prot · H3099 · 2015-09-29 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att Lawen Redar (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden / § 3 Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att följande ledamöter skulle tjänstgöra som ersättare för statsråd : (S) för statsminister (S), (S) för statsrådet (S) och (S) för arbetsmarknadsminister (S). § 4 Anmälan om ordförande i utskott Tredje vice talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i kulturutskottet . § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:19, 29 och 31 till socialförsäkringsutskottet 2015/16:57 till näringsutskottet § 6 Svar på interpellation 2015/16:1 om ofinansierade skattehöjningar 1 Finansminister (S): Finn har frågat mig varför en försiktighetsprincip bara tillämpas vid utvärderingen av skattesänkningar och inte också vid skattehöjningar. Han har också frågat mig om hur ökade offentliga utgifter ska finansieras om det visar sig att avtrappningen av jobbskatteavdraget inte leder till ökade intäkter för staten. Slutligen har han frågat mig hur mycket jag är beredd att höja marginalskatten om jag inte anser att är för högt. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer. För att genomföra angelägna satsningar som bland annat kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten höjs. Avtrappningen av jobbskatteavdraget ger nödvändiga skatteintäkter och har en bra fördelningsprofil. Jag vill betona att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som tidigare statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på till exempel sysselsättning och bnp. erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang. Det finns inga planer på fler höjningar av marginalskatten utöver dem som presenterades i budgetpropositionen . Jag vill avslutningsvis notera att Finn påstår, baserat på samma typ av beräkningar som han använder för att kritisera avtrappningen av jobbskattevadraget, att den så kallade värnskatten är en förlustaffär. Jag påminner då om att Finn eget parti under sina vid makten valde att inte göra något åt denna påstådda förlustaffär. 2 FINN (M): är ett unikt land, glädjande nog oftast i väldigt positiv bemärkelse. Men kommer vi till beskattning av folket har vår unika position i världen många negativa förtecken. En alltför lång rad av år med socialistisk inspirerad ekonomisk politik har medfört att har begåvats med världens högsta skatter, inte minst marginalskatter. Progressiviteten i skatteuttaget är den högsta i världen. Som om inte detta är nog är troligen det enda land där man kan gå till val på att höja beskattningen ytterligare för befolkningen som man av stora väljargrupper tycks få beröm för detta. Hyckleriet är sedan fullbordat när socialisterna på första maj sjunger i sin international att ”vi under skatter digna ner”. Jag har i min interpellation försökt att få finansministern att resonera lite kring den så kallade Lafferkurvan. Men det ville inte finansministern, och sanningen att säga förstår jag henne. Skulle vi göra det framstår argumenten för den nu framlagda budgeten, där marginalskatten ökar från redan höga , som helt orimliga att vetenskapligt motivera. Syftet är att inbringa mer resurser till staten för att kunna genomdriva reformer som kostar pengar. Faktum är att marginalskatten är ännu högre för de många som betalar socialavgifter, men som trots det ligger över förmånstaken. För dem är marginalskatten inte 60 utan . Det är därför tur att finansministern på min fråga om hur högt skattetrycket kan bli aviserar att det inte finns några planer på fler höjningar av marginalskatten utöver den som presenterades i budgetpropositionen . Tack för det, ! Men med hennes och Socialdemokraternas vana trogen – ivrigt påhejade av och – håller jag det inte för osannolikt att det ändå sker ytterligare skattehöjningar . Jag kommer att – som det brukar heta i den här talarstolen – med stort intresse följa detta. Jag garanterar att jag återkommer om så ändå skulle ske. För att återgå till Lafferkurvan och vetenskapen om hur orimligt höga skatter påverkar nettot för såväl staten som individen på ett negativt sätt, vill jag kort förklara denna kurvas funktion. Lafferkurvan beskriver ett så kallat kurvlinjärt samband mellan skatteuttag och inkomster till staten. Han man i skatteuttag blir statens inkomster av naturliga skäl noll. Har man skatteuttag på inkomster får staten inte heller in några pengar. Var på kurvan bör man då placera sig för att optimera statens intäkter som individen upplever att beskattningen är rimlig? Det har varit en fråga som vetenskapen har funderat över . Sannolikt får staten in mer pengar om inkomstskatten är jämfört med om den är . Ingen vill ju arbeta som slav, utan då arbetar man för sin egen skull även om det skulle innebära mer improduktivt arbete för samhället, såsom byteshandel eller direkt kriminell verksamhet och svartarbete – detta för att komma bort från det som man upplever som straffbeskattning. De flesta vetenskapliga bedömare, däribland nobelpristagaren , placerar optimalt skattetryck enligt Lafferkurvan på någonstans mellan . Vi ligger alltså redan långt ifrån denna nivå, och med raska kliv är vi på väg ännu längre bort. På vilket sätt, , kan detta garantera att staten genom sin skattehöjarpolitik på heltidsanställningar ska inbringa de i inkomster på grund av de skattehöjningar som aviseras i höstbudgeten? 3 Finansminister (S): Regeringen använder de beräkningskonventioner för statsbudgeten och skatter som bestämdes efter budgetsaneringen . Dessa beräkningskonventioner har använts på för att beräkna både skattehöjningar och skattesänkningar. Bakgrunden till att man tog fram dessa beräkningskonventioner var ju att den borgerliga regeringen körde sönder statsfinanserna på 90-talat bland annat genom att beräkna stora dynamiska effekter på sin politik. Det skulle då ge stora effekter på människors beteende och öka skatteintäkterna, vilket tyvärr inte skedde med bedövande effekter på statsfinanserna som resultat. Sedan stramade man upp processen och tog fram dessa beräkningskonventioner, och det är dem som vi använder oss av, precis som alliansregeringen gjorde under sina . försöker Finn övertyga mig om var på Lafferkurvan som befinner sig. Ett tips till Finn är att börja med att försöka att övertyga sina egna partikamrater, för det hade kanske varit lättare. som Finn eget parti satt i regeringen sänkte man skatten med över 130 miljarder. Men man gjorde ingenting åt den värnskatt som enligt Finn inte heller inbringade några pengar till statskassan. Mig veterligen driver inte något förslag om att sänka värnskatten, vilket enligt Finn skulle vara en gratisaffär. Men jag tror att det i ett första läge är lättare att övertyga partivännerna än mig. 4 FINN (M): Tack, , både för det skriftliga svaret och för det som vi nu hörde i hennes inlägg! Jag har inget emot att man ser över om värnskatten ska avskaffas. Det är enligt mitt sätt att se en straffskatt på arbete och företagande som inte är motiverad. Det är också viktigt att notera att alliansregeringen har haft en profil på skattesänkningar på arbete som bejakar den fördelningsmässigt positiva profil som finansministern själv är ute efter nu när hon höjer marginalskatterna, vilket jag tvivlar på är fördelningspolitiskt vettigt. Vet vad som är ett normalsvenskt hushålls i särklass största utgift? Är det matkontot? Är det elräkningen? Är det telefon, eller någon annan kostnad som man betalar ? Nej, det är det inte. Det är skatten som är den i särklass största utgiften för varje medelsvenskt hushåll. Därför ska den nu enligt Socialdemokraternas logik, ivrigt påhejad av och Vänstern, igen höjas ytterligare och det radikalt. Man beräknade att sex av tio personer kommer att förlora på regeringens budget. Siffror figurerade på att åtta av tio hushåll skulle göra det. Varför var det så många? Jo, det bygger på den progressiva utvecklingen inte minst med de höga marginalskatterna. Om man till exempel tar ett hushåll som har en bruttoinkomst på och det råkar vara så att en av inkomsterna kanske är och en annan betalar detta hushåll mer i skatt än om bägge två hade i inkomst. Är det rättvist, ? Det som är väldigt allvarligt med snedfördelningen och synen på att progressiviteten är alla goda frälsare är att progressiviteten minskar livslönen. Om man till exempel börjar med en lägre inkomst under livet för att sedan få en högre inkomst i slutet av arbetslivet missgynnas man radikalt jämfört med om man har en någorlunda jämn inkomstfördelning över arbetlivet. Är det rättvist? Det motverkar dessutom intresset för att utbilda sig, viljan att byta jobb eller att i övrigt att anstränga sig, till exempel att starta företagsverksamhet och kanske bidra till att vi just får fler anställda och färre arbetslösa. Genom denna skattehöjarpolitik kommer man att kroniskt missgynna de individer som försöker att arbeta upp en högre inkomst senare i arbetslivet i förhållande till dem som nöjer sig med att ha jämn inkomstfördelning över sitt yrkesliv. Det blir ganska intressant när vi nu står här och 13 på dussinet av oss politiker förklarar att just lärarna ska ha radikalt höjda löner. Vi tycker nog alla att det är bra med de höjda lärarlönerna, eftersom det är ett av de viktigaste yrken vi har för våra framtida generationers möjligheter att inte minst kunna komma in på rätt sätt i arbetslivet. Men hur rättvist är det om man slår tillbaka genom att höja marginalskatten för de grupper som får denna höjning av sina akademiskt motiverade löner? Det är en väldigt inkonsekvent politik att ge på ett sätt i retorikens vackra sken och ta tillbaka i en budget som flaggar för att bland annat de lärargrupperna som ska få höjda löner nu kommer att få betala tillbaka så mycket mer i skatt till samhället utan att det är garanterat, som jag har nämnt tidigare, att det blir någon vinst för samhället. 5 Finansminister (S): När man lyssnar på Finn låter det som att lärare kommer att få höjd marginalskatt. tror jag inte att det är särskilt stor andel av lärarkåren som tjänar , tyvärr. Löneläget för väldigt många lärare ligger betydligt lägre än så. Sedan talar Finn om att det är orättvist om hushåll med olika lön får en högre beskattning än hushåll med lika lön. Det är en konsekvens av att vi har särbeskattning i medan ett land som till exempel har sambeskattning. När man är i och debatterar förs ofta den typen av argument fram. Vad gäller att använda dynamiska effekter vore det att backa bandet . Att sedan börja plädera för något som kan låta som att vi ska återinföra sambeskattning i gör att vi backar bandet ännu mer tillbaka. Jag hoppas att Finn verkligen inte menade att vi ska gå tillbaka till sambeskattning i . För att komma bort från det som Finn menar är en orättvisa måste vi annars avskaffa hela den statliga inkomstskatten. Det skulle vara väldigt kostsamt för statsfinanserna. 6 FINN (M): Det är inte bra att lägga orden i munnen på någon annan. Jag nämnde aldrig detta om sambeskattning. Jag talade om progressiviteten som det stora problemet. Vi ska ha en progressiv skatteskala. Det är vi överens om. Jag försöker få till en diskussion om vad den progressiviteten bör vara optimalt. Jag hävdar fortfarande att med de marginalskattehöjningar som kommer med den budget som läggs fram kommer vi inte garanterat att få några ökade intäkter till staten. Det är egentligen problemet. Då har man ofinansierade skattehöjningar, och det är vad den här interpellationen handlar om. Man kan fundera lite grann på: Hur kan svenska folket ha hamnat så långt fel på Lafferkurvan utan att det reagerar? Det visar sig i undersökningar att när svenska folket ska bedöma hur mycket skatt de betalar är det , enligt den senast gjorda undersökningen, som inte träffar rätt i vad det faktiska skattetrycket för dem själva är. I genomsnitt underskattar de den beskattning de utsätts för med . Då kan det vara så att svenska folket är bedraget om hur mycket skatt de faktiskt bidrar med till staten, utan att ha förstått hur hög den är. På det sättet kan man få en viss följsamhet. Men detta är omoraliskt och inte hållbart på . Gör man tydligt för svenska folket hur mycket skatt de faktiskt betalar och ställer det i relation till vad de kan få igen tror jag att svenska folkets skattevilja eventuellt inte längre kommer att vara så stor som den är. Det är ett väldigt allvarligt problem som vi måste lära oss att hantera. Det är sunt med de skattesänkningar som alliansregeringen lyckades genomföra och som Socialdemokraterna inledningsvis var positiva till. Men just , i det klister som de sitter i med och framför allt i budgetsammanhang, tvingas de driva upp skatterna till nivåer som kan skada vårt land. Jag sörjer detta. 7 Finansminister (S): Det är väldigt skönt i debatten att man i varje fall känner igen moderater. Moderater är oerhört upptagna med skatter och med en ständig önskan om nya skattesänkningar. De menar att alla skattehöjningar i sig själva är av ondo. Det finns en sida av myntet som de gamla ofta glömmer bort i sin fixering vid bara skatter. Det är att vi tar in skatter för att använda pengarna till någonting. De saker vi använder pengarna till är också saker som gagnar både sysselsättning och tillväxt. Ser vi ut över världen är det inte så att länder som har väldigt låg beskattning har högre sysselsättning och tillväxt än länder som har lite högre beskattning. Det är snarare tvärtom. De nordiska välfärdsmodellerna står sig väldigt väl i ett internationellt perspektiv. Vi har en lite högre skattenivå. Men vi använder resurserna på ett sådant sätt att vi kan stärka sysselsättning och tillväxt. Vi kan dessutom stärka jämlikheten. Det är allt fler ekonomer som kommit fram till att jämlika samhällen presterar bättre än länder med hög ojämlikhet. Det gör de inte bara för att det är bättre välfärd för människorna som bor i länderna, utan de presterar också ekonomiskt på ett bättre sätt. Det är samhällen där vi skapar system som gör att alla människor får möjlighet att växa och utveckla sin potential. Det gör vi genom att vi har väldigt bra dagis, hög kvalitet i skolan, fina fritis och gratis universitet och högskolor som är öppna för många. I ett sådant samhälle får människor möjlighet att växa oavsett vilken bakgrund de har. Det är klart att mer av all den kompetens som finns hos människor i det landet då också får utlopp. Det är därför vi ser hur det ser ut i världen. Länder som de nordiska länderna har högt skattetryck och höga skattenivåer. Men vi använder de resurser vi får in på ett produktivt sätt. Det är samhällen som levererar hög tillväxt och högre sysselsättning men också väldigt högt välstånd för medborgarna. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:2 om dubbelbeskattning vid pensionssparande 8 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att människor ska undvika dubbelbeskattning genom att införa en tillfällig bestämmelse så som föreslår. Frågan är ställd mot bakgrund av att regeringen föreslår att avdragsrätten för ett privat pensionssparande slopas. Det är en åtgärd som det finns stor politisk enighet om, och förslaget aviserades av den förra regeringen . Det är angeläget att spararna ges möjlighet att ta väl avvägda beslut om sitt framtida sparande. Förslaget har aviserats , och informationen om den privatekonomiska betydelsen av slopandet av avdragsrätten har varit omfattande, dels genom information från berörda myndigheter och företag, dels genom uppmärksamhet i medier. Den statistik som finns tillgänglig visar också att sparande i privata pensionsförsäkringar och på pensionssparkonton minskat kraftigt. Jag följer frågan noga och kommer att fortsätta att göra det. är det dock för tidigt att utifrån de uppgifter som finns dra några slutsatser i fråga om behov av övergångsbestämmelser. Tredje vice talmannen konstaterade att , som framställt interpellationen, inte var närvarande i kammaren. 9 FINN (M): Jag ska inte uppehålla finansministern i hennes tunga värv alltför länge, men jag tycker ändå att det här var en intressant interpellation. Interpellanten hade inte möjlighet att vara här, men jag tycker ändå att den principiella frågeställningen förtjänar en fundering. I den förra interpellationen diskuterade vi det här med att höja skattetrycket och ta ut mer skatter av befolkningen än vad som enligt min bedömning är nödvändigt. är det viktigt att de hushåll som med den budget som läggs får försämrade möjligheter kan fundera över vilka möjligheter individen har när det gäller att spara. Försämringen av möjligheterna till avdragsrätt för sparande – som är en form av trygghetssatsning för framtiden – förtjänar, som myndigheterna har konstaterat, att man överväger en övergångsbestämmelse. Jag skulle vilja ställa frågan till finansministern hur hon generellt ser på att individer själva försöker trygga sin framtid när de upplever att till exempel pensionen inte kommer att räcka. Den förra regeringen införde ju investeringssparkonton, och tanken var att stimulera till ett sparande som kunde göra att man kunde minska på andra avdragsmöjligheter. Det är kanske inte alla som har noterat det, men går regeringen in och höjer skatten även på investeringssparkontona och motverkar alltså sparande. Det finns ingen bred enighet, som ministern säger, kring att på det sättet försämra svenska folkets möjligheter till sparande. Alliansens tanke var att växla mellan olika sätt att spara. Jag noterar att Socialdemokraterna tillsammans med kamraterna i och med glädje tar ifrån svenska folket möjligheten att spara på detta sätt. 10 Finansminister (S): Det var ett intressant släpp från budgetmotion att ni kommer att gå emot den här förändringen av investeringssparkontona. Vi får se om de andra allianspartierna också gör det. Vi vet i alla fall var kommer att stå i den frågan. Givet att skatten på investeringssparkontot bestäms utifrån vår statslåneränta och vi har en extremt låg räntenivå, är det regeringens uppfattning att beskattningen på investeringssparkontot blir extremt låg. Därför föreslår vi dels att man inför ett golv för hur låg beskattningen kan bli, dels att vi höjer procenten på beskattningen på det kontot till den nivå som utredningen faktiskt föreslog när man föreslog investeringssparkontot. På så sätt kanske regeringens förslag inte är så oerhört radikalt. Vad gäller avdragsrätten för pensionssparande är detta ett förslag som alliansregeringen tidigare aviserade och föreslog och som den här regeringen nu fullföljer. Jag tycker att det förslag som alliansregeringen hade i det avseendet är väl avvägt och rimligt. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:3 om svensk finansiering av brasilianska vapen 11 Närings- och innovationsminister (S): har frågat försvarsminister om vilka åtgärder försvarsministern är beredd att vidta för att god ordning vidmakthålls i avtalet om anskaffning av 36 Gripen E och för anskaffning av vapen och sensorer med anledning av detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. AB har i uppdrag att på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt främjar svensk export. Begreppet ”svensk exportnäring” innebär att krediterna inte endast kan gälla för varor och tjänster med ursprung i utan kan ges en bredare tillämpning till andra leveranser som gynnar svensk export, sysselsättning eller andra intressen. I detta avseende görs ingen skillnad mellan olika branscher så länge nödvändiga tillstånd finns. AB Svensk Exportkredits motpart i det aktuella kreditavtalet är den brasilianska staten. Alla utbetalningar inom ramen för kreditavtalet förutsätter att erforderliga tillstånd finns. 12 (FP): Tack, statsrådet , för svaret på min interpellation! Jag är generellt sett inte någon vän av att svenska skattebetalare går i borgen för export av krigsmateriel. Ändå har jag vant mig vid att just svenska produkter blir föremål för exportkrediter i olika utsträckning. Man kan konstatera, fru talman, att redan när man blott och bart tittar på våra svenska är det utländska innehållet i dessa flygplan mycket omfattande. Minst hälften av förädlingsvärdet i JAS 39 har utländska leverantörer. Det gäller , det gäller men också flera andra länder. Bara den motor som planeras sitta i den nya versionen av JAS 39 E motsvarar en femtedel av det samlande anskaffningsvärdet. Min interpellation handlar dock inte om de 36 miljarder i exportgaranti som ställs ut för de svenska Gripenflygplanen, utan den handlar i stället om de 2 miljarder som lånar ut till den brasilianska staten för att de ska anskaffa vapen och sensorer från respektive . Det faktum att dessa 2 miljarder ligger i ett separat finansieringsavtal talar, enligt mitt förmenande, för att det logiska sammanhanget med huvudleveransen av stridsflygplan är ganska tungt. Jag undrar naturligtvis, statsrådet , vilka arbetstillfällen här i som gynnas av att vi nu finansierar leveransen från sydafrikansk och israelisk försvarsindustri. Jag vill gärna betona att skälet för min interpellation kanske inte så mycket handlar om exportkrediterna i sig som om hur regeringen avser att bringa en god ordning i de förehavanden som vi nu ser framför oss. Är det klokt av svenska myndigheter och svenska statliga tjänstemän att de ska attestera fakturor som avser leveranser som vare sig utgår från eller har som slutmål? 13 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Först vill jag bara konstatera att exportkrediter och garantier i den här formen har förekommit ganska länge i och är vanligt förekommande i väldigt många branscher. Inte minst under finanskrisen hade det en enorm betydelse för svenska företags möjligheter att bedriva handel och export när kreditsituationen såg ut som den gjorde. Hela dessa myndigheters verksamhet baseras på att definiera vad som är viktigt för svensk export och vad som ligger i svenskt intresse. Jag har faktiskt svårt att se någon affär som på ett så tydligt sätt gynnar svenskt intresse som försäljningen av Gripen till . Det är största exportaffär någonsin och omfattar 36 plan. Det är en affär som uppgår till . Bara räknar med att affären skapar kanske 1 000 jobb inom produktion och utveckling i . Det är ett samarbete som med sträcker sig långt framåt i tiden. Det är ett samarbete som vi nu bygger med på 30–och som handlar om både fördjupning och breddning av bilaterala samarbete med inom en rad områden. Vi är ganska stolta över att har pekat ut som en av ett fåtal strategiska partner internationellt sett. Tittar man på faktorerna till varför valde att köpa Gripensystemet från i den hårda konkurrensen med franska Rafale och var det framför allt det långtgående industriella samarbetet med teknologiöverföring, attraktiva ekonomiska komponenter och en konkurrenskraftig finansiering som bidrog. Jag tror att det definitivt går att argumentera för att finansieringen var en viktig del av helhetsaffären som bidrog till att den också kom till stånd. Jag tycker också att det är otroligt viktigt att det är ordning och reda i inte minst affärer som har med försvarsmateriel att göra.