prot · H30918 · 2015-10-22 00:00:00 — Det säger alltså som också har föreslagit en nedläggning av den förra regeringens statliga riskkapitalbolag med ett kapital på . Dessa medel finns ju redan sedan förra EU-perioden. och , till exempel, fick 88 miljoner. Hela fick 1,3 miljarder. Då ber jag näringsministern förklara hur han i sitt eget pressmeddelande kan säga att detta ”är en ny förstärkning av tillgång till riskvillig finansiering”. 60 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att för norra , och framför allt för de delar av där det har varit svårt att få tag i kapital för växande företag, är fokuset bara på riskkapital delvis felaktigt. Det är inte bara riskkapital som är intressant. Det är viktigt att ha det perspektivet framför sig, inte minst för de företagare som inte har fastigheter och andra tillgångar som har ett stort värde. De har sedan finanskrisen haft ännu sämre möjligheter. Affärsbankerna jobbar nu på ett annat sätt och har lämnat delar av . Det gör också att det har blivit svårare att få tag i kapital. Jag vill gärna höra uppfattning: Är det intressant med kreditgarantiförslagen i ? Det är ett annat sätt att attrahera kapital av en annan sort som jag menar har absolut störst betydelse på landsbygden i . Det är en ganska stor del av förslag. Det har kommit in synpunkter på hur man ska utforma det och hur det ska organiseras, men principiellt är det nog rätt att flytta en del fokus från att bara handla om riskkapital till att också handla om kreditgarantier för att utveckla näringslivet i hela . Man kan inte både ha kakan och äta upp den. Tycker man att det är bra med kreditgarantier och vill finansiera sådana insatser i hela , som betyder mest i de delar där det är svårt att få garantier , då måste man finansiera detta. Vill man att det ska komma till en demonstrationsanläggningsfond – jag har uppfattat att skogsindustrin är en av de varmaste förespråkarna för det, därför att man ser att hela bioenergi- och bioekonomiperspektivet kommer att kräva stora investeringar i anläggningar som är för dyra och för svåra att få finansiering för – då måste man orka med att leverera de förslagen. Jag mottar gärna eller andra partiers åsikter i det här arbetet. Regeringen har lagt fast en principiell hållning som innebär att vi måste lösgöra mer av kapitalet för att få det att jobba i de faser där det inte fungerar . Vi har som ambition att inte bara tala om riskkapital, utan vi talar också om kreditgarantier. Det är en fråga av regionalpolitiskt stor betydelse. Men om har kreativa och konstruktiva ingångar i den här diskussionen är jag beredd att lyssna på dem i den fortsatta processen. Det blir lite slarvigt när man säger att alla pengar tas någonstans ifrån och försvinner någonstans ifrån, för då måste man säga nej till alla förslag som handlar om att också utveckla verksamheten. Jag hoppas inte att tycker det. Den andra slängen som jag fick handlade om skatter. Jag kan bara avslutningsvis konstatera att är det enda borgerliga partiet som håller fast vid de skattesänkningar som kostade runt under den borgerliga regeringsperioden. Det gällde sänkta skatter på arbetsgivaravgifter för unga. Trots att de genomfördes och kostade sänkte de inte ungdomsarbetslösheten. Alla andra borgerliga partier har steg för steg i sina budgetförslag övergivit den här modellen. Det är ett slöseri med skattepengar, det är bättre att använda dem på annat sätt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, och det är det som regeringen gör. 61 (C): Vi i är väl medvetna om att det är problem även med utlåning från banker. Det var därför som vi drev detta med investeraravdrag, som vi dessutom vill utöka, det vill säga att om du som privatperson hjälper ett företag med kapital kan du också få göra ett avdrag för det i deklarationen. Det är ungefär vad det gå ut på. Jag sa tidigare också att det finns många bra förslag i utredningen. Det skulle behövas för att gå igenom och kommentera alla förslag och kanske titta på förbättringsområden. Det gör jag gärna. Jag hoppas att ministern inte bara kommer med erbjudandet här i talarstolen utan att det de facto är en inbjudan. Jag tycker ändå inte att det är oviktigt med Inlandsinnovation. Jag har på nära håll sett hur otroligt viktig den har varit. Inlandsinnovation har också bidragit med extra medel till Norrlandsfonden. Man har även avsatt en del medel till som ger väldigt små lån i ett initialt skede, till exempel om en frisör vill låna pengar för att bygga ut sin verksamhet eller sin salong. Min fråga tillbaka till ministern blir: Varför ska de mest utsatta delarna av landet betala för resten av landet, och framför allt för de större städerna? Det är inte jag som säger det, utan det är nämligen Tillväxtanalys som säger att av allt riskkapital hamnar i de större städerna. För mig är detta en omvänd som snarare fokuserar på något slags prins . Ni tar tusentals miljoner och ger tillbaka några få. Det är precis som när jultomten delar ut stora paket. Förhoppningarna är väldigt stora att man ska hitta något spännande, men när man öppnar det stora paket innehåller det inget annat än ett par ”stickesockar” som dessutom kliar. 62 (C): Jag noterar att det var svårt för statsrådet att förklara varför man betraktar tidigare fulla bidrag från EU som nytt riskkapital i de län som jag frågade om. Men jag kunde inte uppfatta något svar. Jag har som egenföretagare erfarenhet av näringslivsfrågor, och det handlar om långsiktighet och uthållighet och att kunna skapa en bra finansieringsform. Jag talade om invest som också investerar i företag. Man säger att man gärna investerar, men med lite mindre belopp, från upp till 10 miljoner. Då har det varit väldigt bra att ha tillgång till Inlandsinnovation som hanterar de större beloppen, från 5 miljoner upp till 50 miljoner. Det är en viktig del när man funderar på hur Inlandsinnovations insatser ska ersättas i dessa områden med ett bra samarbete. När det gäller lånegarantin vill jag bara kommentera den. Lånegarantin är jättebra, men den kostar pengar, och banklån kostar pengar. Det är svagheten med att bara luta sig mot en lånegaranti. Fördelen är att man kan prata om investeringskapital. Kapital är gratis för företag fram till dess att man ger utdelning. Till dess är aktiekapital väldigt bra för nystartade företag. Jag tycker att den möjligheten borde kompletteras. är ofta med och tar en del lån, men lån blir ofta väldigt dyra, 6–, jämfört med marknadspriserna som är mycket lägre. Jag vill ändå upprepa frågan: På vilket sätt kommer det nya förslaget, som näringsministern kommer att lägga fram, att tillskjuta kapital till den här delen av ? 63 Närings- och innovationsminister (S): Tack för den här interpellationsdebatten! Det som jag tar med mig från debatten är ett antal medskick där vi har haft lite olika uppfattningar om beloppsgränser. Vi har haft lite diskussioner kring hur det ska organiseras. Det fanns en positiv tanke om kreditgarantierna, som är en annan typ av finansiering, som det kanske har talats om för lite, inte minst för landsbygdens utveckling. Jag konstaterar dock att inte har velat tala om demonstrationsutvecklingsfonden. Mikrofond är exakt det som Inlandsinnovation har investerat i, en form av affärsänglar. Det är exakt detta som mikrofonder har som syfte att göra. Man har i princip haft regeringsmakten. Det har nästan funnits kritik för att det statliga riskkapitalet inte har organiserats på ett tillräckligt effektivt sätt. Jag vill inte gå in på det för mycket, men det är klart att Inlandsinnovation initialt har fått enormt mycket kritik för hur verksamheten bedrevs. Jag har inte gjort någon stor poäng av det i den här debatten, men jag skulle kunna göra det. eget ansvar för utformningen av Inlandsinnovation blir väl en del av förklaringen till att man nu kanske inte orkar med att göra förändringar i det statliga riskkapitalet så energiskt. Men jag tror att vi måste göra det. För att få utveckling och kunna göra prioriterade satsningar måste man också göra förändringar. Jag är dock fortsatt beredd att ta den utsträckta Lovikkavanten och se vad som går att göra för att se hur de här förslagen kan bli så bra som möjligt, så att man gynnar tillväxt och utveckling i hela , vilket är en naturlig utgångspunkt för fortsatta arbete. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:68 om hantverkskunnandets status och bevarande 64 Statsrådet (S): har ställt ett antal frågor till mig om hur jag avser att öka hantverkskunnandets status och verka för dess bevarande, hur jag avser att motverka att vissa hantverksyrken dör ut, hur fler ska få gesällbrev, hur hantverkare från andra länder ska få sina yrkeskunskaper validerade snabbare och hur hantverksbranschen gynnas av regeringens reformer. Inom utbildningssystemet finns många möjligheter att utbilda sig till hantverksyrken med olika inriktningar. De finns inom gymnasieskolan och , inom utbildningsformen konst- och kulturutbildningar och även inom vissa högskoleutbildningar. Dessa utbildningar erbjuds också inom folkbildningen och av enskilda utbildningsanordnare. Jag anser att det är viktigt att yrkesutbildningar är ett attraktivt val för framför allt unga människor. Det är bekymmersamt att intresset för yrkesutbildningar har varit vikande under en följd av år trots att det finns god tillgång till sådana. Regeringen har därför i budgetpropositionen avsatt – och mer ska avsättas framöver – för att på olika sätt stärka yrkesprogrammens kvalitet. Regeringen har även beslutat om direktiv till två utredningar som båda, ur olika perspektiv, har i uppdrag att främja matchningen mellan ungdomars val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. Detta ska den så kallade jobba med. har i uppdrag att analysera och lämna förslag som har koppling till yrkesprogrammens attraktionskraft. Det är ett viktigt uppdrag för utredningen att lämna förslag på hur yrkeselevers rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet kan stärkas. Samhällets behov av och efterfrågan på olika yrkeskunskaper och yrkesfärdigheter förändras . För att motverka att hantverksyrken försvinner kan utbildningar som medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde ingå i . De särskilda bestämmelserna om stöd för konst- och kulturutbildningar riktar sig också bland annat till utbildningar med ett innehåll som syftar till att bevara eller utveckla kulturarvet. Dessutom finns det ett stort utbud av utbildningar med hantverksinriktning som bedrivs under friare former inom folkbildningen. Jag anser därför att utbildningssystemet erbjuder bra förutsättningar för att den som vill ska kunna lära sig ett hantverksyrke. Men det förutsätter också att det finns intresse för att utnyttja de möjligheter som finns. Vad gäller gesällbrev utfärdas det mellan 800 och 1 000 sådana . Utfärdandet av gesällbrev sker på initiativ av bransch- och yrkesorganisationer. De avgör själva hur, i vilken form och i vilken omfattning sådana yrkesbevis ska utfärdas. Den enskilde väljer själv att ansöka om gesällbrev. Den betydelse ett sådant bevis har i yrket eller i samhället är helt beroende av vad dessa organisationer och yrkesutövarna ger det för betydelse. Jag anser att de här bevisen kan vara ett bra komplement till examina, betyg och intyg som utfärdas inom utbildningssystemet. Det är värdefullt för de berörda yrkena och deras utövare att det kan utfärdas gesällbrev, men omfattningen av detta ska inte regleras av staten. Validering av reell kompetens när det gäller personer från andra länder är dels ett ansvar för arbetsmarknaden, dels ett ansvar för utbildningsväsendet, beroende på syftet. Arbetsförmedlingen tillförs betydande medel i regeringens budgetproposition för att yrkesvalideringar mot särskilda branschstandarder ska kunna öka. Validering av reell kompetens i syfte att få formella intyg eller betyg i yrkesämnen på gymnasial nivå är en uppgift för kommunernas vuxenutbildning. Regeringen avser att tillföra betydande resurser såväl till den yrkesinriktade vuxenutbildningen, som kallas yrkesvux, som till komvux. Ett villkor är att den enskilde ska ha möjlighet att få sina tidigare kunskaper och erfarenheter validerade. Syftet med regeringens investeringar i det här avseendet är att de som har behov av och förutsättningar för att få sina kunskaper validerade ska få det så snabbt som möjligt. 65 (M): Jag får börja med att tacka för svaret. Jag har ställt frågor om statusen för hantverkskunnandet och åtgärder för att fler ska få gesällbrev och för att motverka att hantverksyrkena dör ut. Jag har även frågat hur hantverkare från andra länder ska få sina yrkeskunskaper validerade och framför allt hur hantverksbranschen gynnas av regeringens reformer. Jag blev lite fundersam när jag hörde svaret från statsrådet, och jag ska förklara varför. Hon pratade mycket om yrkesutbildning, och det är viktigt. Det tyckte den gamla alliansregeringen, och jag har förstått att även den nya rödgröna regeringen har gjort vissa prioriteringar på detta område. Men gesällbreven inom hantverksyrkena är inte riktigt detsamma. Det är egentligen en typ av spetsutbildning inom vissa hantverksyrken, medan yrkesutbildning är något mer generellt, vilket gäller både den yrkesutbildning som vi har på våra gymnasieskolor och yrkesutbildningar i övrigt. De kan komplettera varandra, men det är definitivt inte samma sak. Jag blir också lite fundersam över att det i utfärdas ca 1 000 gesällbrev , medan man i , för att ta ett närliggande land, utfärdar ungefär 60 000 gesällbrev och i 160 000. Då säger man från regeringens sida att gesällbreven inte är regeringens ansvar. Nej, det kan man väl säga. Men det är ett samhällsansvar att se till att vi har bra hantverksutbildningar och att man samarbetar med de organ som ger ut gesällbreven. Det finns ett intresse från de här organisationerna av att få en bättre verksamhet med fler mästarbrev och gesällbrev. Detta är ett område som behöver på flera sätt. är det på en rad områden svårt att få tag på hantverkare med hög kompetens och med gesällbrev eller mästarbrev; man får till och med emellanåt gå utanför för att få tag på de här tjänsterna. Det skapar också fler jobb. Men det är inte minst viktigt ur integrationssynpunkt. Vi vill alla ha fler jobb och en bättre integration. Då är detta en viktig del som kan komplettera andra jobb. Jag vill med det här debattinlägget framhålla att det är bra om statsrådet kan göra mer än att bara hänvisa till statens yrkesutbildning. 66 Statsrådet (S): Jag tackar för hans kommentarer och hans intresse för yrkesutbildningar och hantverksyrkena. Jag är väldigt glad över att vi delar den positiva inställningen till de här yrkena. Jag beklagar däremot att den tidigare borgerliga regeringen inte såg lika positivt på yrkesutbildningar rent generellt. Vi hade tidigare en representant på som på många sätt talade ned yrkesutbildningar när man tvärtom borde tala upp dem och deras status. I mångt och mycket har man länge pekat på yrkeselever och dem som sysslat med hantverk av olika slag. Det har låtit som om dessa människor har lägre ambitioner och sämre kunnande. De är de som ingenting vill och kan, och därför måste vi sänka nivåerna för dem för att de ska kunna ta sig igenom utbildningssystemet och vilja börja jobba. Jag tror inte att någon vill bli stigmatiserad på det viset. Jag och regeringen vill för det första prata upp statusen för yrkesutbildningarna och de jobben. Vi vill göra det tillsammans med parterna, , LO och flera, för det kräver ett gemensamt ansvar. Sedan måste vi bygga ut kapaciteten för yrkesutbildningar från gymnasiet till vuxenutbildningen och . Det måste bli en sammanhållen och bra kedja. Jag håller inte riktigt med om att detta inte är relevant för de jobb som vi nu pratar om. Det ordinarie utbildningssystemet syftar ju till att kompetensförsörja arbetsmarknaden. Vi har gymnasieprogram som leder till att man kan bli plåtslagare, bagare, florist, snickare med mera, men vi måste få fler unga att välja de utbildningarna, såväl på gymnasiet som inom folkbildningen, inom vuxenskolan och så vidare. Kapaciteten är viktig, och attraktionen är viktig. Jag ser gärna att vi finner varandra, moderater och socialdemokrater emellan och mellan regeringen och det borgerliga blocket, för att gemensamt stärka dessa utbildningar, för de leder till jobb och är bra för arbetsmarknaden och därmed också för vår ekonomi. 67 (M): För det första delar jag nog inte bilden av att alliansregeringen har sett ned på yrkesutbildning, tvärtom. Jag vet inte om vi har levat i olika världar. har inte minst Socialdemokraterna men även de rödgröna försökt få det till att all yrkesutbildning skulle vara utformad så att man kunde fortsätta in i högskolan. Det kan vara bra när det är möjligt. Man har sett ned på många av yrkesutbildningarna och velat ha bort dem. I flera fall försökte alliansregeringen faktiskt få tillbaka yrkesutbildningar och tydliggöra dem. Jag tackar för förklaringen, men jag kvarstår i min uppfattning att mer kunde göras när det gäller själva gesällutbildningen och så vidare. Åtgärder för fler gesällbrev är jätteviktiga. Trots vad jag har hört här tror jag att det är bra att regeringen tar initiativ i denna fråga och att man får en yrkesutbildning som går ihop även med gesällutbildning, så att man får en del av grundutbildningen och kanske även gymnasie- och yrkesskola men också går vissa tider i specialistutbildning hos en mästare och blir gesäll. I de djupa gesällutbildningarna kan det ta innan man blir duktig på sitt yrke. har varit dåligt på att validera utbildningar när människor kommer utifrån, från andra länder. Det gäller både högskoleutbildningar och yrkesutbildningar. är historiskt uppbyggt av duktiga hantverkare. Går vi tillbaka i tiden kan vi se att vi har fått bidrag inte minst från , , och . Många av de fina hus vi beundrar här i i är byggda med hantverkskunnande som kommer från de här länderna. Vi måste vara bättre på att validera utbildningar, för vi behöver människor utifrån, och vi behöver också inom utbilda personer för dessa spetsyrken. Rätt utnyttjat skulle vi kunna få ett mycket bättre utbyte av människor som är och tänker bli hantverkare i gesällyrken. 68 Statsrådet (S): Låt mig börja med att vittna något om vad svensk yrkesskicklighet kan innebära. talar om de vackra hus vi ser här i . Själv fick jag före, under och följa det svenska yrkeslandslaget, som skulle tävla i i . Det var väldigt engagerade och passionerade unga män och kvinnor som verkligen höll den svenska fanan högt och presterade väl. De tog medaljer och fick utmärkelser och visade verkligen att svensk yrkesskicklighet är något i världsklass. Det vi behöver göra är att knyta samman alla dessa delar för att fler elever ska välja praktiskt utbildning. Vi måste få arbetsmarknadens parter att också bidra till det. Vi som håller på med politik behöver självfallet bidra med vår del. När jag samtalar med parterna har jag inte fått någon signal om att det skulle vara gesälldelen som är problemet. Parterna menar i mångt och mycket att de kan sköta det själva. Precis som jag sa i mitt anförande ämnar jag inte göra staten mer inblandad än nödvändigt i detta arbete. Jag har tilltro till att branscherna kan sköta detta själva. Däremot vill jag att staten tar ansvar för att fler unga väljer att plugga till dessa yrken, och vi jobbar också med valideringen, precis som Staxäng framhåller. Jag håller med om att alldeles för få människor som kommer till får sina kvalifikationer validerade på rätt vis. tänker jag att det är en djungel därute, tyvärr, även om det finns en del goda exempel. Det vi måste göra är att skapa ett nationellt sammanhållet valideringssystem, som framför allt är överblickbart för den enskilde, så att man kan se vad som är ens egen dörr in och vilka steg man måste följa för att få sina kunskaper erkända. Detta jobbar regeringen med. Vi har redan tillfört resurser för att valideringen ska bli bättre. Exempelvis har fått mer pengar för att folk ska kunna bli validerade inom medicinska yrken. Vi skjuter till pengar till Arbetsförmedlingen, så att branscherna ska kunna validera yrkeskunniga. Detta ska vi se som steg ett. Det som behövs är en sammanhållen större struktur för att få ordning på detta. Vi kommer att återkomma med förslag inom området . Vi har jobbat intensivt med detta . Det har varit prioriterat. Det är inte enbart en del av vår utbildningspolitik utan också en del av vår jobbpolitik, som ska se till att sysselsättningen i blir bättre och att vi pressar tillbaka arbetslösheten inom de grupper där den är för hög. 69 (M): Jag får också tacka statsrådet för svaret. Jag tror att det är viktigt att ta upp denna fråga. Jag tror inte att regeringen har någon avsikt att lämna gesäll- och mästarbrevskunskapen utanför, utan man har helt enkelt inte tänkt på detta. Man tror att det ingår i den normala yrkesutbildningen och att det bara är en liten del. En riktig gesällutbildning är en spetsutbildning. Det är en utbildning som tar fem – lika mycket som det tar att bli läkare i många fall. En spetsutbildning på yrkesområdet tar faktiskt mellan fem och där kunskapskraven är höga. Det är viktigt att vi för fram denna fråga tillsammans med branschen. Branschen säger själv att man har velat ha en tydlig fortsättning tillsammans med regeringen, inte minst för att kunna få in nya människor och ungdomar, både från andra länder och från , som går dessa utbildningar och sedan går gesällutbildningarna. Framför allt är jag glad för att vi kan få en tydligare och bättre validering när det gäller dem som redan har stor kunskap men som aldrig blir riktigt gesällutbildade och får betyg. 70 Statsrådet (S): Tack, än en gång, , både för debatten och för jämförelsen! Ja, vi håller med varandra om att yrkesutbildningarna behöver främjas. Regeringen kommer att satsa på en utbyggnad av kapaciteten. Vi kommer att satsa på attraktiviteten för de här utbildningarna. Vi kommer att göra det tillsammans med parterna. Jag för gärna en vidare dialog med Staxäng och och de övriga borgerliga partierna om hur vi kan samla oss kring yrkesutbildningar och allt som har med samverkan mellan skola, arbetsmarknad och näringsliv att göra. Jag vill på intet sätt stå här och vara kompromisslös, utan jag framför den politik som regeringen har satt på agendan hitintills. Där handlar det primärt om att bygga ut det ordinarie utbildningssystemet. Vi har en god plattform där, men den behöver bli än bättre. Tack, än en gång, för interpellationen! Jag hoppas att vi ska få fortsätta vårt samtal om detta. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:38 Anläggningsbesked för biodrivmedel 2015/16:33 om och energiomställningen (2015) 33 Gemensamt samrådsdokument På väg mot ett nytt partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna i , och efter 2020 KOM(2015) 315 Rapport från kommissionen Årsrapport om subsidiaritet och proportionalitet KOM(2015) 316 Rapport från kommissionen Årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten § 14 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2015/16:83 lägsta arbetslöshet 2020 av (M) till finansminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:165 Tullens förmåga att förhindra vapensmuggling av (M) till finansminister (S) 2015/16:166 Onyktra förare av (M) till statsrådet (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:98 Hur ökningen av sjukskrivningar ska hejdas av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:120 EU:s avtal med av (FP) till utrikesminister (S) 2015/16:121 Kontrollstation 2015 av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:122 Oberoende undersökning av attack mot sjukhus i av (V) till utrikesminister (S) 2015/16:126 som region av (M) till statsrådet (S) 2015/16:124 Räddande av de småskaliga vattenkraftverken av (M)