prot · H30942 · 2015-12-09 00:00:00 — Världen förändras, och vi ser stora flyktingströmmar. För att ta till vara all kompetens behöver vi även det som man brukar kalla enkla jobb. Visste ni att är ett av de länder i som har lägst andel enkla jobb? Alla människor som kommer till vårt samhälle har inte en högre utbildning, men man har ändå väldigt mycket att bidra med – bara man får möjligheten. Vad beror det på? Jo, i har vi effektiviserat både verksamheter och jobb. Vi ställer också högre krav på utbildning. Därför har vi ett samhälle som inte innehåller lika många enkla jobb som det kanske gjorde . Trots det väljer regeringen att halvera RUT-avdraget och sänka ROT-avdraget. Det är avdrag som har minskat andelen svarta jobb och som har gett upphov till en mängd nya företag. De företagen har de facto anställt många som varit långt från arbetsmarknaden. har Socialdemokraterna varit snabba att kritisera bland annat . Tillsammans med har de försökt få människor att tro att det bara är välbeställda personer som nyttjar avdraget. Men det stämmer inte. När tog fram siffror, bland annat via , visade det sig i stället att drygt sju av tio som köper RUT-tjänster tjänar . Det visade sig dessutom att det är kvinnor i högre grad än män som köper tjänsterna och att användandet ökar i hela landet. Sanningen är att använde 537 000 personer hushållsnära tjänster, och de största köpgrupperna är barnfamiljer och personer . Faktum är att RUT-branschen har vuxit sig stark. Och av de som driver företagen är sju av tio kvinnor. Det innebär att RUT-avdraget inte bara är kostnadseffektivt; det ger även kvinnor ekonomisk makt och hjälper människor att gå från arbetslöshet till arbete. Med tanke på alla de positiva effekter som RUT- och ROT-avdragen haft i och med tanke på att vi behöver fler enkla jobb borde regeringen skyndsamt återställa de försämringar man har genomfört på området. Enligt en färsk undersökning från Global Entrepreneurship Monitor minskade andelen kvinnor i nystartade företag i . Studien är den tveklöst största uppskattningen av entreprenörers aktivitet, ambition och attityd. När färre kvinnor väljer att bli företagsledare leder det till att färre kvinnor åtnjuter finansiell makt och inflytande. Det är naturligtvis ett problem för ekonomisk jämställdhet. Om man tittar i backspegeln är fallet i nyföretagande en dramatisk vändning. ökade antalet företag som drivs av kvinnor med 50 000, och antalet sysselsatta inom kvinnors företag steg med 130 000 personer. Det stärkte kvinnors ekonomiska makt och skapade fler jobb i . Det branta fall som sker gör att inte bara bryter en positiv utveckling. Vi sticker dessutom ut jämfört med andra länder. Det borde vara en oacceptabel utveckling för en feministisk regering men har så här långt inte föranlett något större intresse från vare sig statsminister eller näringsminister . Slutligen skulle jag vilja tala lite om offentlig upphandling. En statlig utredning på området föreslår att upphandlande myndigheter, det vill säga statliga myndigheter, kommuner och landsting och deras bolag, ska tvingas kräva kollektivavtalsenliga villkor av företag som deltar i offentliga upphandlingar. Men samma villkor ska inte gälla företagarens utländska konkurrenter. Låt mig förklara! Det innebär exempelvis att om ett företag är stationerat i ett annat land men har personal i omfattas inte företaget av samma regler som de svenska företagen. Det finns också ett annat problem. I undersökningar som genomförts av visar det sig att av småföretagen inte har kollektivavtal eller hängavtal. Här är det viktigt att påpeka att de flesta av de små företagen är seriösa, både vad gäller verksamheten och att erbjuda sina anställda goda arbetsvillkor. Men om utredningens förslag går igenom får den stora gruppen företag svårt att konkurrera i en offentlig upphandling. Det är allvarligt. Det finns dessutom ytterligare farhågor då sådana krav riskerar att leda till en fördyring av de offentliga upphandlingarna eftersom lika många inte kommer att kunna vara med. Även om det är väldigt viktigt med sjysta arbetsvillkor – det vill jag verkligen betona – får man inte blunda för den här problematiken när man behandlar utredningen. I detta anförande instämde (C) samt och (båda M). 109 (V) replik: lyfte i sitt anförande fram RUT-tjänster och den förändring som och regeringen har kommit överens om i samband med budgeten. försöker påstå att det skulle ha stor påverkan på kvinnors arbetskraftsdeltagande men framför allt på den regionala tillväxten. Det finns en problematik i det sätt på vilket beskriver förändringen som är på väg att ske. Enligt är det en stor mängd människor som använder sig av RUT-avdrag. Hon säger att det rör sig om ungefär en halv miljon människor i . Man ska ha klart för sig att det som och regeringen nu är överens om är att vi ska sänka taket för hur stora RUT-avdrag man kan göra för tjänster. Vi sänker inte avdraget för alla. Vi sänker det för dem som är . Det berör alltså av alla RUT-avdrag som görs . Vi berör inte ens en omfattande del. Men vi pekar på en väldigt viktig faktor. Det är att bland den halva miljonen människor som använder RUT-tjänster är det stor skillnad på hur man använder dem. Det kan vara något man använder en gång för att man flyttar från en lägenhet till en annan eller från ett hus till ett annat. Det kan också vara något man använder i princip , för att ha en inomhuspool, en utomhuspool, en trädgårdsmästare, en restaurangkock och så vidare. När vi tittar djupare i statistiken kan vi se att de som använder RUT-avdragen i hög utsträckning, som kostar oss skattebetalare mest pengar, också är väldigt rika. För mig är det viktigare att mina skattepengar används till att städa barns badhus än till att städa toalett. 110 (C) replik: Tack, , för ett svulstigt inlägg! Jag kan informera Svenneling om att jag städar min toalett själv. Det kostar inget annat än lite energi från min egen sida. Det är märkligt att , som vill stå för jämställdhet, kapar kvinnor som vill driva företag jäms med fotknölarna. Det är nämligen exakt det ni gör. Jag kommer ihåg förra valrörelsen, eller om det var förrförra, då ni slängde er med ord som pigavdrag. Ni sa aldrig drängavdrag om män, utan pigavdrag var det ord ni använde. Vet ni, det finns ingenting som retar mig så mycket som när personer som vill utge sig för att vara feminister använder sådana nedsättande uttryck om kvinnor. I grund och botten handlar det om att det kvinnor gör och har gjort inte värderas lika högt som det män gör. Det är precis det som det handlar om. Det är definitivt inte sant att det skulle vara rikisar som använder de här tjänsterna i högre grad. Som jag sa i mitt anförande har självt sagt att majoriteten av de som använder tjänsterna är människor som har en inkomst under 32 000. Det är också människor som är , och framför allt är det i högre grad kvinnor än män som använder sig av dessa tjänster. Så kom inte och försök att slå blå dunster i ögonen på mig och börja diskutera som att det här skulle vara en rikemanssatsning! För det är inte sant. 111 (V) replik: Vi har en klassisk politisk konflikt här. Vi ser båda behovet av ökad jämställdhet och behovet av fler kvinnor som driver företag. Det enda skillnaden är att vi har olika vägar dit. Om vi ser till att små företag och innovativa idéer får större tillgång till statligt riskkapital, då har dessa idéer och företag större chans att lyckas. Bankerna klarar inte av att leverera kapital till kvinnor, till personer med utländsk bakgrund och till ungdomar. Man tror inte på dem som trovärdiga företagare. När kliver in och levererar lån kliver också banken in och säger: Vi tror på din företagsidé. Det, , kommer att leda till fler kvinnliga företagare, fler kvinnor som jobbar i det svenska samhället så att man får upp det kvinnliga arbetstagandet till samma nivå som männens. Det finns lite kvar här att göra. Jag tror att det leder till att vi kanske får lite smutsigare toaletter hos rika människor, men det jag kan jag leva med, för jag vet att det kommer att bli ett bättre samhälle. 112 (C) replik: Jag tänker inte kommentera den diskussionen mer, för jag tycker att den är överflödig. Jag hoppas att också har modet att säga det till alla kvinnor som jobbar och driver företag inom RUT-sektorn. För fanns det en grupp här som var engagerad i styrelsefrågor. Det har funnits olika projekt, bland annat ett som heter Styrelsekraft som har drivit där man ska försöka att få fler kvinnor att bli aktiva i styrelser. Vi var i Andrakammarsalen, och jag har aldrig någonsin varit på ett möte med folk från hela – jag tror att vi var 80–90 personer. Det var en fantastisk kraft i salen. Vad man var ledsen över var att regeringen tillsammans med tyvärr lade ned denna verksamhet på samma sätt som ni nu också har lagt ned Kvinnors ambassadörskap, ett framgångsrikt projekt som har drivits via . Kvinnor har åkt runt i landet och informerat ungdomar och andra om hur det är att vara företagare och att kvinnor kan. Det har ni lagt ned. Slutligen har jag också fått besked om att Winnet – som ofta består av ideella föreningar – som bedriver jämställdhetsarbete runt om i inte ska få några fortsatta pengar. Det innebär att om man inte har en kommun bakom sig med muskler och mycket pengar, blir det ingen verksamhet. Allt detta har ni medverkat till att lägga ned. Det tycker inte jag är jämställdhet. 113 (L): Det sägs att vi entreprenörer har företagandet, frihetstörsten och nyfikenheten i vårt DNA. framställs vi som ett främmande släkte från sagornas värld som tillsammans med våra enhörningar ska skapa välstånd och tillväxt ur tomma intet. Ingenting kunde vara mer fel. Bakom varje jobbskapande företag står en stolt entreprenör av kött och blod – en människa som, precis som jag, har tagit det första steget till självförverkligande, egenförsörjning och mervärde för sina medarbetare. Vi entreprenörer föds inte. Vi växer fram om vår jordmån är näringsrik. När jag skapade mitt första företag 2008 gjorde jag det i en miljö och i ett politiskt näringslivsklimat som sjöd av framtidstro och optimism. Ett liberalt högtryck svepte över landet med reformer som skapade jobb och sysselsättning inom riktiga företag som drevs av riktiga företagare. Det var inte några nya beredskapstjänster med lönlösa praktikplatser inom offentlig sektor eller, för den delen, tillsättandet av ett dussintal pampar som gråmelerade industrikanslerer från DDR-tiden. Nej, kära ledamöter, jag talar om riktiga företagare. Liberalerna vill att det ska vara enkelt, givande och lönsamt att driva företag. För oss liberaler är företagandet både ett utryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder nya livschanser för individer, minskat utanförskap och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Individens frihet, den fria företagsamheten och det goda näringslivsklimatet är det som bygger det starka samhället. Under Liberalernas och Alliansens tid vid makten spirade mitt och många andra företag. Vi drev på för ett för ett bättre företagsklimat i form av sänkt bolagsskatt, vilket gett ett bättre investeringsklimat. RUT- och ROT-avdragen gjorde så kallade svarta jobb vita och skapade utrymme för fler företag att växa och utvecklas. Regelbördan minskades bland annat genom ett avskaffande av revisionsplikten för små företag och förenklade redovisningsregler. Det kan kanske vara svårt att förstå för den som gått raka vägen från ungdomsförbundet via posten som ombudsman i en organisation till näringsutskottet i riksdag, men det gör inte sanningen mindre korrekt. Verkligheten är att fyra av fem nya arbetstillfällen skapas i små och medelstora företag. Om inte de trivs i vår näringspolitiska jordmån så kommer framtiden för vårt land att vara mörk. En annan verklighet är möjlig. Jag har sett den från verkstadsgolvet på , från mitt företagande där jag öppnat upp dörren för ungdomar som tagit steget in på arbetsmarknaden och från denna sal, där jag har sett alternativet till Liberalernas och allianspartiernas politik. Det är en politik som jag dessvärre inte kommer att se förverkligad . togs ännu ett steg bort från jobb, företagande och tillväxt. Då fattade beslut om ramar för statsbudgetens utgiftsområden enligt regeringens proposition. Det är en tråkig utveckling för och för våra näringsgivande företag. Men det är den verklighet som riksdagsvalet lämnade oss med. I detta läge måste vi liberaler ta vårt ansvar och i denna oroliga tid inte skapa ytterligare osäkerhet för landets företagare. Som företagare vet jag att denna osäkerhet är den mest förlamande av alla känslor. Jag vill inte att osäkerhet kring budgetprocessen ska läggas till på listan över osäkerhetsmoment som osäkerhetsregeringen stolpat upp vid sidan av stängda broar, stoppultimatum för det näringsgivande affärsflyget och straffbeskattning av våra jobbskapare. Vårt förslag för hur vi ska styra landet i rätt riktning är att betrakta som en helhet, ett heltäckande och välavvägt budgetförslag. Majoriteten av de beslutade utgiftsområdena i regeringens budgetproposition överensstämmer inte med det förslag som Liberalerna förespråkar. Vi ser ett värde i att hålla samman budgetprocessen och undviker således enskilda utbrytningar. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelning till anslag inom utgiftsområdet. Med det sagt vill jag göra Liberalernas hållning tydlig och klar i ett särskilt yttrande. Det är vår liberala övertygelse att staten inte kan skapa jobb och företag, men väl förutsättningar för ett gott näringslivsklimat. Utgångspunkten för vår politik är att det ska löna sig att driva företag och ta risker. Men då måste förutsättningarna för landets företag anpassas efter de utmaningar som entreprenörerna möter i globaliseringens, urbaniseringens och digitaliseringens spår. Det är starka företag som har byggt starkt. Och alla stora företag har en gång varit små. Genom att ge de små företagen bättre förutsättningar att förverkliga sina drömmar kan de växa sig starka. Vi ifrågasätter således regeringens så kallade aktiva näringslivspolitik som i huvudsak går ut på att gömma ytterligare skattekronor i korridorerna på statliga myndigheter. Hur dessa miljoner ska gynna företagen är oklart. Verket för innovationssystem skapar inga jobb. Det gör landets företagare, och de behöver mindre, inte mer inblandning från politiken och det offentligas sida. Satsa i stället pengarna där de gör nytta i digitala kanaler som som ger konkreta resultat och underlättar för många företag! Satsa på kreativa investeringslösningar, inte på ännu en industrikansler! Vi har redan fyra för många. I detta anförande instämde (M) samt och (båda C). 114 (KD): Nya tider kräver nytt tänkande. Om man tänker som man alltid har gjort får man naturligtvis de resultat man alltid har fått, brukar det sägas. Lite grann är det så med den socialdemokratiska och miljöpartistiska regering som vi fick efter valet . Visserligen har man ett nytt samarbete. Man brukar ju också kalla sig för samarbetsregeringen. Men ett samarbete utan föregående samtal brukar sällan bli långvarigt, eller så hackar det i alla fall lite grann på vägen. Och förberedelserna för den här regeringen har inte varit särskilt bra. Näringspolitiken måste i grunden handla om att vi ska få fler företag. Men vi måste också få de befintliga företagen att växa och anställa fler. Då handlar det naturligtvis om att vi ska ha konkurrenskraftiga skatter. Vi måste kunna stärka de svenska företagens exportmöjligheter på den globala marknaden för att få de intäkter som behövs till det offentliga välfärdssystem vi har i . Därför blir det naturligtvis bekymmersamt när man tar till gamla metoder och gamla idéer för att lösa saker som inte fungerade förut. Varför skulle traineejobb fungera bara för att de benämns med ett engelskt uttryck? Förut har de hetat någonting helt annat, beredskapsjobb eller vad som helst. En arbetsmarknadsåtgärd är det i alla fall. Vi kan också se på resultatet från Arbetsförmedlingen. framkom det att det hade tillkommit ett enda över hela , eller något liknande. Traineejobb brukar annars vara eftertraktade. Så är det när de skapas på företag som ser möjligheter att använda arbetskraft i vilken ålder som helst – unga, medelålders, äldre – och använda människors kompetens till arbete direkt för att kunna lära upp dem på den befintliga arbetsplatsen. Vi måste få en näringspolitik som gör det enklare för företagen att ge arbetsträning, praktik och arbetstillfällen, annars kommer vi inte någonstans i det här landet. Då måste vi också – allihop oavsett parti – inse att vi måste tänka nytt. Tjänstesektorn är och förblir någonting som vi har vant oss vid. Vi reser mer. Vi har mer erfarenheter av att köpa tjänster från andra håll än vad vi hade bara i det här landet. Den försämring av RUT- och ROT-avdragen som regeringen har tänkt göra är helt enkelt en åtgärd som jag tror att ingen riktigt förstår. Skulle någon kunna kliva upp i den här talarstolen och berätta för mig hur man har tänkt att arbetstillfällena ska öka om man sänker RUT- och ROT-avdragen? Jag vill gärna ha svar på det. Enligt den färskaste undersökning som jag har till hands säger av dem som fått frågan om de tycker att RUT- och ROT-avdragen ska sänkas ja. Var femte socialdemokrat tycker enligt undersökningen att det här är bra. Men det mest intressanta är att resterande tycker att avdragen är bra. Då kan jag undra var man har ett sådant stöd för sina idéer att man ens kommer fram med det här förslaget i budgeten. Det är runt 20 000 personer som har arbete inom RUT-branschen . Om vi behåller RUT-avdraget som det ser ut och utökar det med några fler tjänster skulle det enligt beräkningar från kunna tillkomma 16 000 nya arbetstillfällen . Med andra ord skulle en mängd företag starta över hela . Man ska väl inte kasta 16 000 nya arbetstillfällen i sjön och säga att de inget betyder? Jag skulle vilja få ett svar på var man annars ska få 16 000 arbetstillfällen från. Det är ju det vi måste mäta emot. Jag skulle bli jätteglad om vi hittade nya industrier och nya produkter att producera och det ledde till att 16 000 personer blev anställda. Men har vi ett fungerande system. Vi har möjlighet att få företagare att känna framtidstro och behålla de företag de har. Vi har möjlighet att stärka kvinnligt företagande och få människor inte minst med utländsk bakgrund att komma in med en fot på arbetsmarknaden. Ska vi då sänka avdragens storlek och minska möjligheterna för folk att köpa tjänsterna? Då sänker vi också företagens möjligheter att anställa och överleva. För att bidra till nytänket från sida vill vi sänka momsen för enkla tjänster som cykelreparationer, skomakeri, tvätteritjänster och skrädderiverksamhet för att ge lite stimulans till de så kallade enkla jobben, som i min värld är ganska svåra jobb. Jag tycker att man ska ha respekt för den yrkeskunnighet som finns i de yrkesgrupperna. Kan vi sänka momsen så att fler får arbete tycker jag att det är väldigt mycket värt. För att inte vara så snäva i vårt tänkande har vi sagt att tvätteritjänster, kanske frisörtjänster, enkla fastighetstjänster och så vidare skulle kunna vara ytterligare möjligheter att komma in i RUT-systemet, eller också sänker vi momsen på det ändå. Vi måste tänka nytt och hjälpas åt så att vi får ytterligare 100 000 människor i arbete. Och vet ni vad? Jag pratar nu inte i första hand om nya svenskar. Jag pratar om människor med arbetshinder överlag. En fjärdedel av dem som söker arbete har någon form av arbetshinder. Vi behöver hjälpas åt för att de personerna ska hitta möjligheter till arbete, oavsett om de har utländsk bakgrund eller inte. Det är någonting som jag som kristdemokrat vill arbeta för. I detta anförande instämde (M) samt och (båda C). 115 (S): Jobb och tillväxt är avgörande för vilken välfärd vi har råd med, vilka satsningar vi kan göra på skola, vård och omsorg och vilken ambitionsnivå vi kan ha för våra trygghetssystem och allt annat som ligger oss varmt om hjärtat. Därför är det glädjande att vi nu har en regering som så tydligt prioriterar jobben och som investerar för att bygga bort tillväxthinder. Kapital och kompetens är sannolikt de två enskilt viktigaste tillväxtfaktorerna. Här har vi sett betydande brister. Det har blivit svårare och svårare att finansiera nya idéer, varor och tjänster, såväl i tidiga skeden som i utvecklingsfaser – inte för att det är brist på kapital, utan för att incitamenten har varit felaktiga och otydliga. Därför är det välkommet att regeringen nu har gjort en utredning om det statliga riskkapitalet och att man avser att komma tillbaka till med förslag på hur det bättre kan utformas så att det möter de behov som finns. Det ska fungera marknadskompletterande och i större utsträckning riktas till tidiga skeden och utvecklingsfaser. Man ska också se över möjligheten att komplettera med någon form av lånegaranti. Banklån är fortfarande den finansieringsform som många företagare i första hand efterfrågar. Det statliga riskkapitalet ska med andra ord jobba och fungera som smörjmedel i systemet för mesta och bästa möjliga nytta för företagande och tillväxt. Också när det gäller kompetensförsörjningen levererar regeringen. I ett läge där arbetslösheten är hög som antalet lediga jobb är fler än någonsin blir det uppenbart att den förra borgerliga regeringens politik inte har fungerat och att investeringar i kunskap och matchning är nödvändiga för att arbetsgivare ska kunna anställa den kompetens som de behöver. Därför investerar regeringen nu stort i ett nytt kunskapslyft med en kraftfull utbyggnad av högskolan, och folkhögskolan samt av komvux och yrkesvux. Sammanlagt tillkommer nästan 44 000 nya utbildningsplatser . Men det räcker inte. Människor måste också kunna ta sig dit där jobb och utbildning finns, och de måste kunna bo där. Därför är investeringar även i infrastruktur och bostäder nödvändiga. Sammanlagt investerar regeringen 5,5 miljarder i bostadssektorn , vilket är den största bostadspolitiska satsningen som gjorts . För att tågen ska gå och företagens transporter ska komma fram görs en 20-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Det här är smarta investeringar för jobb och tillväxt här och som också bygger starkt för framtiden. Vi socialdemokrater tror på en aktiv näringspolitik. Vi ser att satsningar på samverkan, innovation, forskning, export och omställningsförmåga är avgörande för framtidens jobb och tillväxt. Vi har i enlighet med det levererat på en rad områden. Statsministern har tillsatt ett innovationsråd. Vi jobbar på att ta fram modeller för effektiv innovationsupphandling. Vi föreslår satsningar inom strategiska utvecklingsområden som life science och klimat. Vi skapar förutsättningar för demoanläggningar och pilotprojekt i stor skala. Detta är bara några exempel. Vi tar också ett omtag om exportfrågorna och levererar en ny exportstrategi med syfte att hjälpa framför allt små och medelstora företag ut på fler och växande tillväxtmarknader. Det innebär att vi ökar vår närvaro på strategiskt viktiga marknader, men det är också en satsning på regionala exportrådgivare. Handel och export är avgörande faktorer för jobb och tillväxt. Vi tror på industrins framtid. Industrin är inte bara grunden för vårt nuvarande välstånd och för merparten av vår export. Den är också en av nycklarna till framtidens tillväxt, inte bara genom de jobb, exportintäkter och investeringar som den står för utan också genom sin betydelse för näringslivets förnyelse och utveckling. Industrins produktion av och efterfrågan på högkvalificerade tjänster är en viktig förklaring till position högt upp i de globala värdekedjorna. Det är en position värd att försvara. Morgondagens industri lär dock se annorlunda ut. Produkter, tjänster och marknadsmodeller samspelar i alltmer komplex symbios.