prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Det är viktiga saker för att skattemoralen ska hållas uppe, för tilltron till avtalsrätten och för att lagar och regler som vi har i landet ska följas. Ett arbete som de här myndigheterna har ansvar för på olika sätt är arbetet mot grov organiserad brottslighet. Den grova organiserade brottsligheten är ett stort hot mot vårt samhälle på flera olika sätt. Den kan fånga upp unga människor på glid och leda in dem på en brottslig bana. Det förstör enskilda liv men ännu mer andra i omgivningen, vilket också leder till stora samhällsekonomiska kostnader. Att motverka detta är därför en väldigt prioriterad uppgift. Förutom att de här tre myndigheterna har att arbeta med detta är det förstås också en polisiär uppgift. Men för att man ska nå framgång i ett sådant arbete behöver det myndighetsöverskridande arbetet fortsätta att utvecklas, även i samverkan med kommunala myndigheter. Det är positivt att regeringen bedömer att myndigheterna har god måluppfyllelse och bidrar till att uppfylla de mål som finns för utgiftsområdet. Att det finns ett högt förtroende hos medborgare och företag är också viktigt och en förutsättning för att ett samhälle med en stor offentlig sektor ska kunna fungera på ett bra sätt. Det är bra att det finns ett fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel, så att det blir rätt från början, hos alla de här myndigheterna. som det är mycket som fungerar väl finns det sådant som behöver bli bättre, naturligtvis. Bland annat framgår det i underlaget att har förbättrat likabehandlingen men att det är skillnader i fråga om hur män och kvinnor blir bemötta. Så får det förstås inte vara. Det är bra att arbetar med att ändra på det. Jag hoppas att de åtgärder som har vidtagits gör att vi som medborgare kan känna oss trygga med att alla får samma service, oavsett kön och andra diskrimineringsgrunder. Det finns flera viktiga åtgärder som presenteras inom utgiftsområdet. Något som jag särskilt vill lyfta fram är det som sker för att motverka överskuldsättning. får ett särskilt anslag, en förstärkning, för det här arbetet. Regeringen har också tagit fram en strategi. Det är 3 000 fler överskuldsatta än , enligt . Totalt finns 400 000 i kronofogdens register, och de har en sammanlagd skuld på . I alla de enskilda fallen begränsas förstås människors möjligheter att skapa de liv som de vill ha. Detta begränsar friheten för människor och framför allt, förstås, för de barn som växer upp i ekonomiskt väldigt utsatta miljöer. Skatt, tull och exekution Det är därför viktigt att fler ska kunna beviljas skuldsanering. En annan viktig åtgärd handlar om att den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ansvarar för kan styras på ett bättre sätt än vad som sker . Det är också någonting som har pekat på. De här sakerna ingår även i den strategi som regeringen har tagit fram. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 102 (V): Målet för hela utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn, att bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgarna och näringslivet samt motverka brottslighet. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter och vid sidan av detta även skapa förutsättningar för hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd. Det är det mål som finns för det här området. Det är lite intressant att just ökade klyftor enligt forskning är en grund för ökad brottslighet – det handlar om två mål som vi har inom samma område. På skatteområdet har vi verkligen möjlighet att förebygga långsiktigt i fråga om minskad brottslighet i samhället. Här har vi en hel del kvar att göra, för klyftorna har ökat. Och det är de ökade klyftorna som just bidrar till ökad kriminalitet och en massa andra ohälsotillstånd i samhället. ser vi ökade klyftor som välfärden går på knäna. Vi skulle behöva öka marginalerna rejält inom välfärden, då det inom många verksamheter inte finns några marginaler kvar alls. Vi har nämligen prioriterat sänkta skatter och större vinstuttag från välfärden i stället för att det ska komma medborgarna till del i den situation då medborgarna är som mest utsatta och behöver resurserna som mest. Det system som vi har haft har skapat en enorm utsatthet bland de mest utsatta, de som är helt beroende av välfärden. Det är där vi står . Det är så långt det har gått. I betänkandet pekas det på att de öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att det finns ett ökat behov av att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Det är en väldigt bra ingång och någonting som verkligen behövs i då den fria rörligheten av kapital faktiskt, skulle jag vilja säga, har gått över rim och reson. Det har lett till en jättestor problematik, inte minst på arbetsmarknaden, där vi har arbetsförhållanden som vi inte har sett i . Många arbetsplatser är väldigt tuffa och väldigt långt ifrån den trygga arbetsmiljö vi har varit stolta över i . Det har varit marknaden och arbetsgivarna som har satt alla gränser eller snarare gått över alla gränser. Vi ser hur våra unga blir utnyttjade på arbetsmarknaden på fruktansvärda sätt. De blir inringda om de har tur. Hur ska man kunna leva på det? Skatt, tull och exekution Tanken har länge varit att man ska öppna alla vägar för kapitalet och gynna marknaden och att ett fåtal ska kunna tjäna stora pengar. Det har gått för långt. Pendeln har gått för långt. Vi behöver alla delar. Vi behöver marknad. Vi behöver välfärd. Men jag tror att vi alla, om vi tänker efter, kan se att pendeln har gått för långt. Det är till och med så nu att institutioner som och varnar för att klyftorna är så stora att det inte är bra för ekonomin. Det är dags att ta tag i situationen och börja skydda medborgare och vår framtida miljö från den girighet som har spridit sig i och med avregleringarnas era. Det är denna utsatthet som den fria, avreglerade marknaden har lett till och som orsakar att vi inte bygger samhället utifrån människors behov utan marknadens. Denna hårda tid och den osäkerhet som många människor lever i, speciellt unga, har gjort att invandrarungdomar som inte ser någon framtid lättare rekryteras till terrororganisationer. ser vi hur rasismen sprider sig i . Detta är på grund av människors otrygghet. Man kan se hur samhället blir alltmer polariserat och våldsamt, precis som hälsoforskarna pekar på: När klyftorna ökar så ökar även konflikterna i samhället, och det blir mer våldsamma konflikter. Det är exakt det vi ser , och det måste vi göra någonting åt. Vi kan det! Det är dags att ta kontroll över girigheten igen och ha en genomtänkt balansering av företagen, en reglering som utvecklar samhället på ett sunt sätt, som bygger en sund ekonomi. Det är viktigt just när vi är som mest sårbara i livet, då vi är barn och gamla och sjuka, att vi får ha vår välfärd och har råd med den. Alla medel behövs till vår gemensamma välfärd, och då är det viktigt att vi inte dränerar ut den. Därför är det bra med den här åtgärden, men vi behöver många fler åtgärder, och vi behöver se över skattesystemet så att vi har en robust välfärd framöver. vill jag gå in lite grann på taxinäringen. Jag sitter ju i trafikutskottet som huvudutskott. Taxiföretagen kommer från att bli skyldiga att överföra taxameteruppgifter till redovisningscentraler. Detta kommer att reglera taximarknaden, och jag vill också gå in på ett systemfel som vi har haft även här. Det är nämligen uppenbart att även inom taxinäringen har just avregleringen varit problemet. Det erkänner alla. Ni kan prata med varenda taxichaufför ni åker med – ni kommer att få höra historier om hur avregleringen har verkat på deras bransch. Även här har pendeln gått för långt åt det hållet. Jag säger inte att vi behöver ha total reglering, men vi behöver ha en balans som utgår från människan och inte ett vinstuttag som inte ens kommer att fungera i längden eftersom arbetarna inte mår bra. Jag är alltså väldigt glad åt det här steget för att ta tag i marknaden lite bättre, och vi jobbar i trafikutskottet för att ta ytterligare steg för att reglera taxibranschen. Jag vill nu gå över till . Det är väldigt bra att vi nu lägger pengar för att motverka överskuldsättningen. Det är väldigt prioriterat. Det behövs ett ökat stöd för skuldsaneringar, och jag vill återigen anknyta till det systemfel som jag tar upp väldigt tydligt i mitt anförande. Även här har marknaden släppts så fri att det är väldigt många ungdomar som skuldsätter sig väldigt hårt. Det är lätt att ta sms-lån, man blir lätt inknuten i olika abonnemang och så vidare. Marknaden använder fulare och fulare metoder för att sälja, som vi lever i då klyftorna är så stora att unga är beroende av att konsumera för att hänga med. Detta är också något som forskningen visar, att när klyftorna ökar så ökar statuskonsumtionen. Skatt, tull och exekution Förutom pengarna till behöver vi se över hur vi kan få företagen att fungera på ett sundare sätt och sluta använda sådana metoder som faktiskt utsätter människor så att de hamnar i så stora skulder. Det har rapporterats i dokumentärer på tv hur människor har hamnat där nästan utan att ha agerat själva. De har blivit inlåsta på olika sätt, eftersom det är så fula metoder som används för att låsa in kunderna. Detta behöver verkligen ses över även i ett större sammanhang, men den här åtgärden är bra. Det finns väldigt mycket att göra på skatteområdet. Det handlar om såväl vår miljö som människor och att bygga ett samhälle som lägger resurserna där de behövs – inte i några få fickor, utan där de verkligen behövs. Det är så vi bygger en stark ekonomi. Det är kanske inte en slump att många röda regeringar har lämnat ifrån sig en bättre ekonomi än blå regeringar. En mer rättvis fördelning stärker hela ekonomin. Detta framhåller nu till och med och med hänsyn till de senaste årens starkt ökande klyftor runt om i världen. Det här är väldigt viktigt att alla partier funderar lite djupare på. Hur vill vi bygga vår framtid och en robust ekonomi som utgår från människans behov? Jag vill också lite kortfattat ta upp det här med skattekontoren. Vi i är väldigt glada över att vi har fått in en skrivning om att sträva efter att behålla de lokala skattekontoren. Vi skulle gärna se att man arbetar ännu tydligare med det här framöver, och vi kommer att ligga på för detta. 103 (KD) replik: Det var ett spännande anförande, får jag säga. pratar om klyftorna i samhället. Jag delar bilden av att det finns klyftor i samhället. Det finns mycket vi kan göra åt det. Inom skatteutskottets område finns det många saker som kan diskuteras. Det jag ändå vill anföra är att jag tycker att de största klyftorna i samhället är mellan dem som inte har jobb och dem som har det. Det betyder att vårt arbete borde handla om att se till så att människor kommer i jobb och på något sätt har en sysselsättning som gör att de också kan betala och skapa sina egna liv. Av anförande får jag uppfattningen att vägen till att minska klyftorna är att reglera företagen så mycket som möjligt. Men då tror jag att klyftorna ökar i stället. Jag tror att människors otrygghet i mycket beror på att man inte har ett jobb som man kan gå till och tjäna pengar som gör att man känner sig trygg ekonomiskt och även socialt. Jag skulle därför vilja fråga hur hon tror att klyftorna i samhället ska kunna minska genom att man reglerar företagen så att de inte kan anställa människor. 104 (V) replik: Skatt, tull och exekution Jag håller inte med om den verklighetsbeskrivningen, ännu mer på grund av att vi lever i en globaliserad värld. Ni på högersidan brukar ju ofta hota med att företagen flyr om vi sätter in starka regleringar och så vidare. Jag misstänker att vi kommer att behålla de vettiga företagen till slut om vi har sunda regleringar. Men eftersom den här flyktmöjligheten finns är det just välfärd vi ska satsa på – jobb som inte går att flytta. Här har vi möjlighet att jobba enligt Keynes modell och investera i och utöka välfärden. Då har vi stabila jobb som inte kan flytta, och det skapar i sin tur andra servicejobb runt omkring. Det blir så att säga ringar på vattnet. Det tycker jag är ett väldigt säkert sätt. Där kan vi politiker räkna på hur många jobb vi skapar bara genom att lägga det i budgeten, så det är ett väldigt enkelt sätt. Sedan vill jag också argumentera för infrastruktursatsningar i hela landet som stärker landet och inte bara orienteras kring utan skapar jobb i hela landet genom att man tänker lite mer heltäckande. Likadant kan man också stärka godstransporterna, vilket har glömts bort mycket. Detta skapar jobb. Det handlar också om att bygga mycket nytt, nya bostäder, vilket vi också är på gång med i den budget som vi lägger fram. Man ska såklart också satsa på klimatomställning och gynna den branschen så mycket som möjligt. Där kan vi också skapa många inhemska jobb, eftersom vi har biobränsle och långa kuster där vi kan bygga mycket vindkraft. Solenergi funkar också bra i och så vidare. Det finns alltså en lång rad åtgärder som man kan vidta om man investerar, och det är livsviktigt att vi gör det nu i och med att vi får många nya människor till . Det är ju så i all ekonomisk teori att det är befolkningstillväxt som driver på en ökad bnp, en ökad tillväxt. Då gäller det att få in dessa människor i samhället, så om vi nu investerar och verkligen investerar mycket i det vi ändå behöver kan vi skapa både jobb och ekonomi. 105 (KD) replik: Det stämmer att jag och har vitt skilda uppfattningar om hur verkligheten ser ut. Jag tror att det är företag och människor som vill investera sina pengar i nya företag som skapar jobben. Det är klart att vi som politiker ibland kan skapa jobb med hjälp av investeringar, men i det långa loppet är det alltid företagen som skapar jobben. Då handlar det om att se till att företagen har goda villkor så att de kan frodas och utvecklas. Vi måste satsa på forskning och utveckling så att nya företag kan skapas. Det handlar också om att ha sådana skattesystem som gör att företagen faktiskt vill satsa sina pengar inom gränser. I en internationell värld är det inte bara kommuner som kämpar mot varandra, utan det är länder som kämpar mot varandra för att få investeringsmedel. Jag menar att om vi ser till så att företagen kan frodas och att skatterna på arbete blir lägre får företagen möjlighet att skapa mer arbete, fler jobb, och människor kan känna sig tryggare. Vi kan i det läget satsa mer på välfärden. Skatt, tull och exekution vill göra tvärtom, nämligen satsa på välfärden först och tro att företagen överlever. Jag vill satsa på företagen först så att välfärden kan överleva. 106 (V) replik: Problemet är att den nyliberala ideologin sedan gick med i EU har gjort allt för att göra vägarna raka för företagen. Ni har tagit bort handelshinder på handelshinder för att öka vinstuttaget, och då har det blivit de enorma klyftorna. Ni har satt företagen främst, och det går ut över arbetsmarknad, miljö och så vidare. Det fungerar inte längre. Det är mycket tydligt. I nästan alla branscher som finns inom trafikutskottets område är det kaosartat eftersom det är så dålig arbetsmiljö. Vi kan inte hålla på så längre, utan vi måste tänka om. Vi måste gynna rätt företag. Med hjälp av tuffa regler och rätt form av skatter kan vi hjälpa fram de bra företagen. Preem frågade oss vid en paneldebatt i om vi ville sätta upp tuffare miljölagar eftersom det gynnar dem. Det är det bensinbolag som har gått främst i omställningsarbetet och som har tydligast omställningsplan. Vi på den röda sidan kunde lätt säga att vi gärna vill sätta upp tuffare regler. Den blå sidan vacklade till och med mot Preem. Det är ett företagsintresse, och ni representerar arbetsgivarna i grunden. Men det kunde inte den blå sidan säga rakt upp och ned. Det är problemet. Vi behöver sätta upp regler och införa skatter på sådana nivåer att de bra företagen hjälps fram. Det ska inte få finnas företag som smutsar ned vår miljö. Dessutom behöver även företag välfärd och infrastruktur. Näringslivets Transportråd är mycket tydligt med att det vill ha en fungerande järnväg. Rådet har uppvaktat trafikutskottet, och alla stora svenska företag är medlemmar i organisationen. Det är märkligt att inte vare sig en röd eller blå regering har lyft upp frågan om järnvägsunderhåll tydligare. börjar vi göra det. Det är något som verkligen efterfrågas av företagen. Det sker sådana investeringar. De behöver också välfärd. 107 (SD): Min kollega har redan redogjort för hur tänker inom detta utgiftsområde. Därför kommer jag inte att beröra den biten. Jag tänker tala om en olycklig utveckling i samhället som vi måste uppmärksamma, nämligen överskuldsättningen av privatpersoner. I anses det vara skamligt att inte ha bra ekonomi, och ännu värre är det att ha alltför stora skulder. Ofta skäms man och försöker dölja detta för sin omgivning. Än värre är det när man ber om hjälp när det är för sent och skadan är näst intill oreparerbar. Men skuldsatt blir man inte alltid för att man har handlat ansvarslöst och tagit för sig av livets goda utan att ha jobbat och förtjänat det. Skuldsatt blir man desto oftare om man har haft otur, blivit arbetslös, blivit sjuk eller som företagare inte har fått betalt för sina fakturor och så vidare. En uppskattning har gjorts av problemets storlek, varvid antalet överskuldsatta beräknas uppgå till 28 000 individer. Kostnaden för sjukvård och produktionsbortfall beräknas till 6 miljarder. Till detta kommer kostnader inom socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen om drygt 2 miljarder, enligt beräkningar. Samhällets insatser uppgår till . Därmed kan man konstatera att kostnaderna vida överstiger de kostnader som ska hantera problemet. Skatt, tull och exekution Det är angeläget att fler svårt skuldsatta ansöker om och genomgår skuldsanering. Regeringen bör säkerställa att skuldsaneringsverksamheten hos har kapacitet att klara av det ökande ärendeinflödet utan att väntetiderna förlängs. Dessutom bör stödjas i att identifiera och informera presumtiva gäldenärer om möjligheten till skuldsanering. Men innan man kommer så långt som till har många stiftat bekantskap med inkassobolag, som jag tänkte framföra några tankar om. Den svenska lagstiftningen gör det möjligt för inkassobolag att göra miljardvinster på de redan skuldsattas bekostnad. Att äga ett sådant bolag är rena guldgruvan. Lönsamheten är större än i övriga finansbranschen. Genom att lägga ihop inkassoverksamheten med andra finansiella tjänster spär bolagen ut övervinsterna som de försvårar kritisk granskning av verksamheten. Bolagen är inte ensamma om att vilja lägga på locket. Även den myndighet som reglerar branschen undviker att svara på frågor om hur stora vinster företag med inkassotillstånd har. Med hjälp av höga avgifter, ränta på ränta, gör man det svårt, i många fall omöjligt, för gäldenären att lyckas betala av den ursprungliga kapitalskulden. Lagstiftningen och de hårda indrivningsreglerna i har gjort att inkassobolagen har tjänat mycket pengar på privatpersoner. Det är på ekonomiskt svaga personer som pengarna tjänas. Det är de som får betala de höga räntorna. Kravhanteringen är guldkantad för inkassobolagen. Ju fler ärenden hos , desto mer ökar kundernas skulder. När ärendet går vidare till brukar inkassobolagen lägga på runt i avgifter. Det får gäldenären betala. Det är inte en kostnad som inkassobolagen tar. är det inte inkassobolagen som betalar de stora kostnaderna för indrivningsarbete. finansieras av skattebetalarna och olika avgifter som de skuldsatta får betala. Därmed kommer jag till mitt budskap och förslag. åtnjuter stort förtroende i samhället och jobbar under en hård lagstiftning och utan vinstintresse. Vi bör prata om och diskutera möjligheten att all skuldsanering i samhället ska skötas av myndigheten och därmed eliminera oseriösa, penninghungriga aktörer som inte är angelägna om att människor ska bli skuldfria. Ju fler skuldsatta, desto bättre för dem. I stället för inkassobolagens övervinster bör vi öka anslagen till för att göra detta möjligt. Naturligtvis bör vi satsa stora resurser på den kommunala budgeten och skuldrådgivning för att förebygga skuldsättning. Skatt, tull och exekution Ett annat fenomen i samhället är att fler och fler blir spelberoende och får spelskulder. Det har blivit mycket enklare att spela. Det går att få omedelbar belöning när man spelar, men oftast förlorar man och saknar pengar till att fortsätta att spela. Men det finns en lösning! 500 snabblåneföretag erbjuder krediter. Att spela på kredit är dock förbjudet i . Trots det driver svenska spelbolag spel på kredit tillsammans med snabblåneföretag. Spelbolagen undviker den svenska lagstiftningen genom att lägga sig utomlands och starta nätkasinon. Dessa företag är registrerade utomlands för att undkomma kontroll men åtnjuter hjälp med skuldindrivning av . Trots att vi känner till fenomenet låter vi oseriösa aktörer ödelägga människors liv. Mer fantasi och handlingskraft krävs av oss för att reglera dessa avarter. Den mest osmakliga och avskyvärda av alla former av bedrägerier är att man sänder bluffakturor till företagen och låter driva in den fiktiva skulden. har uppmärksammat problemet och jobbat med olika register för att hjälpa utsatta företag. Men bluffakturor är fortfarande ett stort problem. En utredning om åtgärder mot fakturabedrägerier är nu slutförd och redovisad för . Utredningens slutsats är att antalet fakturabedrägerier är stort. Lagstiftningen, främst avtalslagen, är tillräcklig för att skydda de drabbade, tycker man. Det bör dock införas att den som väcker onödig talan ska betala rättegångskostnader. Dessutom krävs utökade informationsinsatser och helst en prejudicerande dom som klarlägger beviskraven. har förespråkat att man kriminaliserar själva fenomenet att skicka faktura utan prestation. Vi bör ta det steget för att en gång för alla få slut på detta elände, som har kostat företag så mycket pengar och som orsakat sömnlösa nätter och oro i stället för arbete med och utveckling av företaget. Låt oss som folkvalda och ansvariga för verksamhet och reglering jobba lite snabbare och effektivare när vi väl har identifierat problemen och kommit på effektiva åtgärder! Det självklara som svaga och utsatta människor kan förvänta sig av sina folkvalda är ett berättigat skydd av deras liv och egendom. (: Jag vill återigen påminna om den överenskommelse som talmannen ingått med gruppledarna om anföranden .) 108 (M) replik: Det är lite svårt för oss som sitter och lyssnar att riktigt höra skillnaden mellan och ekonomiska analyser som de presenteras från talarstolen. Det är fråga om en marxism återgiven i modern tappning som nog skulle ge självaste mindervärdeskomplex. Det finns inte ett enda fel hos företag som man inte kan angripa dem för fullt ut och med hård kraft. Den typ av mycket skarp vänsterretorik som använder sig av gagnar inte . Den gagnar inte jobb, sysselsättning eller tillväxt. Skatt, tull och exekution Min fråga till är dock: Hur ska detta finansieras? Vi lever redan i tider då utgiftstaken är mycket tyngda, då vi är långt ifrån balans och ännu längre från överskott i de offentliga finanserna. Här presenteras ett nytt stort offentligt åtagande för en av de myndigheter som vi gemensamt i utskottet har ansvar för. Hur mycket kommer detta att kosta, och varifrån ska pengarna komma? 109 (SD) replik: är det så att jag har 40-årig arbetslivserfarenhet. Det är mer än vad många andra här i salen och över huvud taget många som jobbar inom politiken har. Av dessa har jag varit egenföretagare . Detta problem är väldigt stort för många aktörer, både företagare och privatpersoner. Det är deras talan jag tänker föra här i kammaren. Den här gruppen av människor har nästan inga rättigheter. Det är ingen som orkar föra deras talan, och de själva orkar inte göra det då de har fullt upp med sina företag och alla plikter som de ska uppfylla.