar och stora engagemang för klimatsmarta fordon och i synnerhet kollektivt nyttjade sådana. hade trafikutskottet besök av bussbranschen som berättade om sina planer. De uttryckte en mycket stor oro för den osäkerhet som råder vad gäller besked från regeringen om skattefrihet för klimatsmarta bränslen, biodiesel etcetera. Vilka besked har att ge, , när det gäller de ambitioner som borde finnas för att mycket snabbt ge bussbranschen besked om villkoren och regelverket? Det här är en bransch som omsätter mångmiljardbelopp. Den är skattefinansierad, offentligt finansierad, och jätteviktig. Det är mycket långa kontrakt och långa åtaganden. Men det råder en betydande osäkerhet när det gäller ambition, vilja och förmåga hos den och den politiska majoriteten i denna kammare att ge besked. utgör en del av det regeringsunderlag som vi har. Det har framgått mycket tydligt i den debatt om vårpropositionen som vi har haft här i kammaren . Vilka besked har att ge kammaren på detta mycket centrala område? Att uttrycka en god ambition är vackert och bra, men är det på riktigt. 193 (V) replik: Först och främst sitter vi inte i regeringen. Vi är i opposition, tyvärr. Vi hade gärna varit med i regeringen. Då hade vi kanske satt ett lite starkare tryck på vissa miljöfrågor som jag hoppas att S kommer att mjukna inför när vi tar upp klimatdebatten ordentligt. Jag vill förtydliga att vi är i opposition. Men vi samarbetar om budgeten. När det gäller skattefrihet för biobränslen handlar det om EU. Vad jag har förstått är det EU som har lagt sig i. Perioden då det har funnits möjlighet att tillfälligt sänka skatten för biobränslen har gått ut. Jag vet att det är EU som styr det hela. Jag tog upp i mitt anförande att jag tycker att man ska ligga på för att EU ska ge möjlighet till skattesänkningar för biodrivmedel. Sedan tycker att långsiktigt ska alla drivmedel betala för sin energikostnad eftersom det är viktigt att vi går över till det mest energieffektiva. Om vi ska klara klimatutmaningen måste vi planera smart. Och måste vi gå över till det mest energieffektiva. Men det behöver vara skattefrihet än det har varit . Detta kan dock leda till att bussbranschen mer går över till eldrift. Och det är något positivt. Det finns elbussar som fungerar bra , särskilt stadsbussar. Man kan alltså hoppas att det i alla fall kan gynna det, eftersom det är mer energismart. 194 (C) replik: Jag tror inte att vare sig jag, bussbranschen eller någon annan i kammaren blev särskilt mycket klokare i fråga om vad och verkliga ambitioner är, utöver att de är allmänna, generella och vällovliga. Men vad gör konkret? utgör ett underlag för den vårändringsproposition som är presenterad. ekonomiska talesperson uttryckte med stolthet vilken påverkan har haft på vårändringspropositionens innehåll. På vilket sätt, , har gjort avtryck i den vårändringsproposition som presenterades när det gäller att bussbranschen med flera fordonsbrukare och fordonstillverkare i vårt land hett efterfrågar besked för att kunna investera. Besked behövs för att vi ska kunna fortsätta att ha en positiv utveckling där fordonstrafikens påverkan på miljön äntligen har brutits. 195 (V) replik: Det här är en EU-fråga. Det är EU som har stoppat möjligheten att sänka skatten på biodrivmedel. Det vi kan göra är helt enkelt att ligga på i EU och driva frågan där. Det är inte en budgetfråga egentligen. Även om det finns med i budgeten kommer styrningen inte därifrån, utan det är EU som styr. Därför hamnar det på ett annat bord. Jag vill tydliggöra att det är viktigt att vi går till EU och diskuterar det noggrant och driver på för att gynna en klimatomställning även i andra länder. Det är absolut en viktig fråga att ta upp. Men det är inte en budgetfråga. Just därför kan jag inte säga att har gjort avtryck i frågan. Styrningen har inte legat där. 196 (FP): sätter alltid jobben och företagandet främst. Men klimatförändringarna utgör en av vår tids största utmaningar. För att möta utvecklingen har drivit en tydlig energipolitik för att ersätta fossil energi. Det inkluderar kärnkraft, utvecklandet av system för koldioxidinfångning med mera. På transportpolitikens område återstår mycket att göra. Men tog vi flera viktiga steg mot en fossiloberoende transportsektor. Vi i tror på innovation och människans potential. Med teknik och förbättrade arbetsmetoder har vi byggt en civilisation , och det är nu vår uppgift att se till att fortsätta med dessa framsteg och värna vår planet. Det finns mycket att göra för att främja teknikutvecklingen. Vi i Alliansen vill premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria hållbara biodrivmedel. är inte emot bilar som sådana. Bilar skapar frihet och är inte minst för landsbygdsboende en nödvändighet för att kunna pendla till arbete och nå barnomsorg, läkare, skola och butiker. Bilen är här för att stanna och kan inte exkluderas ur beräkningarna med ett pennstreck i . En klimatpolitik för trafiksektorn måste därför rikta sig mot progressiva förslag på detta område. och Alliansen har satt upp en långsiktig prioritering om att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. För att vi ska nå det målet och klara åtagande om minskade växthusutsläpp måste vi se till att tillgången till koldioxidfri och billig el säkras. politik på området är tydlig. Regeringens politik på området lämnar dock mycket att önska. Jag vill med dessa ord yrka bifall till reservation 1 och 4. I detta anförande instämde , och (alla M), (C) samt (KD). 197 (KD): I princip alla vet att klimatfrågan är en av de största utmaningarna vår värld står inför. De motioner som vi behandlar handlar om en fossiloberoende fordonsflotta och infrastruktur för elektroniska fordon med mera. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem är det nödvändigt att vidta åtgärder som på ett effektivt sätt minskar de fossila utsläppen i vår fordonsflotta. Det krävs långsiktiga och goda förutsättningar för att användningen av förnybara drivmedel inom transportsystemet ska öka. Under alliansregeringen lyckades framgångsrikt öka andelen förnybar energi i transportsektorn. En rad åtgärder vidtogs för att bryta beroende av fossila bränslen. Alliansregeringen införde bland annat miljöbilspremien för att uppmuntra fler att köpa bränsleeffektiva bilar och bilar som drivs med mer miljövänliga bränslen. Vi gav även i uppdrag att se över hur elektrifierade vägar skulle kunna byggas upp och bli till verklighet. Vi vet att ligger i framkant bland jämförbara länder inom Europeiska unionen i omställningen till ett fossiloberoende transportsystem 2030. De satsningar alliansregeringen gjorde ger nu resultat. var som transportsystemet bidrog till att uppfylla internationella klimatåtaganden. Koldioxidutsläppen från inrikestransporterna beräknades då vara lägre än 1990-års nivåer. Det europeiska gemensamma målet om förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med hela åtta års marginal. Detta är en mycket positiv utveckling och beror delvis på den ökade användningen av energieffektivare personbilar och den ökade andelen förnybara drivmedel. Faktum kvarstår dock att inrikestransporterna fortfarande står för en tredjedel av de samlade växthusgasutsläppen i , och utsläppen från lastbilar är fortfarande över den nivå som uppmättes 1990. För att lyckas uppnå de högt uppsatta miljö- och klimatmålen måste koldioxidutsläppen från fordonssektorn fortsätta att minska, inte minst när det gäller utsläppen från tunga fordon. I den mån det är möjligt bör även mer godstransport kunna transporteras via järnvägen och sjöfarten. För att lyckas ställa om till ett fossiloberoende transportsystem krävs ytterligare åtgärder för att nå visionen om ett klimatneutralt 2050. Det är märkligt att regeringen i sin budgetproposition inte avsatte tillräckliga medel eller föreslog en förlängning av supermiljöbilspremien, då det är mycket oklart huruvida regeringen avser att utforma det planerade bonus–malus-systemet. För att den positiva utvecklingen, som en följd av de senaste årens klimatsatsningar, inte ska avstanna bär regeringen ett stort ansvar för att utvecklingen fortsätter på den inslagna vägen. Insatserna måste vara långsiktiga och effektiva samt främja teknikutvecklingen. vill särskilt premiera drivmedel med stor klimatnytta – detta genom att skattebefria hållbara biodrivmedel. Vi vill också att det planerade införandet av ett bonus–malus-system för miljövänligare bilar kommer till så fort det är möjligt. En höjning av fordonsskatten, genom en höjning av koldioxidbeloppet, är även det ett effektivt sätt att öka andelen miljövänliga fordon på våra vägar. är, tack vare alliansregeringen, fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Vi ser att privatiseringen av fordonsbesiktningen inte bara ökat valmöjligheten för fordonsägare utan också bidragit till ökad kvalitet i själva servicen. Till skillnad från tidigare kan vi nu se att besiktningsstationer finns på många fler orter än vad det gjorde tidigare. Enligt Transportstyrelsen har antalet besiktningsstationer ökat och antalet besiktningstekniker . Detta är något som även bekräftas av Swedac som framhåller att tillgängligheten på fordonsbesiktningsmarknaden har ökat kraftigt, även när det gäller besiktning av tunga fordon. Vi kan därmed konstatera att konkurrensutsättningen inte bara har lett till ökad tillgänglighet för fordonsägare utan också till fler jobb inom branschen. anser att den konkurrensutsatta fordonsbesiktningen kan utformas på ett sådant sätt som gynnar konsumenterna och uppnår god trafiksäkerhet och miljökontroll. Med detta yrkar jag bifall till Alliansens reservationer. I detta anförande instämde , , , och (alla M), (C) samt (FP). 198 (MP): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. Jag tänkte börja med att ta upp en fråga som vi inte ägnade så mycket tid åt när vi avhandlade frågan i utskottet. Det gäller en folkpartimotion om buller av . Jag finner att det finns flera sympatiska och sakliga inslag i den. Över 2 miljoner människor i utsätts för buller där trafiken är huvudorsak. Det vållar hälsoproblem i form av högt blodtryck, koncentrationssvårigheter hos barn och överfrekvens av stroke. Vi måste tänka på detta när vi planerar stadsmiljön framöver. Människor ska kunna förflytta sig på ett bra sätt utan att hälsan riskeras. Det behöver vi från både riksdag och regering jobba mer med. Så övergår jag till det som är fokus i det här betänkandet, och det handlar om en fossilbränslefri fordonsflotta. Ser man på utvecklingen historiskt ersatte det här målet ett tidigare mål som vi rödgröna hade. Vi hade ett klimatmål för hela transportsektorn som innebar att skulle utsläppen vara nere i motsvarande maximalt den nivå som rådde 1990. När vi diskuterade klimatåtgärder pratade vi om alla transportslag. Vi diskuterade persontransporter och godstransporter. Jag saknar lite grann det här . Det är inte bara utbyte av bränsle som behövs för att minska oljeberoendet. I EU finns ett infrastrukturdirektiv som nämns i betänkandet, 214/94. Det handlar om infrastruktur för förnybara drivmedel. Direktivet ska implementeras i medlemsländernas lagstiftning . Där har vi en utmaning framför oss. Det är mycket klokt att man tänker så här: Med den takt som vi har hållit kommer vi inte att nå målen. I EU är direktivet inte i första hand motiverat av klimatskäl utan av försörjningsskäl. Man har funnit att det är väldigt sårbart att vara beroende antingen av eller för att kunna driva transportsystemen i respektive länder. Vi behöver i större utsträckning kunna klara oss med de bränslen som vi kan alstra på egen hand. Frågan är då hur detta ska gå till. Som många andra hänvisar jag till den utredning som gjordes av , FFF, Fossilfrihet på väg. Det är tydligt att det är tre olika ben som hela omställningen ska stå på. Ett ben är byte av bränsle, och ett annat handlar om att vi måste byta transporter till mer energieffektiva sådana – från väg och flyg till järnväg och sjöfart, eller till cykel om det gäller persontransporter. Det är en helt nödvändig ingrediens för att vi ska minska fossilberoendet. Sedan måste vi också ha mer energieffektiva fordon och en transportsnål samhällsplanering. Det här är ju inget nytt. Jag vill åter göra en historisk återblick. Det kan låta på Alliansens företrädare som att ni på något sätt kom på och tog initiativ och att ingenting annat hade hänt innan ni regerade. Men när var statsminister tillsatte han en oljekommission. Det fanns en vision om ett grönt folkhem. Det är dags att vi sätter det här i ett större sammanhang. Det handlar inte bara om att fasa ut oljan från transportsektorn, även om det är en stor uppgift i sig, utan det handlar om någonting som kan bidra till nya arbetstillfällen i fordonsindustrin, till infrastruktur och så vidare. Vad är det då som efterfrågas? Jag har tittat på alla konkreta styrmedel när det gäller pengar till bland annat laddinfrastruktur och bonus–malus. Det är ingen jättestor skillnad mellan vad regeringen föreslår och det som Alliansen företräder. Det man borde säga, och det vi också säger i utskottet baserat bland annat på Trafikanalys, är att det krävs helt nya och mycket tuffare åtgärder för att nå målen. Vad är det då för åtgärder som kan komma i fråga? Vi noterar att regeringen har tillsatt en utredning om kvotplikt. Utan att vi nu kan säga exakt hur det ska se ut behövs det ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel samt långsiktiga spelregler så att branschen och dess företrädare vet vad som gäller. råder det stor osäkerhet när det gäller investeringar i förnybart. Olika aktörer, bränsleleverantörer, frågar sig vad de ska investera i eftersom de inte vet vad som gäller i taget. Den osäkerheten måste vi ersätta med ett långsiktigt åtagande så att man vet vad som gäller. Då kan vi inte satsa på allt. Det är ganska naivt att säga att det får marknaden sköta. Marknaden finns framför allt i städerna där många bor tillsammans. Där kan vi finna både elladdningsmöjligheter, etanol, biogas, kanske vätgas och så vidare. Det är i städerna det är lättast att leva utan att ha egen bil. Däremot kan lanthandeln rimligen inte förväntas ha en uppsättning med sju olika drivmedel. Om vi ska klara av omställningen till förnybara drivmedel behövs därför offentliga insatser, medvetna investeringar och planer så att de förnybara drivmedlen finns där bilen gör störst nytta i människors privata liv. För egen del är jag mycket nyfiken på vad en kvotpliktsutredning kan leda till. Det system vi haft , där har en skattenedsättning och behöver lägga mycket energi på att förmå EU att förstå varför förnybara drivmedel inte ska beläggas med koldioxidskatt, håller inte långsiktigt. Det ger inte rätt spelregler. Vi behöver ha ett mer långsiktigt commitment, och då måste hela kedjan fungera. Det finns en brist på struktur i debatten. Vi kanske diskuterar ett drivmedel, men så finns det inte fordon som passar till det drivmedlet, i alla fall inte fordon som folk har råd att köpa. Vätgas kan vara mycket elegant, men hur många har råd att köpa en vätgasbil? diskuterar vi bilar som är väldigt bra, men då finns inte drivmedlet spritt över landet. Ska vi klara omställningen måste vi gallra i rabatten. Inga blommor växer och blir stora om man inte gallrar; det vet alla som håller på med blommor och trädgård. Likadant är det med drivmedlen. Om några av dem ska bli kraftfulla, växa och bli stora, måste vi våga välja ut dem. Vi måste låta hela kedjan fungera, från drivmedel, infrastruktur och pumpar till fordon. Först då kan vi bli det föregångsland som det är regeringens avsikt att vi ska bli när det gäller klimatomställningen. Vi behöver återta den position som hade 1972 när vi som första land i världen stod värd för , som vi hade tagit initiativ till, eller 1992 när ägde rum. Då hade ett högt anseende i klimatfrågorna. Det är dags att vi återtar den positionen. 199 (S): , , kommer varje arbetsdag med sin pappa till förskolan. Han ställer sig framför en karta och frågar: Vad är det här? Pappan svarar: Det är . Så lyfter han handen lite åt höger och frågar: Vad är det här? Pappan svarar: . lyfter handen ännu lite längre upp och frågar: Vad är det här, pappa? Svaret från pappan är: Det är . Sedan lyfter han handen så högt upp han kan och frågar: Vad är det här? Och pappan svarar: Det är också , . Därefter gör så som barn brukar göra.