prot · H30944 · 2015-12-11 00:00:00 — Då kan vi fundera hur mycket som helst över regler. Människor som lever på landsbygden tycker att detta är allt annat än bra. Om detta sprids med enorma kostnader för djurägarna kommer inte acceptansen för vargen att öka. Här gäller det att de som bor och lever på landet kan göra rätt utan för stora bekymmer på grund av vargen. Vi har sagt att det ska finnas en vargstam, och då får vi försöka vårda acceptansen. 32 Statsrådet (S): Vi ska komma ihåg att var vargen i princip utrotad i vårt land. fanns några enstaka exemplar. finns 415, enligt den senaste räkningen. Det kräver givetvis anpassning och utveckling så att detta ska fungera, så att människor i dessa bygder kan hålla tamboskap och känna trygghet. Därför är det bra att frågan fått belysas i riksdag. Jag tackar för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:203 om livet på landsbygden 33 Statsrådet (S): har frågat finansministern om hon håller med mig om att det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden samt hur regeringens föreslagna höjningar av skatten på drivmedel kan sägas vara till gagn för människor som lever på landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Ett av regeringens övergripande mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden. Landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. Politiken ska bidra till livskraftiga och innovativa företag, till goda förutsättningar för boende på landsbygden och till att naturresurserna används hållbart, både i och globalt. Dessa prioriteringar har vi i regeringen i åtanke när vi beslutar om åtgärder för att främja landsbygden, bland annat i det svenska landsbygdsprogrammet. Till exempel gör vi en stor satsning på bredband utanför storstäderna, som kompletteras med insatser i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. I landsbygdsprogrammet finns också särskilda medel för att öka tillgängligheten till lokal service. Både boende och företagare på landsbygden ska ha god tillgänglighet till grundläggande service som dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar. Det är en stor utmaning att minska den klimatpåverkan som resor och transporter innebär och att utveckla ett hållbart transportsystem. Det innebär exempelvis att insatserna för att minska andelen fossila bränslen till förmån för förnybara alternativ intensifieras. I gles- och landsbygder finns många av de förnybara resurser som behövs för en positiv samhällsutveckling. Här kan affärsmöjligheter skapas för företag på landsbygden. Genom att höja beskattningen av fossila drivmedel ges möjlighet att finansiera viktiga satsningar för som skattesystemets miljöstyrande effekt stärks. Regeringen är väl medveten om den hårt utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i. Regeringen föreslår därför att jord- och skogsbruket kompenseras genom att skattenedsättningen för diesel ökas med –2018. 34 (M): Till att börja med vill jag tacka landsbygdsministern för svaret. Det är glädjande att vi alla verkar vara överens om att det ska vara attraktivt att bo på landsbygden och att det måste finnas goda förutsättningar för hela att växa. Att S-MP-regeringen liksom Alliansen satsar på bredbandsutbyggnad är positivt. Tillgång till snabbt internet är inte längre en del av att attrahera människor till landsbygden, utan det är en förutsättning. Det har gått från att vara en marknadsföringsmöjlighet för landsbygdskommuner till att vara ett absolut minimikrav. har blivit känd bland annat för att han är duktig på att visa hur västvärldens fördomar om utvecklingsländer inte stämmer med verkligheten. Jag tror att samma sak kan hävdas om svenska storstadsbors bild av dem som bor på landsbygden. Man bildar sig en uppfattning om hur livet på landet är utifrån bilden man får när man tillbringar i sommarstugan eller på jakt. Med rena Skansenperspektiv drivs många riksintressen från , och man vill stoppa den utveckling som är nödvändig för att de som bor på landet ska kunna följa med i eller kanske till och med driva utvecklingen. Inom parentes kan sägas att Stockholmsperspektivet på regeringens förslag att stänga vittnar om okunskap om hur det ser ut och vad som händer i . Många har valt ett liv på landsbygden för att det har sina fördelar. Man är medveten om att man kan ha längre avstånd till affärer och service samt sämre kollektivtrafik. Men man tycker ändå att fördelarna överväger. Livskvaliteten är större med närheten till naturen och kontakten med trevliga grannar, för att nämna bara två exempel. Men man påverkas kanske i högre grad av politiska beslut, inte minst de höjda skatterna på bensin och diesel. Inför valet var det endast som lovade höjd bensinskatt, så det var väl ingen som räknade med att det skulle genomföras. Men löftesbrottet från S kom snabbt. Problemet är att bor man på landet kan man inte avstå från bil, och det slår hårdare än om man har olika valmöjligheter och kanske väljer bilen enbart för att det är bekvämare. Att värna miljön är viktigt. Det tycker även de som bor på landet. Det är därför vi politiskt måste förbättra förutsättningarna för människor att transportera sig klimatsmart också på landet. I bästa fall kan man köpa en bil som går på förnybara drivmedel. Men det är ändå inte alla som har den möjligheten. Då är det detta vi måste försöka främja. Landsbygdsministern säger själv att det är för att få in skatteintäkter man höjer beskattningen på drivmedel. S-MP fortsätter beskatta avstånden i stället för utsläppen. Man höjer trösklarna för att bo kvar på eller flytta till landet, och med detta driver man ytterligare på den urbaniseringstrend som redan råder. Även om landsbygdsbefolkningen i absoluta tal inte sjunker längre sker enligt SCB all ökning i befolkningen i tätorterna. När man nu höjer drivmedelspriserna och fördyrar transporterna av gods, tänker landsbygdsministern på något sätt kompensera alla som bor på landsbygden för de höjda kostnaderna på samma sätt som man väljer att kompensera jord- och skogsbruket med ökad skattenedsättning på diesel? 35 Statsrådet (S): För att först ta det här med skatter tror jag inte att skattesänkningar alltid är lösningen på allt. Det gjorde och alliansregeringen. Skattesänkningar löser skolan. Skattesänkningar löser äldreomsorgen. Skattesänkningar löser allt. Resultatet blev ju att det inte löste sig alls. går man till attack mot bensin- och dieselskattehöjningen. Men vad gjorde alliansregeringen? Jo, man höjde de här skatterna under sin period – två gånger faktiskt och mer än dubbelt så mycket som den här skattehöjningen med 1,41 per liter. Jag räknade på det här. Skattehöjningen på bensin och diesel som vi gör , med moms och allt, gör att det för en bilist med en normal bil som drar per mil och kör 1 kostar . Kör man 2 kostar det . Det Alliansen gjorde var mer än dubbelt så mycket, bara för att klara av den biten. Det som hände under det styret innebar också att vi fick börja med ett minus på 67 miljarder. Då gäller det att prioritera. Vi har prioriterat landsbygden väldigt tydligt och bra. Jag tar exemplet bredband. Vi går in med 4,6 miljarder, 4 600 miljoner, . Vi höjer också förskottsutbetalningarna när det gäller bredband för att de mindre kommunerna ska ha en möjlighet. Dem höjer vi till 1 miljon för att man ska få igång byggnation också i de kommuner på glesbygd och landsbygd som har problem att få det här. Vi mer än fördubblar investeringsbidraget till livsmedelsbutikerna – mer än fördubblar. Under Alliansens tid låg det på 15 till som bäst 35 miljoner . Vi går in med 88 miljoner i investeringsbidrag till landsbygdsbutikerna – . Vi går in med 35 miljoner till landsbygdsbutiker i driftsstöd. Det är jätteviktigt för landsbygden att få ha de här landsbygdsbutikerna och även utveckla dem till servicepunkter för att man ska kunna bo, leva och verka på svensk landsbygd. Vi går in med 200 miljoner till stöttning av landsbygdens kollektivtrafik. Vi går också in med investeringar i väg och järnväg specifikt för svensk landsbygd med 200 miljoner . Det är väldigt viktiga satsningar för landsbygden. Jag vet att en dieselskattehöjning inte är någon populär åtgärd, men den är miljöstyrande, och den här skattehöjningen är betydligt lägre än den som Alliansen genomförde. Låt mig påminna om att Alliansen 2007 tog bort det särskilda reseavdrag för svensk landsbygd som regeringen hade infört. Vi får väl se när vi orkar återinföra det. 36 (M): Ja, visst genomförde Alliansen skattesänkningar, och de kanske trots allt var lösningen på problemet eftersom det tillsammans med andra alliansreformer innebar ökade skatteintäkter för kommuner och landsting, det vill säga mer pengar till välfärden – vården, skolan och omsorgen. Vi kan försöka se situationen utifrån ett landsbygdsperspektiv. sa inte att det är den starkaste som klarar sig utan att det är den som är bäst på att anpassa sig som överlever. Det visar man på landet. Även landsbygdsministern känner säkert till många som bedriver sina lantbruk på halvtid medan de har ett fast jobb för en säker inkomst. Eller så finns det de som utvecklar värdekedjan, kanske öppnar en butik, erbjuder korvstopparkurser eller arrangerar matvandringar, bara för att nämna några exempel på det jag ser i min närhet. Det visar att man anpassar sig. De är överlevnadskonstnärer och i många fall de där mikroentreprenörerna, som vi ofta pratar om i andra sammanhang. Det betyder att vår uppgift som politiker är att säkerställa att vi, även om vi inte förbättrar förutsättningarna för människor på landsbygden, åtminstone inte försämrar dem. Vårt mål borde vara att det ska vara lättare och billigare att leva på landet. Det är inga offer som bor där. Det är människor som har lärt sig att klara sig själva om de bara har möjligheten. En höjd bensinskatt kanske man klarar. Men den är en av flera delar som läggs på varandra och som gör att livet blir tuffare. I kombination med att man sannolikt har långa restider till jobbet eller för att köra barnen till olika aktiviteter blir det dyrare. Därutöver bidrar det kreativa, i negativ bemärkelse, införandet av indexeringen av bensinskatten till att ökningen blir väldigt stor, dessutom utan att någon politiskt behöver stå till svars för den. S-MP bygger in i systemet att de som politiker ska slippa stå till svars när människor plötsligt upptäcker hur dyr bensinen har blivit. Det är både fegt och ovärdigt. I stora delar av landet står skogen för en betydande del av sysselsättningen, och skogen har stor potential, även ur miljöperspektiv. Enligt Skogsindustrierna finns en möjlighet att öka antalet anställda med upp till 25 000 personer . Det borde vara intressant för regeringen, inte minst för att det är jobb på landsbygden. Tyvärr har S-MP lagt en budget som, vilket de själva anger, minskar antalet jobb. Det betyder att även om man, liksom landsbygdsministern gjorde i sitt svar, säger att man har ett övergripande mål att ska ha lägst arbetslöshet inom EU är det bara ord. Det visas inte i handling. Att regeringen väljer att försämra för RUT- och ROT-avdragen, som har omvandlat svarta jobb till vita, är ingen hemlighet. Just RUT-avdragen har vuxit i hela landet eftersom hemserviceföretag har vuxit upp där efterfrågan finns. Den största ökningen av kunder har varit i , och . Där finns jobbtillväxt som stryps. Sammanfattningsvis kan sägas att S-MP väljer att höja bensinskatten till en nivå som kommer att vara världens högsta, och det i näst mest glesbefolkade land, som man minskar antalet jobb. Jag undrar: Hur hänger den faktiska politiken ihop med det man kallar övergripande mål för arbetslösheten? Har regeringen räknat på de långsiktiga konsekvenserna av indexeringen av det höjda bensinpriset? Hur slår det mot glesbygdsbor? 37 Statsrådet (S): Jag vet inte vilken beräkning har för att säga att vi kommer att ha världens högsta bensinskatt. Men om det är så vill jag säga att i så fall har alliansregeringen varit en mycket större bidragare till det än vad den nuvarande regeringen är. Vi ser vad som händer med välfärden när man har sänkt skatten med 140 miljarder. Den krackelerar i många stycken, inte minst ute på svensk landsbygd. Vad gjorden Alliansen? Jo, man tillförde via utjämningssystemet 1 miljard till kommunerna, 1 000 miljoner. Vart gick de pengarna? Jo, till de rikaste kommunerna. Kom de landsbygden till del? Nej, inte alls. Landsbygden fick ingenting. Vi gör en rejäl satsning på svensk landsbygd. Jag nämnde dieselskattereduktionen. Det är 900 miljoner . Vad gjorde Alliansen? Jo, man försämrade dieselskattereduktionen för jord- och skogsbruk . höjde man skatten rejält för dem. Vi förbättrar dieselskattereduktionen så att den höjs från till 1,70. Inte har Norrlandsstödet fått full uträkning till det som är framförhandlat. Vad händer nu? Jo, det höjs till maxtaket för just landsbygdsdelarna i , som har jätteproblem med jordbruket. Vad gäller det nationella kuvertet från EU gick vi in nationella medel, 152 miljoner till jordbruket som är drabbat, till mjölkproducenterna. Vi har startat ett arbete med en nationell livsmedelsstrategi. När vi var i opposition drev vi den frågan stenhårt i , men Alliansen sa nej år . kommer den, och jag välkomnar i det jobbet. Det är viktigt att vi får en nationell livsmedelsstrategi. Att vi ökar vår livsmedelsproduktion i , vilket vi måste göra, är väldigt landsbygdsnära. Det skapar utveckling i primärnäringen, jordbruket, trädgårdsnäringen och det kustnära fisket. Dessutom skapar det utveckling i svensk livsmedels- och dryckesindustri. Där jobbar 55 000 människor. Det är en oerhört viktig industrigren, den fjärde största i , och den är ofta väldigt landsbygdsnära. När vi skapar dessa möjligheter ger det jobb på den svenska landsbygden, och där är den nationella livsmedelsstrategin en oerhört viktig del. RUT-avdraget är , inte 50 000. Om vi tittar på hur det har nyttjats, de extra pengarna i avdraget, ser vi att det är ett mycket litet fåtal som har utnyttjat det. RUT-avdraget finns kvar, men det är på 25 000 per person och år. Är man två i hushållet är det 50 000. Jag återkommer i nästa inlägg till ytterligare landsbygdssatsningar som regeringen gör. 38 (M): Landsbygdsministern har kanske inte förstått att det är indexeringen av bensinskatten som bidrar till att vi 2019 kommer att ha världens högsta bensinskatt. Det är Socialdemokraterna och som har infört indexeringen. Alliansens skattesänkningar bidrog till många fler jobb, 350 000 fler jobb, och välfärden hade aldrig haft så stora skatteintäkter och resurser som då. Välfärden växte med Alliansen. Det är lätt att säga att det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden. Men det är en annan sak att leverera förutsättningarna för att det verkligen blir så. S-MP har genomfört en del, men på samma gång försämrar de inte minst de ekonomiska förutsättningarna för att kunna bo kvar eller flytta till landet. Det är inga offer som bor på landet. Det är redan allkonstnärer som anpassar sig efter förutsättningarna. De är vinnare, enligt , om vi inte saboterar politiskt. De höjda bensinskatterna är bara ett exempel som förstärks av indexeringen och som straffar avstånd och inte utsläpp i ett stort land som . Att S-MP inte jobbar för jobben är ett annat. Långa restider till arbete och aktiviteter stjäl redan resurser i form av tid. Vi borde inte dessutom låta det kosta mer. Vi borde kanske i stället lära av landsbygden. Hur ser vi till att människor klarar sig på bästa sätt? Hur främjar vi att antalet jobb blir fler, även på landet? Det borde vara vårt gemensamma fokus, inte att höja kostnaderna för att bo på landet eller minska möjligheten för företag som är verksamma på landsbygden. Som jag ser det driver S-MP helt fel politik. Man pratar mycket, men det man säger hänger inte ihop med det man levererar. I själva verket ger den höjda bensinskatten mer skatteintäkter som S-MP behöver, men pengarna används inte för jobben och definitivt inte med fokus på hur vi kan skapa bättre förutsättningar för människorna på landsbygden. Jag kan bara beklaga att S-MP verkligen inte har rätt fokus samt att man dessutom fegt gömmer framtida bensinskattehöjningar bakom indexeringar. Jag vill tacka landsbygdsministern för debatten. 39 Statsrådet (S): skattesänkarpolitik har missgynnat landsbygden. skattesänkarpolitik tänker på de rika. Det är tydligt när det gäller moderatmiljarden. När man tillför pengar ger man till de rika och glömmer bort svensk landsbygd. Precis så fungerar det. Precis så fungerar det också med det du tog upp om RUT-avdraget, . Jag nämnde att det får liten betydelse att det sänks från till 25 000. Det är i som har använt avdraget upp till 50 000 – . Och vet ni vilken genomsnittlig inkomst de har? Nästan 1 miljon. Det visar hur tänker på de rika kommunerna och de rika människorna och struntar i landsbygden och de som har det lite svårare. Vi ska satsa på det nationella skogsprogrammet, som är en jätteviktig landsbygdssatsning. Vi går in och har en mycket bra dialog med näringslivet, skogsindustrin och ideella organisationer, som kan skapa många jobb på svensk landsbygd. Det är oerhört viktigt. Skogsindustrin säger att de nu har en regering som tar skogen på allvar. har beslutat att investera 17 miljarder i svensk skogsindustri för att de vet att de nu har en regering som ser skogen som en enorm resurs och en möjlighet också för landsbygden. Vi har tillsatt en nationell landsbygdskommitté som ska jobba med en sammanhållen landsbygdspolitik, och där är alla partier i välkomna. Ni är mycket varmt välkomna med inspel, , som gör skillnad till det bättre för landsbygden. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:214 om drivkrafter och marginalskatter 40 Finansminister (S): har frågat mig vilka sysselsättningsmål regeringen har för sina reformer och huruvida framtidens skattefinansierade välfärd kommer att bekostas genom ökade marginalskatter. Målet att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020 är styrande för regeringens ekonomiska politik. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat och tydliggöra prioriteringarna för den kommande politiken. Regeringens jobbagenda består av tre delar: investeringar för framtiden i infrastruktur, bostäder och klimatomställning, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag samt satsningar på kompetens och matchning för att rusta alla att ta de jobb som växer fram. Det är mycket svårt att bedöma effekter av föreslagna eller aviserade reformer och investeringar. Det hänger samman med att det råder betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt beteendeförändringar uppkommer i ekonomin. Sammantaget bedöms de åtgärder som regeringen föreslagit och aviserat lämna ett visst positivt bidrag till bnp-tillväxten. Åtgärderna väntas bidra till något högre sysselsättning och något lägre arbetslöshet 2016 och därmed också en något jämnare fördelning av inkomsterna. Vilka skatteförslag som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs. 41 (M): Inför varje förslag skulle statsministern fråga sina ministrar om det leder till fler jobb. Uppenbarligen har statsministern glömt att fråga finansministern, då hon gör en massa reformer som riskerar framtida jobb. Vi kan ta som exempel. Om man skulle utveckla det skulle ungefär 16 000 jobb kunna växa fram i , men det är en senare debatt. Regeringens politik kommer att leda till 15 000–20 000 färre jobb. Många vet att det i valrörelsen pratades om att det skulle bli fler jobb, men ingenting hände. ser vi bara ökade skatter på utbildning och företag. I en ledare i , som var väldigt intressant, kunde vi läsa: Grattis Löfven, du är sämst. I artikeln kritiseras statsministern för att han älskar att sätta upp märkliga mål. Vi har hört om lägsta arbetslöshet . Det är ett väldigt märkligt mål, för om arbetslösheten i ökar blir målet lättare att nå för finansministern. Och som det ser ut nu går målet kanske inte att uppnå. Sedan vill man utjämna inkomstklyftorna, men utan några tydliga, mätbara mål för hur man vill göra det. Det är lite som socialism, som enkelt kan förklaras så här: Om du inte får får inte jag heller, och tvärtom, och om jag inte har ska inte du ha heller. Det är socialism. Före valet var Löfven näringslivets guldgosse. Han kunde förhandla och talade väl om de svenska företagen. Vi fick höra nya ord som innovationskatapulter och traineeprogram. Det var många vackra ord, men det har inte hänt någonting. När det gäller traineeprogram tror jag att det är 43 som har anmält sig . Utjämningen av inkomstskillnader i tycks ske genom ökade marginalskatter. Vi är redan nu det högst beskattade landet i världen när det gäller marginalskatten. Vi går till och med om i . Inkomstskillnader är givetvis inget självändamål, med de fungerar som en drivkraft för att utbilda sig. För sedan kunde jag höra arbetsmarknadsministern säga att vi ska konkurrera med utbildad arbetskraft. Men varför lönar det sig då inte tillräckligt bra för akademiker att utbilda sig? Den genomsnittliga lönsamheten för akademisk utbildning i innebär en lön som är högre jämfört med om man har gymnasieutbildning. Men för många grupper lönar det sig inte alls att utbilda sig. För viktiga grupper som är samhällsbärare i vårt land – gymnasie- och högstadielärare, bibliotekarier, biologer och arbetsterapeuter – lönar det sig inte att utbilda sig på högskolan. Värst är det för kvinnor med akademisk utbildning, som endast får mer i lön än kvinnor med gymnasieutbildning. Detta går att läsa i Sacos studie om akademiska studiers påverkan på livslöner. I rapporten kan man läsa mycket mer än så. Jag inser att min talartid snart är slut, så jag får återkomma. Men frågan som vi alla väntar på svaret på är givetvis: Kommer framtidens välfärd att bekostas genom ökade marginalskatter? 42 Finansminister (S): Framtidens välfärd, dagens välfärd och hela den svenska och skandinaviska modellen bygger på att många människor deltar i arbetskraften och därmed är med och bidrar till finansiering av vår gemensamma välfärd. Det är också på det sättet som välfärden kommer att kunna finansieras . Därför måste vi driva en aktiv politik för att fler människor ska komma i arbete, vilja arbeta högre upp i åldrarna och kunna öka sin arbetstid. Här har regeringen en rad förslag i den budgetproposition som ligger på bord och som behandlas och i den vårändringsbudget som vi lade fram tidigare. Det handlar till exempel om ett förstärkt arbetsmiljöarbete så att fler äldre kan stanna kvar på arbetsplatserna. Det handlar om satsningar på äldreomsorgen för att höja kvaliteten där, vilket naturligtvis ger fler arbete inom äldreomsorgen men också en möjlighet för inte minst äldre att kunna jobba i stället för att vårda anhöriga. Vi har en rad utbildningssatsningar för att till exempel ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är glädjande att tar upp behovet av lärare och att fler ska vilja utbilda sig till det, liksom problemet med om det är tillräckligt lönsamt att utbilda sig till lärare. Regeringen gör en stor satsning på just lärarlönerna i budgeten som tyvärr säger nej till. Om är orolig över lönsamheten i att utbilda sig till lärare blir min fråga naturligtvis: Tycker inte att det vore intressant att stödja regeringens stora och väldigt omfattande satsning på lärarlönerna? 43 (M): Den svenska modellen handlar om att det är många som bidrar, att det är många som vill arbeta. Men det handlar också om att vi ska konkurrera genom innovation, utbildning och kompetens. Då är det viktigt att det lönar sig att utbilda sig. Som jag sa tidigare i talarstolen finns det flera grupper med akademisk utbildning där det inte lönar sig att utbilda sig. Då är det något som inte står helt rätt till i landet.