prot · H30933 · 2015-11-25 00:00:00 — Det har väl att göra med att man så sakteliga börjar förstå att skattebetalarnas benägenhet att finansiera denna politik börjar tryta. Jag har två tämligen enkla frågor till finansministern: Kan finansministern garantera att varenda en av dessa kronor i de extra anslagen verkligen kommer att gå till välfärdens kärnverksamhet och alltså inte till flyktingrelaterade kostnader? Har finansministern verkligen vridit och vänt på varenda sten och synat varenda krona i den befintliga migrations- och integrationsbudgeten innan hon har kommit fram till att det är lämpligt att vi ska låna till dessa extra anslag? 71 Finansminister (S) replik: Det är med nästan 10 miljarder extra som vi nu stöttar kommuner och landsting. Det är i grunden en del i en överenskommelse mellan regeringen och de fyra borgerliga partierna som var ett sätt att tillsammans ta ansvar för den situation som och världen befinner sig i just . En viktig del i den överenskommelsen var just ett extra tillskott till kommuner och landsting. Resurserna har fördelats utifrån hur många nyanlända asylsökande kommunerna har. Särskild tonvikt har lagts vid om man har tagit emot många barn i kommunen. På så sätt har vi fördelat pengarna. Sedan är det upp till kommunerna själva att använda dem beroende på var man ser de största behoven. Jag utgår från att kommunerna kommer att använda dem på ett effektivt och bra sätt. Jag kan tänka mig att många kommuner kommer att välja att satsa på till exempel eller skolan, men det är naturligtvis upp till kommunerna att bestämma vad de gör med pengarna, precis som med alla andra generella statsbidrag till kommunerna. Därutöver har regeringen lagt fram en rad förslag för att öka kostnadseffektiviteten i själva mottagningssystemet, bland annat en ny boendeform för ensamkommande barn. Man självklart kommer vi fortsätta att inom migrationsområdet och andra områden titta på hur vi på olika sätt kan göra effektiviseringar och kostnadsbesparingar. 72 (SD) replik: har i en följdmotion till den extra ändringsbudgeten yrkat på att det ska finnas en garanti för att dessa anslag ska gå just till välfärdens kärnverksamhet, för att underlätta för kommunerna att utföra det de i första hand ska göra. Vi har också ifrågasatt den lättvindighet man uppvisar när man helt sonika väljer att låna till hela summan i stället för att syna den befintliga migrations- och integrationsbudgeten och vrida och vända på varenda sten för att hitta en alternativ finansiering, det vill säga att sträva efter att låna så lite som möjligt och inte skjuta över problemen på kommande generationer, vilket man de facto gör när man väljer att lånefinansiera de extra anslagen. Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag hyser också en stark oro för att pengarna kommer att försvinna ned i ett stort svart hål med ineffektiva kommunala arbetsmarknadsåtgärder eller subventionerade låtsasjobb åt nyanlända. Regeringen har ju visat sig vara kreativ när det gäller den typen av utgifter. Det gäller inte bara den här regeringen utan även den tidigare regeringen, ska tilläggas. Detta är utgifter som inte på något sätt kan påstås tillhöra välfärdens kärnverksamhet. Varför väljer man att skjuta till dessa pengar helt villkorslöst? Hur kan man då garantera – vilket man uppenbart inte kan – att de kommer att gå just till välfärdens kärnverksamhet? 73 Finansminister (S) replik: Det är intressant att lyssna på . Han tycks vara mot de generella statsbidragen till kommuner och landsting. En mycket stor del av statsbidragen till kommuner och landsting är generella. Vi ställer inte exakta krav på vad pengarna ska användas till. Olika delar av landet ser olika ut, och då behöver man använda resurser på olika sätt. Det som är rätt att göra i är troligen inte rätt att göra i . Det som passar bra att göra i kanske inte alls passar i . Det som funkar bra i kanske inte funkar i . Det är därför vi har kommunalt självstyre på kommun- och landstingsnivå, och det är också därför den största delen av stödet till kommunerna ges i form av ett generellt statsbidrag. Det är intressant att lyssna på . Jag antar att i sitt fortsatta budgetarbete kommer att avskaffa de generella statsbidragen och därmed försöka styra landsting och kommuner från . Jag tycker att det är fel med mer centralstyrning och delar inte alls uppfattning att de som sitter i är de som vet bäst hur saker ska skötas ute i landet. 74 (M) replik: Jag har två frågor till finansministern. Statsministern redovisade före valet att en regering ledd av honom kommer att redovisa huruvida varje beslut leder till fler eller färre jobb. har många påpekat att er samlade budget i bästa fall leder till ingen förändring över huvud taget, medan åtskilliga bedömare påpekar att den sannolikt leder till lägre sysselsättning och färre arbetade timmar. Senast kom studier som pekar åt det hållet. Som påpekade finns det inga kvalificerade bedömare som säger att det samlade innehållet i er budget leder till att fler människor får jobb och till att fler människor arbetar totalt sett. Min första fråga är: Vad ser finansministern själv för tecken på att fler kommer att arbeta, att det blir fler sysselsatta och att det blir fler arbetade timmar i ekonomin? 75 Finansminister (S) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet kan vi till exempel ta del av de senaste prognoserna för arbetslöshetens utveckling och sysselsättningen både från ESV och från SCB, som visar att sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Därutöver har regeringen en rad kraftfulla åtgärder i budgeten för att få upp sysselsättningen. Bland annat tar vi tag i flera av de problem som näringslivet brukar påpeka är de största hindren för att anställa. Det handlar om att man inte hittar personal med rätt kompetens. Där genomför vi ett stort kunskapslyft. Det handlar om att infrastrukturen inte fungerar. Vi gör en historisk satsning på järnvägsunderhållet. När man hittar personer som inte bor i samma region lyckas de inte hitta bostäder så att de kan flytta dit jobben finns. Det är också någonting som vi åtgärdar i den här budgeten. Regeringen gör den samlade bedömningen, som vi beskriver i budgetpropositionen, att med regeringens politik kommer sysselsättningen att stiga och arbetslösheten sjunka. tycker att det är viktigt att redovisa vad åtgärder har för effekt på sysselsättningen. Ni har sagt att den nedsatta ungdomsarbetsgivaravgiften har varit er viktigaste åtgärd för att få fram fler jobb åt ungdomar. backar ni och vill inte längre ha kvar den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar. Då undrar jag naturligtvis utifrån eget sätt att resonera hur många färre jobb han tror att det kommer att skapas för ungdomar med hans omläggning av politiken. 76 (M) replik: Jag noterar att regeringen har en samlad bedömning, lite oklart hur, som landar i att det blir fler människor som kommer att arbeta. Jag noterar att svenska folket däremot, inklusive svenska företagsledare, gör ungefär samma bedömning som våra experter, det vill säga att det finns låg trovärdighet i fråga om regeringens jobbambitioner. När det gäller arbetsgivaravgiften för unga drar vi precis den slutsatsen. Vi väljer att fokusera, på goda grunder. Vi reviderar vår tidigare ståndpunkt. Vi tror att den nuvarande är riktigare. Allt annat lika lägger vi satsningarna på sänkta kostnader på de allra yngsta, de som har svårast att komma in, de som har lägst utbildning. Där gör insatsen störst nytta. Min andra fråga gäller offentliga finanser. Som jag sa i min inledning inser jag att migrationsutgifter på 30 eller 40 miljarder extra ett budgetår innebär betydande svårigheter. Jag bedömer det som ett gemensamt problem och ett gemensamt ansvar. Jag lastar inte regeringen ensam för detta. Det kan vara viktigt att säga det. Men finansministerns ständiga signaler urholkar just nu förtroendet för att gamla regelverk gäller. Det är alldeles uppenbart att den första signalen gällde överskottsmålet. Den andra signalen var att utgiftstaken kanske inte håller. Den tredje signalen var att det är säkert att krona-för-krona-principen i fråga om finansiering är aktuell. Vi har till detta betydande automatiska utgiftsökningar i system som regeringen inte råder på. Till detta kommer regeringens egna avsiktliga utgiftsökningar. Min fråga är mycket enkel: Avser finansministern att fullt ut finansiera regeringens reformer från och med vårpropositionen 2016, och kommer det en ändringsbudget som också innebär utgiftsminskningar? 77 Finansminister (S) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag noterar att inte svarar på frågan om hur många färre jobb åt ungdomar han tror att det blir med hans egen politik. Det är intressant att notera eftersom väldigt ofta påpekar hur viktigt det är att man ordentligt redovisar effekterna av sin politik. Vad gäller den samlade ekonomiska politiken kan jag notera att det är väldigt viktigt att vi har lyckats halvera underskotten i de offentliga finanserna. säger att det är viktigt att man håller sig till ramverken. Jag kan notera att den förra regeringen bröt mot det finanspolitiska ramverket, inte bara enligt vad andra oberoende experter sa utan även i enlighet med sina egna budgetpropositioner. Vi har från regeringens sida lagt om den politiken. Vi har halverat underskotten och för nu en ansvarsfull ekonomisk politik. I det krisläge som vi befinner oss i med ett större antal asylsökande i än vi någonsin har sett tidigare – det kan bli närmare dubbelt så många som vi någonsin har sett tidigare – är det inte lämpligt att använda krona-för-krona-principen för att finansiera de ökade utgifterna. Därför har vi i den extra ändringsbudget som har lagts fram inte finansierat åtgärderna krona för krona. Det är för övrigt någonting som jag uppfattade att vi var överens om, eftersom vi har fått stöd för den politiken från de borgerliga partierna. Vad jag vet har ni heller inte förslag om att finansiera detta krona för krona, utan ni stöder den extra ändringsbudgeten. I vilken utsträckning kommer det en extra ändringsbudget ? Det kommer naturligtvis en i samband med vårändringsbudgeten. Om det behövs ytterligare en extra ändringsbudget beror naturligtvis helt på vilken effekt de åtgärder som vi nu kommer att vidta för att minska antalet asylsökande får. Ju mer kraftfulla de åtgärderna är och ju större effekt de har, desto större är sannolikheten att det inte kommer någon vårändringsbudget. Men det är för tidigt att uttala sig om. 78 (L) replik: Låt mig innan vi går in på det vi är oeniga om understryka vikten av att vi i en krissituation i tar gemensamt ansvar. Jag tror att det är något som människor förväntar sig i det ansträngda läge befinner sig i både när det gäller terrorism och när det gäller flyktingmottagande. Med det sagt har jag ett par frågor till kring den ekonomiska politiken och jobbpolitiken. var lite modig . använde sig nämligen av nya prognos för att ge understöd till sin egen politik. Läser man den ser man också att de gör en analys av vad som händer med regeringens jobbpolitik. Jo, effekten av de reformer som röstas igenom i är att antalet arbetade timmar i minskar. Min första enkla fråga till är då: Har fel, eller gör ni fel saker? Den andra frågan gäller det jag var inne på i mitt anförande. Jag ska citera vad sa som ny finansminister: Statens budget 2016 – Rambeslutet ” Det har blivit väldigt tydligt att ladan är helt tom. Det är inget dukat bord vi kommer till – det är helt avskrapat. Frågan är om ens bordet står kvar.” Det var ett uttalande som fick lite problem med eftersom väldigt få ekonomer delade den bild som hade. Jag delar analys att vi nu är i en situation där vi kommer att vara tvungna att låna för att klara den akuta krisen. Då låter det helt annorlunda. Då påpekar att det är ett gott läge att låna pengar. Menar på allvar att skillnaden mellan det avdukade bordet och ett gott läge att låna pengar är att regeringens nuvarande budget har varit i kraft och ? får gärna berätta hur vi och har gått från ett avdukat bord och tomma lador till en ekonomi där vi har möjlighet att låna. 79 Finansminister (S) replik: Ja, när vi tog hade vi underskott på av bnp. Det är inte ett bra läge i en uppåtgående konjunktur. Det var nödvändigt att bryta den utvecklingen och börja föra en mer ansvarsfull ekonomisk politik. Det har regeringen också gjort. I prognosen har underskotten halverats. Det gör naturligtvis att vi är i ett helt annat läge än vi var . Ett underskott på ger naturligtvis helt andra möjligheter att möta en sådan här kris med ökad belåning än det hade varit om vi hade haft underskott på av bnp. Vi vet att den nedre gränsen för det underskott som EU accepterar är . Hade vi varit kvar i ett läge med 2 procents underskott och låtit underskottet öka via ökad upplåning hade vi befunnit oss farligt nära den 3-procentsgräns som EU har. Men med ett halverat underskott finns det naturligtvis helt andra möjligheter att möta den här utmaningen också med en ökad upplåning. Jag tycker att det är bra att vi har kunnat samarbeta kring den extra ändringsbudget som vi har lagt fram för och hoppas naturligtvis att vi kommer att kunna fortsätta samarbeta på olika sätt för att gemensamt ta ansvar för den situation som befinner sig i. 80 (L) replik: Jag noterade att det inte blev någon recension av prognos när det gäller arbetade timmar. Återkom gärna i den delen! Det var som började använda sig av . Jag tycker att prognosen är väl värd att läsa. Det som då bekymrar mig är att vi har en regering som lägger fram förslag som minskar antalet arbetade timmar. Som jag har förstått det är det också en del av det arbetslöshetsmål som regeringen har lagt fram. Är det så att politiken är fel, eller är det så att har fel? Det vore intressant att få svar på det. När det gäller varför det är så intressant att prata om vad som hände förr och hur det såg det ut så är det för att om man inte förstår hur det såg ut när den nuvarande vänsterregeringen tog över makten så riskerar man att göra fel saker framöver. Statens budget 2016 – Rambeslutet försöker ge sken av att svensk ekonomi helt plötsligt blev väldigt bra efter det att hon blev finansminister. Låt oss därför gå tillbaka och titta i prognoserna. I prognoserna för BP 2016 räknade man med ett underskott i finansiellt sparande . När , återigen, gör prognoser framöver för underskotten är underskottet högre än när ladorna var tomma. Jag har lite svårt att få ihop det med att ekonomin var jättedålig förut. Jag har hört både , partisekreteraren och alla möjliga säga att svenska folket kommer att upptäcka att blir mycket bättre bara deras budget börjar gälla, för den gäller ju inte . Nej, för det är ju alliansbudgeten som har gällt och som också har skapat en ansvarsfull ekonomisk politik. Är det inte dags, , att du skickar ett tackkort till den förra regeringen för att det nu faktiskt går att låna i en krissituation? Det bär inte trovärdighetens prägel, , att ni skulle ha förändrat det bord som hade försvunnit till ett väldukat bord där vi kan låna. Jag förstår att i Socialdemokraternas riksdagsgrupp trodde på det, men har nog ganska svårt att få någon annan ekonomisk bedömare att tro på den verklighetsbeskrivningen. 81 Finansminister (S) replik: Om vi börjar med kan jag notera, vilket är intressant, att de gör bedömningen att arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt . De gör också bedömningen att arbetslösheten sedan ökar i takt med att fler som är nya på arbetsmarknaden också kommer ut på arbetsmarknaden. Men det är svårt att säga annat än att ESV gör bedömningen att arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt. Jag tycker också att det är viktigt och bra med olika bedömare som gör olika utvärderingar och prognoser av hur regeringens politik kommer att verka. Här ska vi inte glömma att det finns många reformer som regeringen genomför där myndigheter inte har tittat så noga på sysselsättningseffekterna, till exempel den viktiga satsningen vi gör för äldreomsorgen. Denna satsning möjliggör för fler kvinnor dels att komma ut i arbete, dels att kunna arbeta kvar på heltid trots att man har en äldre anhörig. Vi har alltså många förslag som ger sysselsättningseffekter och som kan påverka antalet arbetade timmar men som inte alltid syns i de ekonomiska kalkyler som ekonomer har utvecklat och som ofta mer berör skatteförändringar. När vi lade fram vår budget var det en budget som var fullt finansierad. Det var tuffa beslut som vi tog då. Sedan lade de borgerliga partierna fram sin budgetmotion, och då hade den, precis som regeringens, finansierade åtgärder. Jag tycker att det är bra att även de borgerliga partierna efter gick fram med en mer ansvarsfull ekonomisk politik än den man hade bedrivit i regeringsställning, men det går inte att komma ifrån att som de borgerliga partierna och satt i regeringsställning ökade underskottet. Det är så facit ser ut med en borgerlig regering. har vi en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering som vänder den utvecklingen, och vi ser minskande underskott kommande år. 82 (KD) replik: Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag hade ett replikskifte med finansutskottets ordförande om vissa orosmoln i de offentliga finansernas hållfasthet som jag kunde se. Jag tänkte vara mer konkret med finansministern om behovet av reformer på arbetsmarknaden. befinner sig i ett svårt läge, som finansministern sa från talarstolen. Reformerna som var nödvändiga i går är långt mer trängande . Min och uppfattning är att vi nu måste se till att bredda arbetsmarknaden och göra det möjligt även för personer med andra kvalifikationer och lägre utbildning att få ett jobb, eftersom vi har en situation där 700 000 saknar gymnasieutbildning. Då behöver man utbildning, och man behöver också en breddad arbetsmarknad. En av fördelarna med RUT-avdraget är att det tvättar svarta jobb vita eller flyttar arbete från en oavlönad till en avlönad sektor där man kan få lön, komma in i socialförsäkringssystem och så vidare. Det tycker jag är väldigt bra. Det visar på en öppenhet från regeringen att man kunde komma överens om att faktiskt utvidga RUT-avdraget på ett par punkter i den migrationsöverenskommelse som slöts. Det vore bra om regeringen också kunde backa när det gäller sänkningen av taket. Jag tror nämligen att vi måste skruva på många kranar , och det här är en av de kranar som blir viktiga. Min konkreta fråga handlar om att det visserligen är viktigt med flyttjänster och trädbeskärning, men det är ändå tjänster som utförs relativt sällan. Vi förde fram en idé om att någonting som görs i svenska hem, nämligen tvätt, skulle kunna bli en tydligare del av RUT-avdraget genom att man tar bort begränsningen att arbetet måste utföras i ditt hem. Om möjligheten till tvättabonnemang ingår i kan vi få en större effektivitet, och detta skulle, tror jag, kunna skapa betydligt fler jobb än de RUT-förändringar som är föreslagna. Det vore därför intressant att höra om regeringen skulle vara öppen för att också inkludera den typen av tjänster i . 83 Finansminister (S) replik: Det är intressant att tycker att det är viktigt att människor utan gymnasieutbildning också ska kunna få gymnasieutbildning. Därför är det tråkigt att inte stöder regeringens stora satsning på ett nytt kunskapslyft som ju kommer att ge så många fler människor möjlighet att få en utbildning. Det är också viktigt att människor som har funktionshinder och på så sätt står lite längre från arbetsmarknaden får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, och därför gör vi en 10-procentig utbyggnad av och ökar också lönebidragen. Jag är osäker, men kanske kan påminna mig: Stöder utbyggnaden av , vilket ju är ett sätt att ge fler människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden en fot in där? När fler människor kommer in på arbetsmarknaden, som det kommer att blir när vi får nya medborgare i och med att många söker asyl i , är det viktigt att vi har en pragmatisk inställning och försöker vända på alla stenar för att hitta lösningar framåt. Här har vi från regeringens sida i samband med den överenskommelse som vi slöt kring migrationspolitiken visat att vi är beredda att vara pragmatiska och vända på olika stenar, och det är jag givetvis beredd att göra. Statens budget 2016 – Rambeslutet är det viktigt att vi gör det på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt så att vi riktar skattepengarna på ett effektivt sätt snarare än smetar ut breda skattesänkningar som ger väldigt lite jobb per insatt krona. Det tycker jag är en viktig sak att ha med sig när vi funderar på hur vi ska gå framåt. Därför tror jag egentligen mer på att subventionera individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden än att sänka skatten för hela branscher. Det blir väldigt mycket skattesänkningar innan man får det här extrajobbet, och därför är det oftast mer kostnadseffektivt att rikta det direkt mot individ. Detta bygger på att det är enkelt för företagen att kunna använda dessa stöd, och jag tror att vi kan arbeta mer för att göra det enklare. Jag är absolut beredd att diskutera vidare hur vi kan få fler människor som har kommit till att också komma in på arbetsmarknaden. 84 (KD) replik: Det är bra att finansministern frågar. Vi vill också bygga ut . Vi bräcker er rejält när det gäller lönebidragen och anställningsstöd. Vi tycker att detta är mycket viktigt för att ge alla chansen att jobba av sin förmåga. Det finns alltså ingen oenighet där mer än att ni är för dåliga också i detta. Om man verkligen ska bredda arbetsmarknaden tror jag att nyckeln är att det måste vara tjänster som inte utförs eller som utförs oavlönat som kan flyttas och utföras som avlönat arbete så att man kommer in med avtalsenliga löner i socialförsäkringen. RUT-reformen har varit framgångsrik i att göra detta. De utvidgningar som sker nu är väldigt bra, men jag ser några problem. Man flyttar rätt sällan, dessvärre. Man borde flytta oftare, och vi har förslag för att man ska kunna göra det. Man beskär träd rätt sällan. Det är inte bra att göra det oftare heller, för då dör träden. Men det finns en olycklig begränsning just vad gäller tvätt. Det är en tjänst som utförs i svenska hushåll bland barnfamiljer och äldre som kröker rygg för att klara detta. Det är ett typexempel på ett område där man faktiskt skulle kunna göra svarta jobb vita, men framför allt flytta arbete från oavlönat till avlönat genom att inkludera tjänsten i . Det ligger väl i linje med RUT-reformens anda, och jag tycker verkligen att det är någonting att överväga. 85 Finansminister (S) replik: Jag är absolut beredd att diskutera alla kostnadseffektiva sätt att få fler människor i arbete. Jag delar uppfattning att RUT-avdraget har varit en sådan kostnadseffektiv åtgärd. Det är väl den mest kostnadseffektiva skattesänkningen som den förra regeringen gjorde, och därför gör vi också en väldigt liten förändring i just RUT-avdraget. Däremot tar vi bort reformen med de dyra och ineffektiva arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det är ett dyrt och ineffektivt sätt att använda våra skattepengar. Där noterar vi att även gör en positionsförflyttning, och det är naturligtvis oerhört välkommet. Statens budget 2016 – Rambeslutet Jag uppskattar att också vill satsa på långtidsarbetslösa personer som har olika former av funktionshinder. Jag diskuterar gärna även i fortsättningen lönestöd med . Det är bra att det finns ett brett stöd i för att investera i personer som står lite längre från arbetsmarknaden så att de kan få in en fot via till exempel lönestöd, lönebidrag och . Det är en bra del av politik. 86 (C) replik: I ett läge där finansministern svävar på målet, låt mig vara tydlig angående fråga. Det är bra att utvidga RUT-avdraget. Det är bra att ta fler steg för att bredda tjänstesektorn och skapa fler enkla jobb. Här är det också bra att vi fick med oss regeringspartierna på att utvidga RUT-avdraget med it-tjänster, flyttjänster och trädgårdstjänster. Men det är helt rätt att mer måste till. Sedan tog makten tillsammans med regeringen har det kvinnliga företagandet drastiskt minskat i . Det beror till stor del på en signalpolitik.