prot · H30924 · 2015-11-10 00:00:00 — Då kommer vi att ha en diskussion om vad som egentligen leder till att exempelvis SJ är en av de aktörer som finns med och konkurrerar om höghastighetstågen . Jag skulle tycka – även om det är mycket kvar av processen – att det vore tråkigt om SJ inte var med och konkurrerade om höghastighetstågen framöver, om bestämmer sig för att bygga det. Det vore ett misslyckande för vårt statliga bolag. Men det är en delvis annorlunda fråga än vilka ekonomiska mål som ska sättas för affärsdrivande . 78 (M): Det finns inget i de nya målen som kräver att man ska göra en utdelning på 2 miljarder. Det illustreras delvis av att man gjorde en utdelning på 230 miljoner – efter det nya regelverket. Jag kan konstatera att staten som ägare ska följa vissa grundläggande principer: vara aktiv, professionell och ansvarsfull och se till att förvaltningen sker långsiktigt med värdeskapande som övergripande mål. Det här är viktiga ledord. Naturligtvis kan man diskutera olika belopp och hur mycket som är lämpligt att ta ut. Men jag kan också konstatera att utmaningarna är stora just nu inom vårt transportsystem. Det finns stora investeringsbehov, och man uttrycker från SJ:s sida oro för hur man ska kunna köpa in till exempel de här tågen som ska kunna trafikera våra nya banor. Jag kan konstatera att under alliansregeringen gjorde man utdelningar om 150 miljoner 2007, 169 miljoner 2008, 181 miljoner 2009, 153 miljoner 2010, och ungefär så fortsatte det. var det 12 miljoner och var det 73 miljoner. Man studsar sedan till på 2015 då den nya regeringen sammantaget gör en utdelning om 1 930 miljoner, alltså närmare 2 miljarder. Jag är den första att hålla med om att det finns många viktiga satsningar för staten att göra. Men jag tycker också att det är viktigt att se till att SJ, som är den dominerande aktören på marknaden i många avseenden, har möjlighet att bedriva en fungerande verksamhet. Man måste också sätta det här i ett sammanhang. Regeringen väljer inte bara att ta en massa pengar från SJ. Man gör motsvarande prioritering när det gäller Akademiska Hus, för att ta ett exempel från bostadsdiskussionen. Jag ställer ändå frågan igen om det är regeringens avsikt att kraftigt utöka utdelningarna från de statliga bolagen så som man har gjort . I så fall tror jag att vi behöver ha en ännu mer seriös diskussion om hur SJ som aktör ska kunna leva upp till de åtaganden som man har. 79 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att instämma i att järnväg har många utmaningar. Det är också därför regeringen gör sådana stora miljardinvesteringar i underhållet av järnvägen. Utan ett fungerande underhåll och banor som fungerar kommer SJ och andra bolag som trafikerar banorna inte att kunna sköta sitt jobb. Det är det som har lett till stora förseningar med problem både för godstrafiken i och för persontrafiken. Vi gör en rekordstor investering i järnvägsnätet för att få det att kunna konkurrera med både flyg och bil. Vi vill utöka de miljövänliga transporterna i , och vi ser att vi har goda förutsättningar att göra det. När det gäller utdelningen från förutsätter jag att anser att regeringen ska följa de målsättningar och ekonomiska mål som har satts upp för de statliga bolagen. I det här fallet är det en borgerlig regering som har satt upp de ekonomiska målen för , och vi följer de ekonomiska målen. Om tycker att de målen innebär att blir en kassako och en budgetregulator och att staten skinnas på medel bör hennes frågor ställas till och och den tidigare borgerliga regeringen som satte upp de här målen. Jag vill betona att de här målen sätts upp utifrån SJ:s investeringsplaner. Det görs tillsammans med bolagen. Man tittar på investeringsplanerna och hur bolagen vill bedriva verksamheten, och så gör man gemensamt planer för vilken utdelningen ska vara för att nå de ekonomiska mål som bolaget har. Bara för att vara tydlig: Vad innebär det om SJ inte kan möta de ekonomiska mål som har satts upp för bolaget? Då riskerar vi att hamna i en situation där vi får en diskussion kring statsstödsproblematik och att SJ, som precis som interpellanten påpekade är ett dominerande bolag på trafikområdet i , har helt andra ekonomiska spelregler än de privata aktörerna. Då kan staten få kritik för det i stället. Jag vet att många har synpunkter på SJ:s verksamhet. Jag tror att det viktigaste långsiktigt sett är att SJ fortsätter att bedriva ett gediget arbete för att vara både lönsamma och duktiga. Det kommer att kräva ökade investeringar i underhållet och det kommer att kräva ökad skuldsättning i bolaget, precis som bolaget nu planerar att göra, nämligen att låna för ökade investeringar. Då gäller det att se till att bolaget också strävar mot de ekonomiska mål som gäller. Vill man ändra de ekonomiska målen kan man göra det. Jag vet att det har diskuterats i , och vi ska fundera på det, om vi ska ge SJ en annan typ av uppdrag. Det är väl självklart att man i det fallet också måste titta på de ekonomiska målen för bolaget. är det ett affärsdrivande bolag där den borgerliga regeringen har satt upp ekonomiska mål för bolaget, och då är det också rimligt att vi följer de ekonomiska målen. 80 (M): Jag vill påminna igen om att det inte står någonting i regelverken om att man måste göra en utdelning från SJ på just 2 miljarder. I jämförelse med tidigare utdelningar på 73, 157, 12 och 90 miljoner är det en ganska stor skillnad när man nu tar ut de här 2 miljarderna , vilket gjordes vid en ordinarie stämma och vid en extra utdelning som regeringen bestämde sig för nu när man behövde mer pengar. Det jag ger uttryck för är en oro för att regeringen ska börja använda våra statliga bolag som just kassakor eller budgetregulatorer. Jag vill varna för att använda de statliga bolagen på det sättet, därför att i de fall som staten har bestämt sig för att ha ett antal olika bolag är det för att man anser att de fyller en funktion. I just SJ:s fall kan vi konstatera att bolaget är en dominerande aktör. Vill vi ha ett resande på våra nya höghastighetsbanor är det till syvende och sist SJ som kommer att bära en stor del av detta, och då har man stora investeringsbehov framgent. Jag vill inte låta påskina att regeringen har alltigenom onda avsikter, men jag är orolig för att man bolag som egentligen behöver de här pengarna för egna investeringar framöver. Vi har en sliten anläggning. Allting handlar inte om att satsa fler kronor och ören på underhållet, utan det handlar också om att kunna se till att vi har bra fordon, bra tåg, på våra spår, för annars sliter de på anläggningen. Det gör gamla tåg nämligen, och SJ har en fordonsflotta som behöver uppdateras. Jag kan bara skicka med till näringsministern att jag känner den oron. Jag hoppas att man inte framöver planerar att använda SJ på det sättet att man gör större utdelningar när man behöver mer pengar. Fokus måste vara de investeringsbehov som SJ har. 81 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för de slutorden! Jag tror att vi ska vara varsamma med våra statliga bolag. De är viktiga, och det viktigaste för mig som ägarminister är att se till att vi vårdar de här bolagen så att de bygger långsiktigt värde och att de är ekonomiskt starka långsiktigt sett. En del i en sådan process är att vi har en ordentlig genomgång av ekonomiska mål för respektive bolag och att vi följer upp de ekonomiska målen så att bolagen kan nå dem. En annan del är att man bygger ekonomiska mål på de investeringsplaner som bolaget har. Det är mycket riktigt att SJ står inför nya investeringar, och det kommer de att göra . Men jag tror inte att man kan hoppa över aspekten att det också kommer att krävas offentliga investeringar i järnvägssystemet på en helt annan nivå än tidigare, därför att alla tågoperatörer lider av ett eftersatt underhåll som gör att också får stora problem med att kunna passa tiden och att klara de transporter som är viktiga för medborgarna. Från regeringens sida har vi gjort klart på ett tydligt sätt att vi är beredda att också ekonomiskt prioritera investeringar i järnvägsunderhållet för att gynna järnvägen långsiktigt. Min absoluta mening med är att bolaget ska stå starkt framöver och bygga värden långsiktigt, för SJ är en viktig spelare för ett mer klimatsmart men också bättre resande i . Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:74 om tonåringar i lågstadiet 82 Utbildningsminister (MP): har angående en intervju i frågat mig hur tanken att elever utan skolbakgrund oavsett ålder ska kunna placeras i lågstadiet ska fungera i praktiken. Låt mig först klargöra att detta inte är tanken. Däremot ville jag i intervjun belysa det faktum att det är viktigt att en elevs ålder inte ensam utgör underlag för beslut om i vilken årskurs eleven ska placeras i. Elever som påbörjar utbildningen senare än när skolgången i normalt startar kan sakna tidigare skolgång eller ha en utbildningsbakgrund med stora brister. Det är därför inte alltid lämpligt att låta dessa elever börja sin utbildning i en årskurs som motsvarar deras ålder. Beslut om i vilken årskurs som en elev ska placeras i ska föregås av en individuell prövning. För att möjliggöra att varje elevs kunskaper bedöms, så att undervisningen kan anpassas efter vars och ens unika behov, blir det därför obligatoriskt för kommunerna att kartlägga varje elevs kunskaper. Om bedömningen av elevens kunskaper visar att elevens behov bättre skulle kunna tillgodoses i någon annan årskurs än vad elevens ålder motiverar finns det skäl att låta honom eller henne börja där. Enligt regeringens uppfattning är det dock inte enbart elevens kunskapsnivå som bör vara avgörande för placeringen. Det är framför allt tiden som eleven tillbringat i skolan som är viktig för att uppnå kunskapsmålen och inte vilken årskurs som eleven placerats i. Elevens möjligheter till integration och kontakter med jämnåriga bör också beaktas. Utifrån kartläggning och andra faktorer beslutar rektor om årskursplacering. Detta anges även i regeringens proposition Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (2014/15:45). 83 (M): Jag vill tacka statsrådet så mycket för svaret. Det är många immigranter och flyktingar som kommer till just , och det påverkar ju alla delar av samhället. Inte minst i skolan innebär det stora utmaningar att möta alla som kommer. Det handlar om att tillhandahålla fysiska platser, men också om hur man ska kunna kartlägga elevernas kunskaper och säkerställa att de får rätt stöd när de ska börja skolan i . I det känsliga läge som kommuner befinner sig i är det viktigt att både kommuner och andra huvudmän känner att de får stöd för att hantera denna situation. Migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och allianspartierna innehåller en del åtgärder för att underlätta mottagandet av nyanlända elever, men det kommer att behövas mycket mer. När ett statsråd uttalar sig i frågor får det konsekvenser som i det här fallet. Kommuner, skolor och föräldrar har börjat fundera över vad det innebär i praktiken. Uttalandet om att nyanlända elever utan skolbakgrund ska kunna placeras i lågstadiet var i mina öron olyckligt. Det var många i skolans värld och även föräldrar som blev oroade inför hur det ska fungera rent praktiskt. Föräldrar med barn i lågstadiet funderade över hur barnens skolsituation skulle bli om nyanlända tonåringar ska gå tillsammans med deras barn. I svaret förtydligar utbildningsministern att det inte är meningen att nyanlända tonåringar fysiskt ska placeras i lågstadieklasser, vilket jag välkomnar. Att kartlägga nyanlända elevers kunskaper i olika ämnen och se till att de får det stöd som de behöver utifrån den kunskapsbas som de har med sig är en helt annan fråga. Jag tror att både jag och utbildningsministern är rörande överens om det. 84 Utbildningsminister (MP): Då vill jag tacka för interpellationen, som gav mig möjlighet att förtydliga uttalandet och beklaga om det har väckt den oro som beskriver. Bakgrunden till att jag svarade på frågorna var att kommun utsetts till årets skolkommun. Jag underströk då att jag hoppades att med sina bra skolor ska kunna ta ett stort ansvar för att ta emot nyanlända elever. Jag ville visa att vi har en ny lagstiftning på plats och att lagstiftningen – som träder i kraft – innebär att det ska göras en kartläggning. Den tydliggör också att ålder inte får vara ensam faktor för i vilken årskurs ett barn ska placeras. Jag hoppas att de diskussioner som man för i olika partier leder till att detta är någonting som man har med sig vid de många årskullsplaceringar som vi ser framför oss med det stora antalet nyanlända som kommer till . Vi kan utläsa ur statistiken att vi allt bättre klarar av uppdraget att erbjuda en bra skola för dem som börjar före sjätte årskursen. Flera av dessa elever lämnar skolan med betyg som är tillräckliga för att komma in på gymnasiet. För dem som anländer senare är utvecklingen den motsatta. Det är allt fler av dem som inte får behörighet till gymnasiet. De har inte gått i skolan, och sedan avkrävs de att bara klara det som svenskfödda barn har nio på sig att klara. Det är såklart orimligt. 85 (M): Jag tycker att det är bra att regeringen är överens med Alliansen om en obligatorisk kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Det kommer nog att ge många elever bättre förutsättningar när de börjar i svensk skola. Vi talar ofta om att man ska ha tillit till professionen. Vi moderater vill gärna visa att vi litar på rektorer och lärare. Efter kartläggningen är det de som har den bästa kompetensen att hitta lösningar för nyanlända elever. Dessa elever behöver individualiserad undervisning, och man måste hitta olika lösningar beroende på elevernas förutsättningar och även utifrån skolans och kommunernas förutsättningar. Om utbildningsministern delar uppfattning att tillit till professionen är viktigt så är det angeläget att signalera det utåt, även när man pratar med medierna. Att uttala sig om hur elever ska tas om hand efter kartläggningen är tyvärr en tydlig signal – tycker åtminstone jag – om att man inte litar på professionen och om att man tycker att det bör styras från centralt håll hur dessa elever ska tas om hand. Det är oerhört viktigt att man i signalsystemet visar att man, i den svåra situation som vi befinner oss i, ger de verktyg som behövs – det kommer nästa interpellationsdebatt också att handla om. Men vi måste ha tillit till att professionen efter kartläggningen kan hitta den bästa lösningen både för skolan och för eleverna. 86 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer i det som har fört fram. Vi måste visa tillit till att man klarar kartläggningsuppdraget och årskursplaceringen efter kartläggningen. Sedan finns det anledning att ha en diskussion om något av det som var bakgrunden till att vi lyckades enas om den här lagstiftningen, som innebär en obligatorisk kartläggning. Den prövningen har tidigare inte alltid gjorts i skolan. Det har förekommit årskullsplaceringar som i princip enbart har byggt på barnens ålder. Det är helt klart att det är ett orimligt krav om barn som helt saknar utbildningsbakgrund eller som har bott i flyktingläger förväntas klara och uppnå behörighet på ett eller . Därför måste man ha en tydligare lagstiftning – det är vi överens om – där barnets ålder ska vägas mot barnets förkunskaper, antal skolår och vilken utbildningsnivå som eleven ligger på. Avslutningsvis är det också viktigt att påpeka att detta ofta diskuteras utifrån det här perspektivet. Men det händer ju också att det kommer barn till från länder där man har högre kunskapsnivå än vissa av de svenska jämnåriga kamraterna, inte minst i matte och naturvetenskapliga ämnen. Det är en av anledningarna till att vi också ser behovet av att ha den här typen av kartläggningslagstiftning. 87 (M): Jag tror att vi alla har ambitionen att förbättra förutsättningarna för nyanlända att klara svensk skola och att – som utbildningsministern var inne på – även ta till vara de elever som kommer hit med väldigt goda skolkunskaper, vilket också förekommer. Man ska kanske ha engelskspråkig undervisning för de elever som kan engelska. Det finns många olika lösningar. Det som jag ville lyfta fram med min interpellation var det signalsystem som man sänder ut när man pratar med medier och vad det får för konsekvenser ute i verksamheterna. Det kan skapa onödig oro, och dessutom signalerar det att man inte litar på att professionen själv klarar av att hantera frågan. Sedan kan man problematisera och diskutera detta, men det är nog farligt om vi från politisk nivå börjar diktera hur lösningarna ska se ut på skolorna. Det tror jag att professionen har betydligt bättre förutsättningar att bestämma än vad vi som politiker har. 88 Utbildningsminister (MP): Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:89 om fjärrundervisning på entreprenad 89 Utbildningsminister (MP): fortsätter vi med ytterligare en interpellation från , och vi kommer ta i hand och tacka varandra när denna interpellationsdebatt är avslutad. har frågat mig när jag tänker tillsätta den utredning angående fjärrundervisning på entreprenad som tillkännagav som sin mening att den bör tillsättas. Enligt beslut om propositionen Möjligheter till fjärrundervisning infördes en definition av fjärrundervisning i skollagen. I enlighet med propositionen har regeringen genom bestämmelser i skolförordningen och gymnasieförordningen beslutat att en skolhuvudman, under vissa förutsättningar, får använda sig av fjärrundervisning ibland annat modersmål, studiehandledning på modersmålet och moderna språk. Regeringen har även beslutat om en försöksverksamhet med möjlighet till fjärrundervisning i fler ämnen. Dagens bestämmelser innebär att om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare på en skolenhet så kan fjärrundervisning bedrivas av en lärare som finns på en annan skolenhet inom huvudmannens organisation. Genom bestämmelserna förbättras skolhuvudmännens möjlighet att anordna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet för alla elever som har behov av det. De lärare som finns inom huvudmannens organisation kan användas mer effektivt bland annat genom att en lärare kan undervisa elever som befinner sig geografiskt långt bort från läraren eller är utspridda på olika skolenheter. Regeringen och den borgerliga oppositionen är dock överens om att se över förutsättningarna för utökade möjligheter till modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt göra en bredare översyn av entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen. Den pågående flyktingkrisen aktualiserar nu än mer frågan om hur skolhuvudmän kan ges goda förutsättningar att erbjuda nyanlända elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. Sedan gjorde sitt tillkännagivande har behovet av modersmålslärare och studiehandledning på modersmålet ökat ytterligare. Det är därför regeringens avsikt att möjligt låta snabbutreda frågor om bland annat utökade möjligheter till modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad. Regeringen arbetar för att ny lagstiftning ska kunna träda i kraft . 90 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Ny teknik ger nya möjligheter, inte minst i skolans värld. Tillgången till it i skolan blir bättre och bättre, och med det följer både utmaningar och möjligheter – möjligheter som vi behöver ta till vara om vi ska kunna säkerställa att alla elever i får en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Möjligheterna att bedriva utbildning på distans och som fjärrundervisning är två exempel på innovationer som tekniken för med sig inom utbildningsområdet. möttes jag och utbildningsministern här i kammaren i en annan interpellationsdebatt. Efter den debatten tog jag upp frågan om entreprenad i fjärrundervisning, som jag blivit uppmärksammad på vid ett besök i i . Det här var innan propositionen om fjärrundervisning kom till . Innan den kom vet jag att även SKL uppvaktade ministern i den här frågan för att uppmärksamma problemet med fjärrundervisning och det faktum att det finns kreativa rektorer som sätter elevernas rätt till undervisning före förbudet mot entreprenad och som bryter mot lagen för att säkerställa att eleverna får den undervisning de har rätt till. Till exempel fick Ådalsskolan kritik från Skolinspektionen så sent som gällande frågan om fjärrundervisning på entreprenad. När propositionen sedan landade på bord hade regeringen över huvud taget inte tagit hänsyn till den problematik som finns kring förbud mot entreprenad i allmänhet och hur det påverkar fjärrundervisningen och möjligheterna att erbjuda exempelvis modersmålsundervisning i alla delar av landet. Tack vare Alliansens ledamöter i utskottet kompletterades betänkandet med ett tillkännagivande, som också beslutade om, innebärande att regeringen uppmanades att tillsätta en utredning kring frågan om entreprenad för fjärrundervisning. Beslut fattades i , det vill säga . har ingenting hänt . Först när Skolinspektionen och medier börjar uppmärksamma frågan på nytt börjar det hända saker. Skolan i står, som jag sa i den tidigare interpellationsdebatten, inför enorma utmaningar när det gäller att klara skolgången för nyanlända elever och ungdomar som kommer till . Att utnyttja teknikens möjligheter fullt ut är en väg att underlätta för skolor och skolhuvudmän att till exempel erbjuda modersmål och studiehandledning till alla elever, oavsett vilket deras modersmål är. Den lärarkompetens som behövs i exempelvis modersmål finns inte alltid inom den egna kommunen, och utan en förändring i lagen när det gäller entreprenörsfrågan begränsas möjligheten för kommuner att inom lagens ram erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning. Jag vet att ni kommer att behandla frågan om utredning av fjärrundervisning på entreprenad på regeringssammanträdet . Det är ju alltid något, även om det är för lite och . 91 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för interpellationen. Låt mig ge en möjligen justerad bild av historien i det här ärendet. En av de första propositioner som jag lade fram – jag samtalade också med om den innan den lades fram – handlade om möjligheterna till fjärrundervisning och om att utifrån den lagstiftning som då rådde utöka möjligheterna. Vi hade uppmärksammat frågan tidigare och blivit uppmärksammade på den, men kunde tyvärr konstatera att det inte fanns beredningsunderlag för att ändra entreprenadbestämmelserna. Den utredning som hade legat till grund för den proposition vi kunde lägga fram hade alltså inte något förslag som gjorde att vi kunde ändra entreprenadbestämmelserna. Detta har väl sin bakgrund det också. Även om jag och har fört diskussioner om detta – under den här mandatperioden och till viss del även under föregående mandatperiod, då var ordförande för – innebär det inte att det konsekvent har funnits en enighet mellan hela Alliansen, den föregående regeringen och den tidigare oppositionen om fjärrundervisning. Det fanns en viss skepsis mot användande av fjärrundervisning i den tidigare ledningen på , vilket färgade direktiven till den utredning som tillsattes. Det innebar också – detta ska vi vara fullständigt på det klara med – att jag inte var övertygad om hur propositionen skulle landa i . Propositionen öppnade för mer tillåten fjärrundervisning än tidigare, och jag var då mycket glad för att den kritik vi fick från den borgerliga oppositionen riktade sig mot att vi inte gick ännu längre. Kritiken ledde till ett riksdagstillkännagivande, precis som beskriver. som följt sedan riksdagstillkännagivandet har vi prövat de här frågorna för att se hur vi så snabbt som möjligt kan göra de förändringar som krävs. tillkännagivande talade om en försöksverksamhet med möjlighet att använda entreprenad för fjärrundervisning. Regeringen har inte möjlighet att inleda en försöksverksamhet som står i strid med lagen. Vi prövade frågan om vilka möjligheter som fanns men fick konstatera att det krävs en lagändring. Vi har också sett en del andra svårigheter.