prot · H20981 · 2015-04-07 00:00:00 — Jag tänkte lyfta upp en annan grej. Många av mina vänner är borgare, och större delen av dem är moderater. Det vet de två som sitter med mig i skatteutskottet, så det är inte så att jag hyser något agg gentemot . Jag förstår att de, precis som jag, vill att ska bli bättre. Men ibland kan jag inte sluta tänka när lösningen på allting var skattesänkningar och gick till val på massiva skattesänkningar. Ser man till resultatet gjorde Nya en bra grej 2006. Man slutade prata om skattesänkningar och började i stället prata om avdrag. Det finns till och med borgerliga ledamöter som vill göra VOFF-avdrag, vilket innebär att man ska få göra avdrag för att någon ska gå ut med ens hund. Det här är ett sätt att göra det man egentligen ville från början, det vill säga se till att man får massiva skattesänkningar bakvägen. Om vi ser till vad ville göra och det som gjorde så har vi fått större skattesänkningar än dem som förlorade val på . Då är det heller inte så konstigt att vi går back med 80 miljarder i de offentliga finanserna. Vi behöver använda våra gemensamma pengar väl, och om man tycker att det är jobbigt att någon inte får hjälp med att rengöra poolen hemma så får man väl ta det. Jag tror dock inte att det är så många – tyvärr, för er saks skull. 54 Finansminister (S): Jag tycker att det är bra att vi har klart för oss vad de moderata och kristdemokratiska debattörerna slåss för. Det är alltså den procent av hushållen som har en genomsnittlig årsinkomst per individ som kommer att påverkas av den här förändringen. Det är de som har RUT-avdrag för inomhuspoolsrengöring. Det är de som hyr in kockar och bartendrar till sina fester. Det är de som påverkas av denna förändring, och det är dessa som de moderata och kristdemokratiska personerna nu tar strid för. säger att det är i som det ökar mest. Det är helt korrekt. tror jag inte att det sker så mycket inomhuspoolsrengöring i , och jag tror heller inte att det är särskilt många i som slår i taket vad gäller RUT-avdraget, eller snarare: Jag är helt övertygad om att det inte är så, därför att de allra flesta, som till att börja med är väldigt få, som har ett RUT-avdrag över taket bor i storstadsområdena. De bor i och de bor i , och de bor naturligtvis i huvudsak i de rikare förorterna i dessa storstäder. Det är de som kommer att påverkas av det. Å andra sidan finns de som jobbar i sektorn. Men givet att det är så få personer som kommer att påverkas av förändringen kan det inte heller ha några större effekter för dem som arbetar i sektorn och därför inte heller för det kvinnliga företagandet i sektorn. Det kan också tänkas att det bland dem som har 950 000 i genomsnittlig inkomst är många som kommer att fortsätta att köpa poolrengöring, även om det är grannarna som står för av kostnaden, som det är . Frågan är vilka samhällsproblem vi försöker lösa genom att göra de smärre justeringarna i RUT-avdraget. Det är precis vad jag pekar på, nämligen att skattesystemet ska ha någon form av legitimitet. Det ska uppfattas som legitimt. Det går bra att argumentera för stöd för vanliga barnfamiljer eller för pensionärer som behöver hjälp med städning eller fönsterputsning. Men förklara för grannarna att de ska betala halva kostnaden när den ena grannen städar poolen eller att de som bor i hyresrätt ska betala halva kostnaden när en 50-åring anlitar bartendrar på sin 50-årsfest! Det handlar i grunden om skattesystemets legitimitet, och det säger något om vad det är för avdrag som har skapat. Låt oss titta på läx-RUT. Frågan handlar om vad vi lägger våra skattepengar på. Ska vi lägga våra skattepengar på att de som har råd ska köpa läxhjälp till sina barn, eller ska vi satsa skattepengarna på att alla barn ska få den läxhjälp de behöver? Jag tycker att det är bättre att lägga pengarna på skolorna så att alla barn får det stöd de behöver i skolan, dels med undervisningen i skolan, dels med läxor. Därför satsar regeringen stort på skolorna. Det handlar om läxhjälp i alla skolor, sommarskola för dem som behöver, fler lärare i lågstadiet, speciallärare och specialpedagoger, satsningar på lärarlönerna, utbildningskontrakt för ungdomar. Där är det viktigare att satsa resurser än att lägga resurser på dem som har råd att köpa läxhjälp. Jag tolkar som att hon tycker att det är viktigt att de invandrarkvinnor och invandrarmän som kommer till kommer in på arbetsmarknaden i trygga jobb med trygga anställningar. Jag känner som en stark förkämpe för alla människors lika värde och lika rätt. Jag vet också att är en annan person som står upp mot rasism och mot främlingsfientlighet. 55 (KD): Den här debatten är bra. Den visar tydligt att Socialdemokraterna har svårt att förstå vanlig sund ekonomi. En omsättning i branschen på 6 miljarder ger ett visst antal arbetstillfällen. Om omsättningen minskar till 3 miljarder blir det färre arbetstillfällen. Det vi nu riskerar är att företagen inte vågar investera eller nyanställa, det vill säga jobben drabbas. Anledningen till att jag skickade in interpellationen är inte att jag i grunden har någon anledning att försöka värna företagarna utan för att belysa frågan om integrationen. Jag ser flyktingströmmarna till . Hur ska vi ordna arbetstillfällen till alla? Alliansen skapade en helt ny bransch och arbetsmarknad som inte fanns . Då fanns stora städbolag som var knutna till företag. Vi har skapat en helt ny bransch. Dessa människor har haft dessa möjligheter. i branschen är utlandsfödda. Man kan tycka att det är dåligt. Jag kan tycka att det är bra. Det är en bransch att komma in i när du inte har så goda språkkunskaper. Det ger en brygga in i arbetslivet, att få ett arbetsintyg, en egen inkomst och arbetsgemenskap. Det är oerhört viktigt när vi nu ser dessa flyktingströmmar komma till . Jag skulle vilja ha ett svar från finansministern. Hennes svar var kort, och det hade inte fokus på dem som är arbetstagare utan på vilka som köper och vilka som betalar tjänsterna. Vi ska alla vara med och betala, men måste vi se till att det finns krafter att ta emot alla nyanlända i . Den här branschen ger en sådan ingång. Ge ett svar när det gäller arbetstillfällen! 56 (M): Jag måste börja med det som också tog upp. värjer sig mot människosynen här. Jag värjer mig mot människosyn – på mig och på dem som köper tjänsterna. Hon talar om fattiga invandrare som städar hos rika vita – historiens vingslag. Det är en argumentation som inte är värdig denna kammare och inte är värdig . När det gäller finansministerns svar kan jag konstatera att hon varken läst eller lyssnat. Om man tror att detta är en debatt som handlar om poolrengöring, kocklandslag och bartendrar har man missförstått allt vad debatten handlar om. Jag är inte ett dugg orolig för dem som tjänar allra mest, som har cocktailpartyn i trädgården eller som behöver hjälp med lite skit i poolen. De klarar sig alldeles utmärkt med finansministerns politik. De har råd ändå. Det här handlar om fler människor, om de övriga 600 000. Ska fler kunna få hjälp i hemmet, få hjälp med att få livspusslet att gå ihop, kunna hjälpa barnen med studierna? Det handlar om ett välfärdsperspektiv. Det är vad som skiljer och mig. I är det bara de rika som ska klara detta. I mitt är det faktiskt fler. Matavdraget används i stor utsträckning av äldre personer som behöver hjälp med tillredning av mat i hemmet. får de betala därför att vill stoppa cocktailpartyn i , som ändå kommer att fortsätta. Sedan var det frågan om läx-RUT. Skillnaden är att köp av städhjälp är att köpa tid. Man kan själv städa hemma, men med läx-RUT köps kompetens. Det innebär att om den hjälpen inte kan fås på annat sätt är också risken stor att en svart marknad växer fram. Jag inledde med ett par frågor, och jag vill upprepa dem. Vilka ytterligare förändringar ser finansministern framför sig när det gäller RUT-avdraget? Kommer vi att se samma förändring som med , eller kan hon lova att det avdraget får vara orört resten av mandatperioden? 57 (M): Finansministern hävdar fortfarande att RUT-avdraget är dyrt och att det finns bättre sätt att använda pengarna på – att det innebär en miljardkostnad. Men , det finska departementet och det danska har konstaterat att skattereduktion för hushållsnära tjänster de facto innebär plus i statskassan. Även den europeiska organisationen undersökningar visar exakt samma resultat. Man räknar på utbetald reduktion, ökade momsintäkter, ökade skatteintäkter från sysselsatta, undanträngning av jobb i andra branscher, lägre omkostnader för arbetslösa samt ökade skatteintäkter från kundernas förvärvsarbete. Alla visar exakt lika, nämligen att avdragen genererar mer intäkter än vad de kostar. Vårt eget konjunkturinstitut sade 2005 att det svenska RUT-avdraget blir en plusaffär för staten när branschen sysselsätter 10 000 personer. jobbar 19 937 svenskar med hemservice. De kan, och finansministern, välja fler lärare, fler hemtjänstassistenter, fler undersköterskor. Det är då vi får pengar. Jag undrar om finansministern vill minska och förändra RUT-reformen trots att den ger plus i statskassan och bidrar till vår gemensamma välfärd. Eller gör finansministern denna förändring därför att hon i grund och botten har samma syn på denna sektor som i har? Jag kunde inte annat än rysa när jag hörde inlägg. Hon pratade om invandrarkvinnor och trygga jobb. Ska de gå tillbaka till svarta jobb, otrygga anställningar utan pensionsintäkter över huvud taget? är en gammal bankman, och det verkar som att bankmän har svårt att förstå hur näringslivet fungerar. 58 (S): Om jag trampade på en öm tå gör jag genast en pudel och ber om ursäkt! Jag har aldrig beskyllt någon för att vara rasist. Där får ni kolla i protokollet. Däremot vill jag att de som kommer till ska känna sig välkomna och få möjlighet att skaffa sig en utbildning. fortsatte med att säga att hon absolut inte tycker som , att det är fel att invandrarkvinnorna ska städa i svenskarnas hem. Men ska vi tänka på att flyktingströmmarna ökar, och av dem som jobbar inom RUT-jobben är invandrarkvinnor. Jag tycker att pratar omkull sig själv. Men det är möjligt att hon har en röd tråd i sitt tänk. Jag hör henne i alla fall påstå samma sak en gång till, trots att ni tog avstånd från det själva, nämligen att det absolut inte var invandrarkvinnorna som skulle ha de här jobben. Ni påstod att jag hade fel när jag sa så. ser jättefrågande ut. Jag vill påstå att det är viktigare att de som kommer , och som ofta till och med har väldigt hög utbildning, får hjälp med validering och omskolning. De behöver få en chans att använda sina kunskaper, för dem behöver vi. Teknikerna, elektrikerna, läkarna, sjuksköterskorna – vi behöver dem alla. Vi behöver lärare, språkundervisning och läxhjälp till alla barn. Jag vill hellre satsa de gemensamma skattepengarna på det än på att subventionera de här tjänsterna för dem som tjänar allra bäst. Vi ska också ha klart för oss att inte kommer att försvinna. 59 (M): Den här debatten skulle givetvis kunna handla om sakfrågan. Den skulle kunna handla om hur tilliten till och förtroendet för skattesystemet sällan varit på så låg nivå som när var ansvarig statssekreterare för detsamma. Den skulle kunna handla om hur acceptansen för svartarbete var dubbelt så hög när var ansvarig statssekreterare som när Alliansen lämnade ifrån sig makten. Den skulle kunna handla om hur skattesystemet var hälften så bra omtyckt när var ansvarig för det senast som när Alliansen hade makten senast. Det skulle kunna bli en saklig diskussion. Men det är möjligt att det finns en socialdemokratisk strategi att man inte ska ha sakliga diskussioner i denna kammare. Det är något ni får reda ut internt i ert parti. Jag vill fortfarande ge dig chansen, , att ta avstånd från det som sa. har kanske tagit avstånd från det själv. Därmed kanske även finansministern skulle kunna göra det. Att gå upp i denna talarstol och implicit beskylla oss i Alliansen för att vara rasistiska eller främlingsfientliga därför att vi tycker att ett RUT-avdrag som är självfinansierande är en effektiv åtgärd för fler jobb, att implicit klistra på oss att vi skulle ha en obehaglig människosyn – det borde väl ändå du som finansminister kunna ta tydligt avstånd från? Då menar jag att ta tydligt avstånd från vad sa och inte komma med överslätande kommentarer. Jag tycker inte att man kan släta över sådant i all enkelhet. 60 (S): Jag hade nästan tänkt stryka mig från talarlistan, men bjöd in så fint. Som tjänstledig ”gammal” banktjänsteman, eller rättare sagt ekonom, kan jag väl säga att vi i det stora hela är överens. Vi får in ett visst antal miljarder, som vi tillsammans på flera olika sätt ska se till att finansiera vår gemensamma välfärd med. Vi får inte glömma bort att vi just nu inte har en massa pengar utan faktiskt går kraftigt minus i våra offentliga finanser med 80 miljarder. Detta har vi fått ärva från den tidigare borgerliga regeringen. Att i det läget, när vi ser på de sista kronorna och funderar över var vi använder dem bäst, bestämma sig för att ekonomin kommer att krascha och landet gå i konkurs om vi inte ser till att gällande system bibehålls, så att de som har poolrengöring eller bartender får statliga subventioner för det också framöver, är för mig helt obegripligt. Det är bättre att ge de pengarna till exempelvis ensamstående mödrar eller fattiga pensionärer. På så sätt får man igång sysselsättningen mycket snabbare och effektivare, och då får vi in än mer skattepengar. De som har råd med poolrengöring kommer med allra största sannolikhet även framöver att se till att poolen blir rengjord, även om inte vi subventionerar dem med de sista kronorna. (: På begäran kan jag för protokollets skull upplysa om att inte har rätt till fler anföranden.) 61 Finansminister (S): Några av debattörerna bad mig att ha större fokus på dem som jobbar i den här sektorn. Anledningen till att de kanske inte har varit så mycket i fokus i svaren är att bedömningen är att den aktuella förändringen kommer att ha mycket liten påverkan på hur mycket RUT-tjänster som köps; det är väldigt få som slår i taket, och de som slår i taket har så höga inkomster att det inte är orimligt att tro att många av dem kommer att fortsätta köpa tjänsterna i samma omfattning som . Det är väl därför fokus snarare har varit på vad det är för förändring som de facto görs. efterlyser en saklig debatt, och det är just en saklig förändring som regeringen gör. Vi sänker taket . Det påverkar någon procent av dem som köper de här tjänsterna. Därutöver gör vi en begränsning vad gäller läxhjälp, matlagning och en del städtjänster, till exempel inomhuspoolsrengöring. Efter att ha lyssnat på den här debatten kan man få intrycket att det finns väldigt många inomhuspooler i ; de har kanske tagit en oproportionerligt stor del av debatten. Men det är klart att detta pekar på problemet med RUT-avdraget. De som inte har inomhuspool kanske inte uppfattar det som helt legitimt att man ska vara med och betala av poolrengöringen hos de grannar som har pool. Någon har frågat varför vi gör den här förändringen. Vi gör den just därför att det handlar om att ha hög legitimitet för skattesystemet. Det är klart att det inte är oproblematiskt när man får göra mycket stora avdrag för en del av de tjänster som ingår. Vad gäller skolan är det viktigt att pengarna används till alla barn snarare än till vissa barn. Jag vet att alla vi som sitter i den här kammaren står upp för alla människors lika värde, att vi alla brinner för att de människor som flyttar till ska få en god chans att komma in på arbetsmarknaden och att vi alla från olika ideologiska utgångspunkter gör vårt yttersta för att så ska bli fallet. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 16 Svar på interpellation 2014/15:340 om offensiv finanspolitik till följd av minusräntan 62 Finansminister (S): har frågat mig om jag står fast vid uttalandet att befinner sig i ett gynnsamt läge med hänsyn till minusräntan. Vidare har frågat om regeringen har för avsikt att verka för att staten gör investeringar i bostäder och hur detta i så fall ska finansieras. Centralbankerna i , , och resten av bedriver en expansiv penningpolitik för att få upp inflationen och resursutnyttjandet. Trots historiskt låga räntor har näringslivets investeringar inte tagit fart. En viktig orsak till den dämpade investeringstakten är självklart en svag omvärldsefterfrågan och att omvärlden är betydligt mer osäker än den var före finanskrisen. Det finns även strukturella hinder som dämpar näringslivets investeringar och bostadsbyggandet i . Därför är det viktigt att finanspolitiken tar en mer aktiv roll för att vidga de flaskhalsar som skadar investeringsklimatet. Det kommer att skapa förutsättningar för att de närmaste årens låga ränteläge kan resultera i ökade investeringar. För att uppnå detta kommer regeringen att driva en politik för att öka investeringarna i infrastruktur, bostäder, klimatomställning, forskning och utbildning samt förbättra företagsklimatet. är ordning och reda i de offentliga finanserna grunden för en hög och hållbar tillväxt. De senaste årens ofinansierade skattesänkningar måste ersättas av en ordning där reformer genomförs på ett ansvarsfullt sätt. Alla reformer som regeringen kommer att föreslå i närtid kommer därför att vara finansierade fullt ut. 63 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. Det som jag efterfrågar i min interpellation är egentligen en bedömning av läget, hur finansministern ser på det ekonomiska läge som har uppkommit med anledning av den negativa räntan. tillträdde som finansminister i ett läge där hade EU:s starkaste offentliga finanser. Sammantaget, sett till saldo och till skuld, hade de starkaste offentliga finanserna i EU. Vi hade också en snabbt ökande sysselsättning. Under Alliansens tid vid makten blev jobben ungefär 350 000 fler. Vi bedömdes också vara ett av de länder som snabbast kom tillbaka till ett överskott i de offentliga finanserna. har vi sett en annan utveckling, med förslag från regeringen som enligt deras egna skrivelser leder till dämpad sysselsättning och som enligt kalkyler baserade på beräkningskonventioner leder till ungefär 25 000 färre jobb. Vi har sett presentera en politik som kommer att ha underskott framöver, enligt hennes egna prognoser. I sitt svar oroar finansministern sig för att investeringarna inte tar fart. Det finns givetvis flera skäl till att de inte gör det. Några som finansministern pekar på stämmer, till exempel den låga omvärldsefterfrågan. Det bedrivs trots allt en mycket expansiv penningpolitik runt om i , EU, världen och även i . Men det tycks inte bita fullt ut. Att investeringarna inte tar fart kan, som själv var inne på, också bero på vissa strukturella faktorer. I är några sådana till exempel att man går fram med en politik som försämrar förutsättningarna för anställningar, att man går fram med politik som försämrar för investeringar i flera sektorer, att man går fram med en politik som hotar företag och entreprenörskap med kraftiga skattehöjningar framöver, att man redan nu lägger kraftiga skattehöjningar på arbete givetvis och att man går fram med subventioner som ingen part, på till exempel byggmarknaden, över huvud taget efterfrågar utan som döms ut som ineffektiva. Det är klart att investeringsviljan i ekonomin dämpas om man strukturellt försämrar ekonomins funktionssätt, strukturellt försämrar arbetsmarknadens funktionssätt och strukturellt gör försämringar i de sektorer där vi har flaskhalsar. Det kan alltså bygga på fler faktorer än omvärldsefterfrågan. Vi ser att vissa länder har väldigt stark efterfrågan för tillfället, till exempel . Jag vill att svarar på en fråga som har med hennes svar på interpellationen att göra. Jag undrar med vilken rätt du omformulerar mina frågor i ditt svar. (TALMANNEN: Vi tilltalar med ”finansministern” eller med förnamn och efternamn.) har nämligen uttryckt att vi befinner oss i ett guldläge. Det är det som jag frågar finansministern om. Står hon fast vid att befinner sig i ett guldläge? I svaret har detta av någon underlig anledning omformulerats till ”ett gynnsamt läge”. Det är ändå skillnad på om man tycker att man befinner sig i ett guldläge eller ett gynnsamt läge. Jag undrar varför du har omformulerat min fråga, . Det är den ena saken. Det andra som jag funderar på är om detta verkligen är ett gynnsamt läge, med deflationsrisker till exempel. Vi har sett i många ekonomier hur svårt det är att bryta det. Jag undrar ifall du anser att det är ett gynnsamt läge. Men framför allt undrar jag varför du har omformulerat min fråga, . 64 Finansminister (S): Det är ett komplicerat läge som kan vara gynnsamt för vissa investeringar. Men vi ska säga att det är ett komplicerat läge, i och hela världen. Och hur vi kommer att komma ur situationen är inte självklart även om både riksbankerna i de olika länderna och naturligtvis också ländernas regeringar gör allt de kan för att komma ur läget. Vi kan konstatera att det finns mycket forskning på hur man ska få ned inflationen och hålla inflationen nere, men det har inte forskats riktigt lika mycket på hur man ska få upp inflationen. går det inte att säga annat än att ett lågt ränteläge också kan skapa goda förutsättningar för att få fram investeringar. När vi har låg ränta , på det sätt som bedömningen är att vi kommer att ha och också har haft, finns det alltid en risk för att det bygger upp spekulationsbubblor i ekonomin, snarare än att det går över till reala investeringar. Det finns en risk för att det byggs upp finansiella bubblor med uppblåsta börsvärden eller bostadsbubblor med uppblåsta bostadspriser och att det låga ränteläget snarare leder till bubblor än till reala investeringar. Frågan är vad regeringen kan göra i ett sådant läge. Vi kan på olika sätt försöka se till att det läge som vi har med mycket låga räntor kan leda till ökade investeringar snarare än till uppblåsta bubblor. Det är också det som den här regeringen försöker göra. Därför har vi föreslagit ett stort investeringspaket för bostäder, bland annat en stimulans för att bygga fler hyresrätter, liknande en investeringsstimulans som fanns tidigare och som enligt utvärderingar har haft goda effekter. Därutöver ger vi ett särskilt stöd till kommuner som ska se till att det kommer fram mark för att man ska kunna bygga. Många påpekar nämligen att kommunerna ofta är en flaskhals just när det gäller att få fram tillgänglig mark för att bygga på. Det är något som ofta påpekas. Därutöver tillsatte den tidigare regeringen en hel del utredningar gällande plan- och byggprocessen som den här regeringen kan behandla och gå vidare med på olika sätt för att underlätta byggprocessen. Här finns alltså ett ganska brett paket som dessutom innehåller renoveringar av miljonprogramsområdena. Det är alltså vad vi kan göra när det gäller bostadssidan. När det gäller företagssidan handlar det om att i det här läget underlätta rekrytering på olika sätt. Trots att vi har många arbetslösa säger många företag att de har problem att hitta rätt kompetens. Ett annat sätt att jobba för att vidga flaskhalsar är att se till att människor som är arbetslösa får den utbildning som krävs för att kunna ta framtidens jobb. Det handlar också om att jobba med en aktiv näringspolitik, om att göra investeringar som behövs för näringslivet. Ett exempel är den järnvägsinvestering som regeringen berättade om och som ökar järnvägsunderhållet med . Det är naturligtvis betydelsefullt för svenska exportföretag som sitter och överväger om de ska investera mer för att kunna producera mer i och sedan också kunna exportera mer. Det handlar dock även om de näringslivssatsningar som regeringen avser att göra. 65 (M): Tack, så mycket för detta, finansministern. Då vill jag upprepa min fråga till . Varför har du ändrat min frågeställning i ditt svar? Det är ändå relevant att få information om det. Varför sker det förändringar i frågeställningar?