prot · H30932 · 2015-11-24 00:00:00 — Regeringen bedömer att de förhållanden som låg till grund för det tidigare beslutet fortfarande gäller. Gränskontrollen ger bättre överblick och mer information om vilka det faktiskt är som kommer till , vad deras avsikter är och hur vi på bästa sätt kan tillgodose deras behov. Myndigheterna får på så sätt bättre förutsättningar att upprätthålla ordning och säkerhet. Kommunerna får bättre planeringsförutsättningar för att hantera flyktingmottagandet. Men inre gränskontroll påverkar inte asylrätten. Alla som söker sig till har rätt att söka asyl. Regeringen konstaterar att en kraftsamling görs i många kommuner och myndigheter. Det är nödvändigt att alla inblandade vidtar förberedande åtgärder för en långvarig hantering av situationen och de stora utmaningar vi står inför. Inget land klarar dock denna utmaning ensamt. Därför driver regeringen på för ett gemensamt ansvarstagande av länderna i EU. Regeringen har beslutat att begära omfördelning av asylsökande till andra medlemsstater. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas. 23 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Sedan jag ställde interpellationen har tillfälliga gränskontroller införts. Det skedde efter att hade krävt det. Att införa gränskontroller var ett steg i rätt riktning, dock långt ifrån tillräckligt. Vi ska heller inte glömma att dessa gränskontroller är utformade som stickprov och inte uppfyller intentionen att få överblick över vilka som reser in i landet. Det är inte bara min uppfattning att situationen är mer ansträngd . Det krävs att regeringen agerar här och ! har larmat om platsbristen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap konstaterar att kapaciteten att ta emot asylsökande tar slut . Kommuner medger att situationen går ut över all annan verksamhet. Ja, till och med socialdemokratiska kommunalråd upplever att staten har abdikerat. behöver en regering som visar handlingskraftigt ledarskap! Vi moderater har föreslagit en rad åtgärder som måste bli verklighet om ska ha en chans att klara krisen. Vi kräver att Dublinförordningen tillämpas strikt. De asylsökande som kommer direkt från ett annat EU-land ska nekas inresa om de inte har blivit registrerade i EU:s gemensamma asylsystem. De som redan är registrerade ska hänvisas till det EU-land de först anlände till. Då får vi större möjligheter att ta hand om de människor som redan är i landet. Vi vill ha en snabbare och mer effektiv återvändandeprocess. Hela legitimiteten med asylsystemet bygger på att ett ja är ett ja och ett nej ett nej. Den som har fått ett avvisningsbeslut måste lämna landet. Den som får stanna ska snabbt få ett jobb och en bostad. Det skulle vara intressant att höra vad justitie- och migrationsministern anser om våra förslag. 24 Justitie- och migrationsminister (S): För återinförde vi som sagt de inre gränskontrollerna. Det var för att kunna få kontroll över mottagandet men också för att kunna veta vilka det är som åker in . Det här var , och hände terrordådet i . Hade vi inte infört det då, , hade vi nog fått göra det . Detta eftersom vi nu behöver alla filter i , skulle jag vilja säga, för att kunna kontrollera även säkerhetssituationer som denna. Vi är mycket väl medvetna om den situation som finns, framför allt när det gäller landets kommuner. Men man ska också veta att det ser olika ut. En del kommuner har och har haft en väldigt svår situation. är en sådan kommun, som tar mycket stort ansvar. var det tidigare, innan vi införde gränskontroller. har det lättat betydligt i till följd av att vi införde id-kontroller av dem som går ombord på färjorna mellan och . Det gör att många av dem som tidigare kom till via – inte alla; en del stannar i – nu i stället åker via . Vissa kommuner tar alltså väldigt stort ansvar. Jag kan bara konstatera att som vissa kommuner gör det gör vissa andra kommuner det inte. Det var bakgrunden till att vi i uppgörelsen som vi gjorde med de borgerliga partierna bland annat fick in punkten om att alla kommuner nu faktiskt måste ta ansvar. Det duger inte att bara säga att man ska öppna sitt hjärta. Man måste i så fall också vara beredd att öppna , , , , , och ett stort antal andra kommuner som faktiskt inte har tagit ansvar. Jag är glad att det nu finns en stor majoritet i för att se till att alla kommuner tar ansvar. är det land i , skulle jag vilja säga, som har tagit det allra största ansvaret för den internationella flyktingsituationen. Våra siffror är nästan dubbelt så höga per capita som för nummer två på listan sett till asylsökande i . Fler länder måste också ta ansvar. Det var därför vi lyckades driva igenom hela förslaget om en möjlighet att omfördela flyktingar inom . Det är första gången någonsin som EU kan peka på ett land och säga: ”måste ni också vara beredda att ta emot flyktingar.” Men då måste de länderna också göra det. går den omfördelningen alltför trögt. Om inte fler länder vill hjälpa till blir åtagandet och ansvaret för de länder som vill hjälpa till mycket tyngre. Det är den situationen som har hamnat i. Det är därför vi har haft 7 000, 8 000, 9 000, uppåt 10 000 asylsökande . Vi slår i kapacitetstaket. Därför sa jag att vi måste vidta fler åtgärder, inte bara för att öka kapaciteten i de svenska systemen – det ska vi göra – utan också för att få ned antalet asylsökande som kommer till . Vi är det land som har gjort allra mest, men vi kan inte göra allt. Det finns en gräns för oss också. Vi för samtal med de borgerliga partierna inom ramen för sexpartiöverenskommelsen. kommer vi att återuppta ordentliga förhandlingar om nya sådana här åtgärder. Besked om regeringens ståndpunkter inför de förhandlingarna kommer faktiskt redan nu , om bara någon timme. 25 BORIANA (M): Det var ett mycket intressant och oväntat besked att regeringen kommer med sina ståndpunkter inför en blivande ny migrationsöverenskommelse. Jag tycker att ministern är orättvis när han pekar ut kommuner som , , , och så vidare. Det är kommuner som bidrar med väldigt mycket skattemedel, och det är vissa beräkningar i statistiken som inte visar det riktiga ansvar som dessa kommuner tar. Till exempel tar emot väldigt många ensamkommande barn, men dessa räknas inte på samma sätt i statistiken. För att återgå till frågan tycker jag att det är bra, det som ministern säger i sitt svar, att regeringen har anslagit 11 miljarder extra för att underlätta arbetet i kommunerna med att hantera utmaningarna. Det var också något som ingick i överenskommelsen mellan regeringen och Alliansen. Men det handlar inte bara om pengar. Det handlar om organisationer som inte är dimensionerade för att utsättas för ett sådant extremt tryck som de nu utsätts för. Det handlar om personalbrist. Var ska man hitta fler lärare och fler socialsekreterare? Vad händer när de nya behoven tränger undan ordinarie verksamhet? Det handlar om lokaler, både för verksamhet som till exempel förskolor och skolor och för boende. , , meddelade i att man inte klarade sitt uppdrag att ge människor tak över huvudet. Människor tvingades att sova utomhus i kylan. Hade inte öppnat och låtit människor sova på kyrkbänkarna skulle vi fortfarande ha haft asylsökande sovande utomhus när det var snö och flera minusgrader. Det handlar om rättssäkerhet och ett korrekt och värdigt bemötande. Kommuner runt om i har lex Sarah-anmält sig själva för att de placerar barn i familjer som de inte har hunnit utreda. Det är djupt oroande och går stick i stäv med principen om barnens bästa. Det bör oroa även justitie- och migrationsministern, inte minst i hans roll som justitieminister, när han vet hur värnlösa barn kan vara och vilka hemskheter de kan råka ut för om de blir placerade i fel familjehem. krävde vår partiledare nya överläggningar för att det som man har kommit överens om inte räcker. Det verkar som om vi är eniga om att en ny migrationsöverenskommelse snabbt måste komma på plats. är det upp till regeringen att visa ansvar, och jag ska med spänning följa presskonferensen . 26 Justitie- och migrationsminister (S): På sätt och vis kommer den här interpellationsdebatten ganska lägligt, men det innebär också att det för min del blir lite svårt eftersom jag inte vill gå händelserna i förväg. Jag delar naturligtvis helt och hållet bilden att situationen för kommunerna och för är väldigt ansträngd och har varit det . gick jag ut och sa att vi nu har nått kapacitetstaket, att vi nu kommer att ha en situation där vi kanske kan erbjuda människor boende. Om man då kommer till gräns från eller ställs man inför valet att antingen försöka ordna boende på egen hand eller att åka tillbaka till eller och söka asyl där. Den möjligheten finns. Dessutom är större än bara och . Det finns fler länder som borde ta ett betydligt större ansvar än vad de gör. Dessvärre finns det en politisk press i vissa länder, framför allt från den politiska högern, som innebär att de absolut inte vill ta emot flyktingar. Om situationen då är sådan att det bara är vissa länder som är villiga att ta emot flyktingar och göra en insats blir också ansvaret mycket större. Till slut blir lasset alltför stort att dra för ett enskilt land. Där är vi . När det gäller gränskontrollerna kan jag konstatera att de på ett sätt har fungerat; vi har fått ordning på mottagandet. Men jag kan också konstatera att ett land som låter människor åka rakt igenom sitt territorium trots att de egentligen inte har rätt att vistas där. I själva verket ska de söka asyl i , men den danska regeringen har uttryckligen sagt att man inte vill införa gränskontroller eftersom risken då är större att fler söker asyl i . Det synsättet har jag svårt att förstå. Alla länder måste ta ansvar. har en situation där de kommer upp i ungefär 30 000 asylsökande medan har en situation där vi kommer att ha uppemot 200 000 asylsökande. Det finns bara ett sätt att lösa detta totalt sett, och det är att ta ett gemensamt ansvar. Alla länder i måste ta ansvar, oavsett politisk färg. Gör de inte det hamnar vi i en situation där de länder som vill ta ansvar får stora bekymmer. Dessutom måste alla kommuner inom riket ta ansvar. Boriana vill inte kännas vid att vissa kommuner inte har velat ta emot flyktingar. Men så är det. Det är oerhört snedfördelat vad gäller antalet asylsökande, och vissa kommuner har tidigare över huvud taget inte velat teckna avtal med . får vi på plats en ordning som gör att vi kan ålägga kommunerna att ta emot asylsökande. Det sker utifrån de förutsättningar kommunerna har, dels utifrån hur många som bor i kommunen, dels utifrån hur de ekonomiska förutsättningarna i övrigt ser ut. Det tycker jag är en stor framgång. En sådan lagstiftning är på väg att komma på plats. Vi har en lagrådsremiss och ska lägga fram en proposition till . Det finns bara ett sätt att på lång sikt lösa detta, och det är att alla delar på ansvaret. När det inte sker hamnar länder som till slut i en situation där vi måste säga att andra länder får dra ett större lass. Precis i den situationen är vi . Besked om våra ingångsvärden inför en ny förhandling kommer som sagt . Jag vill gärna att vi håller ihop den uppgörelse som de sex partierna har ingått och att vi fortsätter samtalen i en konstruktiv anda. 27 BORIANA (M): När det gäller att gemensamt ta ansvar inom EU delar vi den åsikten. Det är allas övertygelse att det är bra och rättvist både när det gäller migrationspolitiken och andra politikområden. Beträffande gränskontroller utgår jag från att justitie- och migrationsministern planerar att ha ett allvarligt samtal med sin danska kollega. Vad gäller fördelningen vet vi att är nettogivare i EU. har vi tagit ett betydligt större ansvar för migrationen än de flesta andra EU-länder. Våra offentliga finanser har påverkats med kostnader i miljardklassen. Kommer regeringen att följa förslag och på EU-nivå driva att avgift ska sänkas till följd av det stora ansvar som vi tagit? 28 Justitie- och migrationsminister (S): När man tar en strid, en konflikt, med EU ska man helst göra det på ett område där man tror att det finns förutsättningar att vinna. När det gäller att sänka avgiften kan jag säga att det inte finns något land, inte som jag känner till i alla fall, som har lyckats med det. Däremot kan vi försöka få resurser från EU-systemet i övrigt. Det finns fonder där man kan söka ekonomisk ersättning för mottagandet. En sådan ansökan har vi lämnat in. En del av uppgörelsen var att vi skulle söka från dessa fonder, och det har vi gjort. Vi får se vad utfallet blir, men vi kommer naturligtvis att jobba hårt för det. När vi är det land som tar det allra största ansvaret i EU måste vi också kunna få del av de pengar som finns i EU-systemet. I övrigt behöver vi vidta fler åtgärder. Vi behöver göra det tillsammans, regeringen och de fyra borgerliga partierna. Sådana samtal ser jag fram emot. De kommer att börja genomföras i närtid. För att klara situationen måste vi ha den typen av blocköverskridande samarbete. Den förra uppgörelsen var bra, för den bildar en grund. behöver vi gå vidare utifrån den uppgörelsen. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:173 om situationen för statslösa asylsökande palestinier i 29 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att följer lagen och de löften verket avger samt ges resurser för att klara av en rättssäker, rättvis och human behandling av de asylsökande palestinierna i . Det skriftliga svar som jag lämnade till i samma fråga gäller fortfarande: När och migrationsdomstolarna prövar enskilda ärenden ska de beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Enligt förarbetena till utlänningslagen bör ett sådant beslut inte meddelas om det inte kan verkställas. Det är och domstolarna som gör dessa prövningar. Som statsråd får jag inte lägga mig i handläggningen av enskilda ärenden, men det är en självklarhet att våra myndigheter och domstolar ska följa gällande lagstiftning. Jag har förtroende för att så görs. Utlänningslagen har antagits av en enig riksdag. Jag anser att den ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och att den svarar mot höga krav på rättssäkerhet. För att våra myndigheter och domstolar ska kunna leva upp till dessa krav säkerställer regeringen att nödvändiga resurser avsätts i budgeten. Jag har följt utvecklingen för de personer som har fått lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut och där det finns svårigheter med att verkställa. Regeringen kommer därför att genomföra en översyn. 30 (V): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag har tidigare lämnat in en skriftlig fråga om detta, och ministerns svar nu tar sin utgångspunkt i svaret på den frågan och låter ungefär likadant. Det gör mig lite mindre nöjd med svaret på interpellationen än jag hade hoppats vara. Först ska jag säga att vi naturligtvis alla är medvetna om de problem vi står inför när det gäller hanteringen av flyktingar och asylsökande. Vi har en våg av flyktingar från framför allt som skapar starka påfrestningar på arbete. Det vet vi om . Det är dock en flyktingvåg som har pågått eller kanske , medan de fall jag refererar till är sådant som fanns innan detta hände. Detta är alltså inget som orsakas av dagens höga belastning på , utan det handlar om att det finns felaktigheter någonstans, antingen systematiskt eller på annat sätt. Vi måste följa den utveckling som sker för att säkerställa en rättssäker process när det gäller de här sakerna, oavsett hur det ser ut eller framöver. Jag vet också om att detta inte är något som man helt och hållet ska lasta den sittande regeringen för. Ni har ju suttit ungefär och har inte haft tid på er att förändra så mycket, utan det är den förra regeringens arbete som präglar detta. Men det är ändå den sittande migrationsministern som har frågan i knät. Det är också därför jag lägger på de här sakerna. Vi vet att läget i och är ganska besvärligt, framför allt i . Det har varit så . Man har varit i blockad , och man har varit utsatt för ett par krig – eller rättare sagt ett par överfall från – som har skapat en situation som gör att många människor inte kan eller vill leva där utan flyr därifrån. Det är en orsak till att människor flyr, precis som i . Man lever i ett samhälle som helt enkelt inte fungerar. Det handlar framför allt om en principinriktning att man inte ska skicka tillbaka människor till krigshärjade områden. Många betraktar som det största utomhusfängelset i världen. Sådant måste få påverka hanteringen av de flyktingar som kommer just därifrån. Vi vet att spänningarna ökar , inte bara när det gäller och utan i hela . Det påverkar naturligtvis också , som jag kommer att återkomma till här. Som jag visar i interpellationen har vi ett antal fall där man kan se likheterna när det gäller hur man hanterar saker. Många väntar ett eller , och det kan vara acceptabelt. Men när det går två, tre, fyra eller kanske upp till , som vi har sett i ett fall i Uppsalagruppen, börjar man fundera på hur arbete fungerar. I sitt svar hänvisar migrationsministern till sitt svar på den skriftliga frågan och upprepar vad han sa där. Avvisning tillbaka till handlar om att man ska skickas till . finns det i denna grupp, liksom på annat håll, ett antal personer som har följt alla regler och sökt visum till för att kunna ta sig in i , men de får inget visum. Vad innebär då det? Vad säger då utlänningslagen? Jo, den säger precis detsamma som migrationsministern svarar: Har man inte säkerställt att man kan utvisa människor ska de inte utvisas. Då ska de inte ens meddelas avvisningsbeslut, men det görs ändå. I något fall har man fått tre avvisningsbeslut som inte kan verkställas. Någonstans här finns ett systemfel. Då måste man dra lärdom av detta och säga att det inte går att göra på detta sätt. Vi måste göra på annat sätt: Vi måste ge de här människorna uppehållstillstånd. Det är egentligen detta som jag är ute efter att få svar på, och jag hoppas på något sätt att vi kan komma framåt i den här debatten, så att vi kan få ett svar på hur man ska agera för att förändra situationen så att de här människorna inte hamnar mitt emellan allt. 31 (V): Tack, minister ! Jag vill också tacka för ett inlägg där jag instämmer i allt. I , den stad jag kommer från, har vi situationen att statslösa palestinier från och har protesterat – det är över . Det de har protesterat mot är den behandling de har fått av , som låter statslösa palestinier leva i en limbosituation. Det blir resultatet av att man får ett avvisningsbeslut som inte kan verkställas efter att man har varit här i i kanske sex, sju eller . Det är uppenbart för alla som har följt den här frågan att avvisning är omöjlig att verkställa, och därför började statslösa palestinier från för få uppehållstillstånd i . De statslösa palestinierna från framför allt men också har en liknande situation. Det är en utsatt grupp som saknar stat som kan skydda dem, och de hamnar ofta i kläm i . De ska avvisas till ett område som det är direkt farligt för dem att vistas i och där grundläggande mänskliga rättigheter inte respekteras. Huvudpunkten är att avvisningen inte kan verkställas eftersom Rafahövergången i princip är helt stängd och det inte heller finns något som pekar på att övergången kommer att öppnas. Viseringen till genomförs inte heller, och om de skulle få visum till stoppas de på Kairos flygplats. De släpps inte in i landet utan skickas tillbaka. Detta är något som självt konstaterar i Lifosdokumentet 35896, som det också hänvisas till i svaret. Vi är skyldiga alla statslösa palestinier en rättssäker, rättvis och human behandling. Så är det inte . Precis som och påpekat ska och migrationsdomstolarna beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Bland de protesterande palestinierna i har flera medverkat till försök att få en avvisning till stånd. Vi kan som exempel ta , som fått avslag på sin ansökan . Den sista gången var . Han har vid ett flertal tillfällen sökt visering till , senast . Han har fortfarande inte ens fått svar på sin ansökan. Hans liv borde få blomstra. Han borde få välja väg i livet, men det är nu satt på undantag och han lever i en limbosituation utan rätt att få stanna och utan rätt att få leva i ett annat land. och alla andra statslösa palestinier från kan inte återvända. Som jag underströk beror det både på att Rafahövergången är stängd och på att inte beviljar transitvisum. Frågan blir då: Hur ska förflyta innan ett verkställighetshinder faktiskt resulterar i att 12 kap. 18 § punkt 2 används, det vill säga att vi ger den asylsökande möjlighet att stanna i ? Frågan blir självklart också: Vad krävs av den enskilde som ska avvisas för att den personen ska anses visa sin medverkan till avvisningen? Man kan ju inte använda mer än alla till buds stående medel. 32 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att vi ändå är överens i själva grundfrågan. Om du har skyddsbehov får du stanna i , men om du inte har det och har fått avslag på din ansökan ska du återvända hem. Då ska du också medverka till en sådan återförvisning. Det är i grunden domstolar som avgör om man har skyddsbehov eller inte. Om domstolen har kommit fram till att man inte har skyddsbehov ska den också ta ställning till om det är möjligt att verkställa det, det vill säga att man åker tillbaka. har domstolar och myndigheter bedömt att det är möjligt att åka tillbaka till som sådant och också till . Övergången mellan och har varit sporadiskt öppen. Den har inte varit helt stängd, utan den har varit öppen under vissa tillfällen, och då har avvisningar dit kunnat ske. Men en förutsättning är förstås att man kommer dit och kan vara där vid det tillfället. När det gäller i övrigt genomförs avvisningar. har vi haft 295 asylsökande från . Då talar vi om hela gruppen. Av dem har 260 fått uppehållstillstånd. Sedan finns det 33 öppna återvändandeärenden. Antalet genomförda återvändanden är sju. Statistiken är inte uppdelad på och . Låt mig alltså säga att det är möjligt att återvända till som land. Det är det som domstolarna och myndigheterna har utgått från. ser jag den här situationen. Vi pekar på att vi ska göra en översyn för att se hur situationen ser ut för de här människorna. Men grundlinjen måste ändå vara att man ska medverka till att åka tillbaka om man har fått ett avslag. Det gör också att vi kan hävda den principen. Skulle vi säga någonting annat, det vill säga att man inte behöver bry sig om vilka regler som gäller eller vad myndigheterna har sagt eller vad domstolarna har sagt, skulle vårt asylsystems legitimitet fullständigt raseras. Men som jag säger i mitt interpellationssvar: Vi kommer att göra en översyn av de här människornas situation och av hur läget är just där. Men med det lovar jag ingenting, naturligtvis, när det gäller möjligheterna att få stanna i . Vi kommer att göra en översyn av situationen. 33 (V): Det är väl ungefär det svar som jag förväntar mig från ministern. Jag förstår att det inte går att avge några exakta löften. Det här handlar om två saker, tycker jag. Det handlar om hur man hanterar saker i och om den politiska nivån. Vi vet om problemen. Det som är besvärande är hur många det är som har råkat ut för det här. Det innebär att det inte är enskilda fall, utan det handlar verkligen om något slags systematik. Jag har en lista här. Den har migrationsministern också fått – det vet jag. är det ungefär 70 namn. Det är den grupp som finns i . Om man går igenom listan ser man att de egentligen har samma problem. Antingen får de vänta väldigt länge på ett beslut över huvud taget, eller så får de avvisningsbeslut som inte kan verkställas. Det är ungefär samma system som gäller för dem oavsett var de kommer från. är de flesta, , från . Situationen blir specifik när det finns så många som kommer från samma område som råkar ut för samma sak. Deras fall liknar faktiskt varandra. De skulle kunna bedömas utifrån samma mall, men det görs inte. Det är där ett systemfel i sådana fall finns.