prot · H20963 · 2015-02-19 00:00:00 — Det gör att pengarna kan användas där de gör mest nytta för hela bygden. använder sig vissa vindkraftsetablerare av bygdepeng, men andra gör det inte. Problemet är att det saknas en bra lagstiftning på området som gör spelreglerna lika och gör det möjligt att kräva bygdepeng vid en etablering. På vattenkraftssidan finns en bygdepeng som utgår till vattenkraftskommunerna och som används till lokal utveckling. Denna bygdepeng regleras i en förordning. På vindkraftssidan har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner och organisationer, men det har skett på frivillig väg utan förordningsreglering. vill att även bygdepengen för vindkraft regleras i en förordning. Det skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för diskussion om otillbörlig påverkan av personer. Genom att utlokalisera statliga myndigheter och bolag till olika delar av kan hela landets resurser och kompetens tas till vara. Det ger arbetstillfällen och kan bidra till en positiv utveckling för mindre orter på landsbygden. Det är viktigt när nya statliga verksamheter startas att de redan från början utlokaliseras till olika delar av och att befintliga statliga arbeten värnas i hela landet. har det kommit flera oroande signaler om att statliga jobb försvinner, eller riskerar att försvinna, från landsbygden. Det gäller både statliga myndigheter och bolag. Arbetsförmedlingen aviserade att 100 kontor skulle läggas ned, men som tur var lades förslaget i byrålådan tillsvidare. har bestämt sig för att flytta verksamhet från , , och till orter som , , och . Lantmäteriet aviserade nedläggning av sin verksamhet i , , , och . har meddelat sina kunder att landsbygden inte är intressant, vilket uppenbarligen skett med regeringens goda minne enligt de svar vi fått på de skriftliga frågor vi ställt till näringsministern. De statliga jobben har totalt sett ökat med ca 5 700 arbetstillfällen . I mindre kommuner har dock dessa jobb minskat med 4 000 arbetstillfällen. Dessa arbetstillfällen har i stället koncentrerats till de större kommunerna. Det betyder att de stora kommunerna fått ett tillskott på ca 10 000 statliga jobb, varav 7 500 har kommit till , medan de minsta kommunerna blivit av med en oproportionerligt stor andel statliga jobb. I regeringens budget, som man har förhandlat fram med oss i , står det att ”myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför .” Det tycker jag är en väldigt bra formulering. I regeringens strategi finns också en ambition att minska statens lokalkostnader. Det gör man rimligast genom att lokalisera statliga jobb till platser med lägre hyror. Tyvärr verkar många myndighetschefer tro att det bästa är att finnas i där kontorshyrorna är väldigt höga. Staten skulle kunna leverera en bättre service till medborgarna om man lade resurserna på verksamhet och personal i stället för dyra lokalhyror. analys visar att statens hyreskostnader har ökat –2013, vilket främst beror på att hyran per kvadratmeter har ökat. Den sammanlagda lokalarean var i stort sett densamma som 2006, men lokalarean har ökat i storstadsregionerna och . bör därför tydliggöra för regeringen och dess myndigheter vikten av att statliga jobb sprids i hela landet. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 4 om att statliga jobb ska spridas i hela . 10 (C) replik: Jag vill göra en jämförelse med det som landsbygden levererar. Om du tänker på vad du åt till frukost , elen till din bil, stålet till bron som du passerar på väg till jobbet, vindkraftselen som du har till din telefon eller trästommen till ditt hus har allt levererats av landsbygden. Det är här naturtillgångarna finns, det är här vår framgångsrika basexportindustri finns, och det är här som stora delar av besöksnäringens expansionsmöjligheter finns. Om vi ska klara utmaningarna måste vi därför använda alla våra fördelar både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än tärande, tvärtom. Det är här vi hämtar råvaror som världen efterfrågar – mat, mineraler, energi, för att bara ta några exempel. Med det som utgångspunkt vill stärka den regionala ekonomin genom att utreda regionaliserad beskattning av fastigheter inom industri- och energisektorn. Jag skulle vilja fråga: Är det rimligt att det sker ett återflöde av resurser som främjar regional tillväxt och utveckling i hela landet som en motprestation till det som landsbygden levererar? 11 (V) replik: Tack, , för frågan! Som princip finns det en rimlighet i att vi omfördelar mellan regioner på ett sätt så att alla regioner i får möjlighet att utnyttja sin potential och bidra till tillväxten i . Vi måste få en balans i där vi i möjligaste mån åtminstone växer någorlunda jämnt tillsammans. Vårt grannland är väldigt intressant. Jag hade förmånen att besöka som är huvudort i norska Finnmark, motsvarande i . Där har man haft en helt annan politik för på vilket sätt man vill se att hela ska leva. Man har också på ett tydligare sätt överfört resurser från staten till de olika regionerna. Bland annat har man en lägre beskattning i de nordliga regionerna i . Man har avräkning av studiemedel och en del andra saker. har inte tagit ställning till samma modell som föreslår där man har en återföring av fastighetsskatten för olika former av fastigheter som finns på landsbygden till de regioner där de finns. Vi har föreslagit en del åtgärder på olika sätt. Här lyfter jag fram bygdepeng som ett sätt där inkomster från vindkraftsetableringar kunde återföras tillbaka till landsbygden. Jag kan även se andra förslag som är intressanta. Avräkning av studiemedel är ett sådant. Statliga jobb och andra jobb som kräver akademisk utbildning och därmed att man studerar gör att man drar på sig studieskulder. Dessutom minskar motiven för att flytta tillbaka till landsbygden i en del fall. Det behöver vi åtgärda för att stärka konkurrenskraften i hela . Det ska finnas god personalförsörjning och därmed avräkning av studiemedel. 12 (C) replik: Jag tackar för svaret. För vår del använder vi skatteutjämningssystemet som det mest effektiva sättet att skapa en gemensam skattebas så att den blir ganska likvärdig i våra kommuner. Vi ska kunna leva och driva skolor och äldreomsorg och sådant på ett rättvist sätt. I har man några andra exempel. Du nämnde studiemedel som ett typexempel. Det har man också provat där, i norra delen av landet. Man gör också en stor återföring av pengar till de kommuner som har vattenkraft, till exempel. De kanske hamnar lite orättvist, men det är ändå ett sätt att återföra rätt mycket resurser till kommunerna. Jag skulle vilja ställa en annan fråga. Du har en interpellation liggande som jag inte tror att du har fått svar på . Där finns ett avsnitt som jag gärna skulle vilja att du utvecklar. Du skriver att i regeringens budget, som man har förhandlat fram tillsammans med , står det: ”Myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför .” Det är intressant om det är många som har en sådan uppfattning. Jag skulle vilja att du utvecklar hur vill se att detta ska gå till. Och när, i så fall, ser du en tidsaxel för sådant här? 13 (V) replik: Om vi börjar med den kommunala skatteutjämningen tycker jag att det är viktigt att det är grunden i utjämningssystemet för den regionala tillväxten i landet. Jag är förvånad över att man från sida gick med på det moderata kravet om att muta de 13 Stockholmskommunerna och några kommuner runt , som är de som har den starkaste skattekraften i , och att de skulle få en införselavgift som kostade skattebetalarna 1 miljard. Detta återtog ni nu i er budget. Jag tycker att det var en märklig reform för att stärka den regionala tillväxten; i princip ger man ju bara till dem som redan har mycket. Om vi återvänder till de statliga bolagen är det helt riktigt att jag har en interpellation till . Vi håller just nu på att förhandla om vilket datum vi ska ha denna interpellationsdebatt. Jag skulle jättegärna ha haft den . blir den av , men den är i varje fall i högsta grad aktuell. är inte en del av regeringen och är därmed inte med och styr de myndigheter som etableras eller hur de lokaliseras. Men vi kan vara med i budgetförhandlingarna och tydliggöra för regeringen vad vi tycker och vad vi tycker ska vara regeringens politik. Det är också detta vi fick igenom i den höstbudget som vi lade fram tillsammans, och vi kommer säkerligen att få igenom det i de framtida budgetarna också. Jag tycker att det är viktigt när man bestämmer sig för att starta en ny myndighet att man kollar var i landet den typ av kompetens finns som man söker för den berörda myndigheten och att man tittar utanför . Det vi har sett , och det vi ser i statistiken, är att jobb i princip flyttar till . Ett tydligt exempel är min egen hemstads myndighet, MSB, där ledningsfunktionen sitter i men den övriga myndigheten i . Vi får exempel på att olika chefsfunktioner och stödfunktioner för chefer har flyttat en i taget. Till slut är det väldigt många anställningar. Detta oroar mig mycket, för jag vet att det inte bara händer inom MSB utan även inom en rad andra statliga myndigheter. Jag hoppas att man startar statliga myndigheter utanför och att man prövar annan verksamhet. 14 (FP): Herr talman, svenska folket och ärade ledamöter! I mitt företagande har jag rört mig mycket runt , och , där jag har sett vad entreprenörskapet kan göra för att vitalisera vårt land. Från storstaden till glesbygden är företagandet nyckeln till utvecklingen i en globaliserad värld. All form av tillväxt vilar på företagens axlar. politik utgår från att man ska kunna jobba och driva företag oavsett i vilken del av landet en person verkar. Med dagens digitala lösningar och med hög kvalitet på offentlig service och god infrastruktur är det också möjligt. Jag har vuxit upp i och och sett många av de fantastiska mindre orter som lätt glöms bort i den Stockholmspräglade politiken. Men jag kommer inte från , och jag tänker inte glömma mitt ursprung. Jag är präglad av den stolta företagstradition vi har i . Genom entreprenörskap har vi nyttjat naturtillgångar för att bygga och utveckla min bygd. För att ge stad och land verktyg för hållbar tillväxt och utveckling behövs bra politik för företagande samt satsningar på infrastruktur och samhällsservice. Här måste vi i det offentliga ta ansvar och garantera god kommunikation för såväl vägtransporter som digitala försändelser på nätets motorväg. Från och Alliansens sida står våra prioriteringar klara i all sin tydlighet för företagare: vill fortsätta vårt Sverigebygge med en tydlig företags- och jobblinje. och Alliansen har tidigare lagt fram en bredbandsstrategi för att hela ska ha bredband i världsklass. har 1,1 miljarder satsats på bredbandsutbyggnaden. Vi är dock inte nöjda. sker företagandet dygnet runt. Oavsett var man är i landet – i sommarstugan eller på en skogsväg mellan och – är det viktigt att man är kontaktbar och kan nås. Jag, och Alliansen lovar att fortsätta vårt arbete för ett bredband i världsklass för . Jag nämnde tidigare att jag inte kommer från , men givetvis erkänner jag betydelse för hela landet. Vissa frågor kan vara viktiga för , men ibland kan de vara ännu viktigare för landets regioner. Det jag talar om är . Det är en viktig knytpunkt för företagandets nervsystem i landet. För företagen i är rutten –med 14 turer per dag en fråga om regional tillväxt. är vägen till och resterande delen av för våra jobbskapande hjältar. är vägen till tillväxt, jobb och utveckling för företagare från , och . är som sagt en riksangelägenhet och en motor för regional tillväxt. Därför säger jag: Därför ! Som företagare finns det få saker som jag ogillar så mycket som osäkerhet. Men med den nya regeringen sprider sig osäkerheten över landet. Efter stoppultimatum om Förbifart har ca 200 miljoner skattekronor skyfflats ned i halvgrävda gropar. En gång i tiden var Socialdemokraterna en garant för infrastruktursatsningar. sitter de i baksätet när kör ned i diket. Jag har en fråga: Vad blir nästa stoppultimatum som det tillväxtfientliga partiet kommer att få igenom? Kan jag säga till mina väljare i att det inte kommer att bli ett nytt stoppultimatum även där? I kommer vi överens och styr tillsammans i regionen. Mot minoritetsregeringen och den rödgröna röran står ett tydligt alternativ som har garanterat regional utveckling och gynnat . Jag vill med detta sagt anhålla om fortsatt förtroende för Alliansens tillväxtvänliga linje genom att yrka bifall till Alliansens reservation 2. 15 (KD): Den regionala tillväxten är starkt beroende av vilka statliga beslut som tas men också av vilka prioriteringar som görs i respektive region och län och vad som faktiskt önskas av staten. Jag liksom , min kollega från , kommer från i . Där har man mer än en gång talat om vikten av att de 49 kommunerna i måste vara ense i sina prioriteringar, inte minst när det gäller infrastruktursatsningar. Allting kan inte göras åt alla. Det är tyvärr politikens dilemma . I valrörelser låter det däremot oftast som att allting går att lösas åt alla. Men jag skulle vilja påstå att den regionala tillväxten handlar om att ha ett levande där alla orter har något slags basutbud. Man skulle såklart kunna fråga sig om inte kommunsammanslagningar vore en vettig idé med tanke på att vi har många små kommuner som inte har tillgång till det riktiga basutbud som jag anser borde finnas. Hur ska man göra det? Allting är inte statens ansvar, eller det offentligas över huvud taget – kommunens eller . Den offentliga servicen på landsbygden har betydelse. I den här talarstolen har det talats om vikten av att de statliga myndigheterna flyttas ut från storstaden. Det har talats om det här också. Men faktum är att regleringsbreven och budgeten ofta står i kontrast till varandra. Det går inte att få ihop de olika kraven. Om man å ena sidan drar in medel till myndigheterna och å andra sidan säger att det är viktigt att de är kvar ute i bygden med sina kontor måste något slags prioritering göras inom myndigheten. Oavsett vad vi lokala politiker kan tycka när vi är på hemmaplan och får höra kritik om att det ena kontoret efter det andra har lagts ned eller flyttats, måste kanske vi som politiker på riksnivå – när vi tar den roll som vi har när vi är här i – bli bättre på att poängtera och vara uppmärksamma på att de olika kraven står i motsats till varandra. En sak som har varit på tapeten är möjligheten till kontanthantering. Jag anser att länsstyrelserna borde få ett större uppdrag i fråga om att se över behoven i sina kommuner så att alla invånare har tillgång till finansiella tjänster. Det stod att ska granska branscher med omfattande kontanthantering. Skönhetsvård, bilvård, tatuerare, frisörer, cateringföretag och food trucks och vad det nu var ska granskas särskilt. Och på landsbygden har många delar av besöksnäringen en ganska stor kontanthantering. Det som nämns är just säkerhetsaspekten. Det är inte säkert att hantera kontanter alla gånger eftersom rånrisken är överhängande. Då blir det också en rättsfråga. Hur snabbt kan polisen hantera saker när de händer? Torghandeln har också varit på hugget när det gäller möjligheten till kontanthantering. Det finns många aspekter av detta, inte minst de nya sedlar och mynt som har visats upp . Vi kan väl vara ense om att bankerna inte är särskilt service-minded när småföretag eller föreningar vill hantera kontanta medel, vare sig det gäller att ta emot eller lämna ut. Med tanke på de avgifter som bankerna tar ut kan man undra hur det kan komma sig att man inte tar vara på småföretagens verksamheter ute i bygden utan i stället försvårar hanteringen. Ska vi ha servicepunkterna med tillgång till försäljning av livsmedel, drivmedel, ombudstjänster – apotek, systembolag och vad det nu kan vara? Det går an att säga att man kan köpa via nätet och inte behöver ha alla affärer in på knuten. Men kära nån, då måste det finnas ett ställe där man kan hämta ut sina paket utan att behöva åka buss eller något annat i flera mil. Detta är en helhetsfråga som vi måste diskutera och fundera mycket mer gemensamt på. Ingen kan vara emot att vi har en levande ort där man har tillgång till basutbudet. Det statliga riskkapitalet har nämnts som en viktig del i det regionala tillväxtarbetet. Det kan jag hålla med om, om man ser behoven av tillgång till infrastruktur. Man kanske ska använda en del av de medlen för att tillhandahålla bättre vägar, se till att bredbandsutbyggnaden fungerar, att det finns tåg och inte minst att det på en ort finns någonstans att gå av tåget. De pengarna är kanske lika motiverade för att existerande företag ska fungera och vara kvar på de små orterna i stället för som kapitalförsörjning i sig. Riskkapital kanske inte behövs på samma sätt, om vi tillgodoser behoven av infrastruktur. En annan sak i sammanhanget är vikten av lokala medier och bristen på lokal bevakning som vi ser alltmer av. Ju mindre vi vet om hur människor har det på landsbygden och på de små orterna desto större blir möjligheten för de stora städerna att ta för sig. Det bekymrar mig ganska mycket. Gratistidningar växer naturligtvis upp på ett helt annat sätt på större orter. Det finns ingen marginal för att ha den typen av annonsfinansiering på små orter. Men medierna har ett jättestort värde även för dem som bor på landsbygden, för att se vad som händer och sker. Annars blir skillnaderna mellan stad och landsbygd ännu större. Jag ska avsluta med att det fanns en stark näringslivsprofil i som för yttrade att ”borde bli ett friluftsområde”. När jag hörde det blev jag otroligt upprörd. Landsbygden ska inte finnas bara för att människor ska ha rekreationsområden. Landsbygden med sina förutsättningar behövs för att vi ska kunna ha ett levande . Det är inte så enkelt att folk från stan bara kan åka ut på landet och ha sina stugor och sina aktiviteter – bada, campa, fiska eller vad det nu är. Det handlar om att skapa arbetstillfällen, att våga starta företag som även kan fortsätta drivas på landsbygden, så att vi får ett som håller samman. 16 (S): När det gäller regional tillväxtpolitik skulle jag vilja inleda med att säga att väl är ett av världens bästa länder att leva i. Men vi kan se i både mindre orter och större städer att det har växt fram en större osäkerhet. Vi har ungefär 400 000 personer som är arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har skenat. Vi har kunnat se att klyftorna ökat. faller i mätningar om konkurrenskraft, och andelen som har möjlighet att studera på högskola har minskat. Vår uppgift är att se till att vi håller samman , för tillsammans kan vi göra mycket och vända utvecklingen. Men då måste vi välja framtidsreformer och investeringar i fler jobb. Genom att nyttja hela landets utvecklingskraft skapar vi fler jobb och stärker . En aktiv regional tillväxt- och utvecklingspolitik ska bidra till att hela landets utvecklingskraft tas till vara. Den måste utgå från att hela landet hänger ihop och att vi är beroende av varandra. Vi vill använda den regionala tillväxtpolitiken som ett verktyg för utveckling av precis hela landet. En levande landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. står landsbygden inför stora utmaningar vad gäller tillgänglighet till offentliga och privata tjänster. På många håll kan vi se att det blir allt längre – många tidigare talare har lyft fram det – till närmaste butik, mack, serviceställe. På många orter blir det också svårare för de små företagen att finnas kvar och utvecklas. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I det här betänkandet berörs ett antal sådana frågeställningar. Vi har hört ledamöter diskutera lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag och den kommersiella och offentliga servicen på landsbygden. Bredband har också diskuterats liksom kompetensförsörjning och infrastruktur. Det är viktiga frågor. Regeringen kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att lämna förslag till hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik ska se ut. Där kommer regeringen med en närmare presentation. Utredningen ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag till mål för en hållbar sammanhållen landsbygdspolitik och föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att nå dessa mål. Det statliga riskkapitalet i det regionala tillväxtarbetet har också tagits upp. Syftet är att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag. finns elva regionala riskkapitalfonder i . Fonderna drivs som projekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Där vill vi ha en översyn för att kunna ta ytterligare steg. från talade lite grann om jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet, vilket är jätteviktigt. Regeringen välkomnar att ett flertal län använder jämställdhet som ett medel att uppnå hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, det vill säga ta vara på både kvinnors och mäns kunskap, affärsidéer och innovationsförmåga. kan vi konstatera att mycket arbete kvarstår i flera län bland annat för att uppnå jämställdhet i styrsystemen, erhålla en jämn könsfördelning bland företagare, minska könssegregationen på arbetsmarknaden och erbjuda utrikesfödda kvinnor företagsrådgivning och hjälp med finansiering. Jag nämnde lokaliseringen av statliga myndigheter och statliga bolag. Det kan bidra till att hela landets resurser tas till vara på ett bättre sätt. Statliga myndigheter är viktiga arbetsgivare för kompetent arbetskraft som de utgör ett betydande kundunderlag för småföretag i stora delar av våra arbetsmarknadsregioner. Placering av statliga myndigheter kan på så vis leda till tillväxt och utveckling i hela landet och därmed motverka den starka urbaniseringstrend som pågår. Fler myndigheter, eller delar av myndigheters verksamhet, skulle kunna lokaliseras runt om i landet på ett bättre sätt än vad fallet är . Jag kan konstatera att utskottet med tillförsikt noterar att regeringen i budgetpropositionen uttalat att en tydlig utgångspunkt ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och att de myndigheter som behöver vara lokaliserade i bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras till någon annan plats i landet. Vi har 152 myndigheter placerade i . Gör vi en storstadsanalys ser vi att har fyra och tre. Servicepunkter har också diskuterats en del. Jag vill understryka betydelsen av god tillgång till kommersiell och offentlig samhällsservice i hela landet. Staten bör därför ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Jag vill speciellt framhålla de så kallade servicepunkterna på landsbygden – livsmedelsbutik, apotek, postservice, bensinmack – och den aviserade parlamentariska utredningen med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Vidare görs –2020 en betydande satsning inom landsbygdsprogrammet för att utveckla lokal service. Pengarna ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar samt till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd. Jag ser med stort intresse fram emot utredningen om stöd till kommersiell service som ska slutredovisa sitt uppdrag . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 17 (M) replik: Jag vill fråga om arbetslösheten. Det är intressant att höra att den skenat. Vi kan i ett globalt och europeiskt perspektiv titta på vad som hänt sedan finanskris och lågkonjunktur och allt som många länder varit med om.