prot · H20966 · 2015-03-04 00:00:00 — Vi blir liksom chockade och tycker att det är konstigt. Men egentligen är alla de här stora matskandalerna exempel på systemfel, där livsmedelsproduktion har blivit en produktion av anonyma varor på en global marknad, där vi som konsumenter egentligen inte har en aning om vilken mat som kommer ut på marknaden. Det finns också stora kriminella ligor som tjänar mycket pengar på verksamheten, som vet att risken att åka dit är väldigt låg, och åker man dit är straffen låga, som det finns stora pengar att tjäna. För del har det gjorts flera utredningar om livsmedelsfusk i kölvattnet av höstköttsskandalen. och en del kommuner har varit mycket pådrivande. Men såvitt jag vet finns det inte en enda person, inte ett enda företag som har dömts på grund av att man har fuskat med livsmedel – trots att det har funnits ganska goda underlag. Nej, i stället läggs förundersökningar ned av polis och åklagare. Det är inte ofta vi i vill ha hårdare straff. Men på det här området, vid brott mot livsmedelslagen, vill vi ha hårdare straff. Vi tycker inte att det är okej att anmälning efter anmälning läggs ned av polis och åklagare. Vi tycker inte att det är okej att stora kriminella nätverk höstar in i vinster på en ljusskygg verksamhet. Därför har vi lagt ett konkret förslag. Det är reservation 9, som handlar om att vi vill att brott mot livsmedelslagen ska beläggas med hårdare sanktioner. Det var så i . Då var brott mot livsmedelslagen belagt med fängelsestraff. Men det togs bort av regeringen och . Jag kan erkänna att vi i röstade för det borttagandet. , i efterhand, kan jag medge att det var ett stort misstag. Därför lägger vi nu förslaget om skärpta sanktioner vid brott mot livsmedelslagen. Jag är lite besviken på regeringens hantering och även på majoritetens hantering av ärendet. Man hänvisar till pågående utredningar och säger att håller på att utreda hur man ska kunna arbeta mer effektivt mot livsmedelsbrott. Då kan jag berätta att just har föreslagit skärpta sanktioner vid brott mot livsmedelslagen. gick man ut med ett pressmeddelande och presenterade en rapport som regeringen hade gett uppdrag om. Ett av förslagen där är just att fängelse ska återföras i straffskalan för brott mot livsmedelslagen. Därför undrar jag om majoriteten här i kammaren nu är beredd att hörsamma det förslaget från sida. Sedan ska man komma ihåg att det inte bara handlar om skärpta straff – det är bara en del. Vill vi verkligen gå till botten med matfusket handlar det om bättre märkning, överlag bättre kontroll och samarbete mellan våra myndigheter och att ge ökade befogenheter som myndighet, så att man kan arbeta mer proaktivt mot dem som fuskar med vår mat. Jag vill yrka bifall till reservation 17, som handlar om målsättningar för ekologisk mat. Vi i vill se en ökad produktion av ekologisk mat. Ekologisk mat har ju många fördelar, precis som från har talat om. Det är inga bekämpningsmedel och inga kemikalier. Det ökar den biologiska mångfalden och stärker jordbrukets resiliens, alltså motståndskraft. I händelse av en klimatförändring – som vi vet redan har påbörjats och kommer att förvärras – är det bra med en stor biologisk mångfald. Där är den ekologiska produktionen helt avgörande. Tyvärr ser vi nu att utvecklingen för svenska ekobrukare har gått ifrån att de har blivit fler och fler. har de faktiskt blivit färre. Det var ungefär 1 000 svenska ekobönder som slutade att vara just ekobönder . Det är en oroväckande trend. Därför vill vi i se till att vi verkligen stöder en övergång till mer av ekologisk produktion. Vi har lanserat en konkret strategi som vi kallar det hållbara matlandet , där ekologisk mat är en bärande del. Men det handlar också om att vi bör sätta upp konkreta målsättningar för hur stor vi vill att den ekologiska arealen av jordbruksmarken ska bli och att vi i den offentliga upphandlingen, när vi köper mat till våra äldreboenden, skolor, förskolor och så vidare, sätter upp konkreta mål för hur mycket ekologisk mat som vi vill att det ska vara. I vår reservation 17 skriver vi att vårt mål är att hälften av den mat som upphandlas offentligt ska vara just ekologisk. Vi tror att man kan uppnå detta mål till 2020. Jag noterar att från förde fram precis samma målsättning, vilket är positivt. Men jag undrar varför ni i inte avser att rösta för vår reservation 17, där vi anger just detta mål. Det är en sak att stå och säga det här, men det handlar om att faktiskt trycka på rätt knapp då vi röstar om dessa mål. Avslutningsvis tar vi i i vår reservation 7 upp den granskning som har gjort av livsmedelskontrollen i . pekar där på ett antal brister när det gäller hur livsmedelskontrollen fungerar. De har även förslag på åtgärder. I korthet kan man säga att vill se mer av statlig styrning av kontrollverksamheten i . Det tycker vi i att de har en stor poäng i. Det verkar som om majoriteten här inne delar denna slutsats. Men när det gäller konkreta åtgärder står vi i än så länge ensamma med vårt förslag om att borde få ett tydligt uppdrag för just uppföljning och revision av kommunernas livsmedelskontroll, så att ska känna att man är den ansvariga myndigheten för att se till att vi verkligen har en väl fungerande livsmedelskontroll. Det tar vi i upp i reservation 7. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 17, men jag står självklart bakom alla reservationer. 54 (KD): Det finns gemensamma nämnare mellan en levande landsbygd och en väl fungerande livsmedelspolitik. En av dem är hur vi bäst skapar förutsättningar för ökad konkurrenskraft och tillväxt. Utan tillväxt, goda förutsättningar och konkurrenskraft blir avfolkningen av landsbygd allt större. Sedan gick med i EU omfattas vi av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett av målen för det senaste landsbygdsprogrammet var att förbättra konkurrenskraften. Men svenska jordbrukare har generellt svårt att omsätta kvaliteten på sina produkter i reda pengar. Inte minst gäller detta för mjölkbönder. har antalet svenska mjölkbönder halverats. En mjölkbonde per dag slutar i . Det är jag föreslog en mjölkkriskommission där politiker och bransch vänder på varje sten för att förbättra situationen för mjölkproducenter. Landsbygdsministern gjorde en halvmesyr. Han tog förslaget till något han kallade för högnivåmöte, men valde att från politiskt håll bara ha med regeringsrepresentanter. Inför mötet gjorde han på regeringens webbplats den djärva utfästelsen att det skulle bli konkreta åtgärder. Efteråt var tonläget annorlunda. Mitt bidrag var att lyssna, säger ministern i en intervju. I en annan intervju säger han att det nog inte var någon som hade kommit dit och förväntat sig att han skulle ha något förslag. har vi förlorat , dyrbar tid som regeringen hade kunnat använda till att förbereda konkreta politiska åtgärder. Landsbygdsministern talade inför mötet om ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter. Det är inget fel i det, tvärtom. Men det finns mig veterligen ingenting som hindrar branschen från att sätta igång när den så önskar. Man kan exempelvis jämföra med märkningen Svenskt kött. Den dystra bilden måste vändas till framtidstro, och självförtroende måste prägla diskussionen. Vi måste skapa lika villkor mellan svenska och andra europeiska bönder. Omotiverade skatter och avgifter måste tas bort, krångliga regler måste förenklas och upphandlingsreglerna måste reformeras. Till exempel är det orimligt att en kommun ska vara tvungen att köpa mat som det vore olagligt att producera i . Men så är det , enligt juridiken. Vi kristdemokrater vill därför att kommuner och landsting vid sina upphandlingar ska kunna ställa krav på att maten som de köper in har producerats enligt svenska lagar, exempelvis när det gäller djurskyddet. Vi vill låta det svenska jordbruket aktivt bidra till den globala livsmedelsförsörjningen, som står inför stora utmaningar med en världsbefolkning på väg mot 9 miljarder. Livsmedelssäkerheten är otroligt viktig. är världsbäst på exempelvis att använda minst antibiotika i djuruppfödningen. När jag var kommunstyrelsens ordförande i träffade jag ett stort antal föräldrar som var oroliga över vilken mat barnen fick i skolbespisningen och att barnen skulle få i sig kött som innehåller MRSA, alltså antibiotikaresistenta bakterier. Tanken förskräcker, att vi inte ska kunna bota sjukdomar på grund av att vi har överanvänt antibiotika. Detta är en oerhört viktig framtidsfråga, och det är viktigt att visar vägen för övriga . Detta är en av alla konkurrensfördelar som det svenska jordbruket har. Låt oss arbeta för att det ska bli ännu fler. 55 (FP): I betänkande 3 från miljö- och jordbruksutskottet föreslår utskottet fyra tillkännagivanden med anledning av alliansyrkanden, nämligen följande: Regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. Regeringen ska ge ett särskilt uppdrag att arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och att bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. En kartläggning bör genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att minska företagens regelbörda. Och regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Detta är viktigt. För att de gröna näringarna i större utsträckning ska fungera som tillväxtmotor för behövs också fler insatser för att skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Ett verktyg är en ny livsmedelsstrategi, en strategi som syftar till att skapa ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk och skapa förutsättningar för säkrare och bättre mat. En strategi skulle också visa på en politisk vilja att uppnå en livskraftig svensk livsmedelsproduktion, där vi värderar biologisk mångfald och hög djurskyddsnivå och tar ett tydligt grepp om livsmedelssäkerheten från jord till bord. Det är positivt att regeringen har aviserat att en långsiktig livsmedelsstrategi ska tas fram. Det bör beslutas , så som vi anför i motionen 2014/15:2974 från , , . Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både när det gäller människor och när det gäller djur, baserad på medicinska bedömningar. Det finns som sagt även ett tillkännagivande om detta. Det är viktigt att vi behåller våra höga djurskyddskrav, och det är viktigt att vi agerar för att andra länder följer de regler som finns. Det är ofta så i politiken att man ropar på ny lagstiftning, men i huvudsak handlar det både i och i Europeiska unionen om att de lagar och regler som finns ska följas. Problemet är att reglerna inte efterlevs och att sanktionsmöjligheter och kontroller är undermåliga i hela . måste till exempel agera inom EU för att få slut på den rutinmässiga kuperingen av grissvansar. Andra medlemsländer följer inte EU-direktiv, och det missgynnar de svenska grisbönderna. Allt fler människor har fått upp ögonen för vad vi äter och vad vi ger våra barn. För att vi ska kunna känna oss trygga med vad vi äter är det viktigt att det finns väl fungerande livsmedelskontroller. skiftar tyvärr kvaliteten betydligt mellan olika delar av landet. Reglerna måste vara likvärdiga och effektiva, som vi måste förenkla livsmedelsproducenters och livsmedelsföretags vardag. Dessutom måste företag få den kontroll de betalat för. Därför är det bra att Statskontoret nu får i uppdrag att titta närmare på hur en effektiv avgiftsfinansiering av den offentliga livsmedelskontrollen kan uppnås. Det är viktigt att regeringen agerar utifrån de framförda förslagen och utifrån de tillkännagivanden som kommer i betänkandet. Under denna debatts gång har flera saker kommit upp. Ursprungsmärkning är en av dem. Det är givetvis väldigt viktigt att konsumenter kan göra informerade val av livsmedel. Vi måste dock eftersträva en rimlig balans, och det är viktigt att vara medveten om att det finns flera aspekter av detta. Ursprungsmärkning kan också användas av vissa företag och länder som argument för dold protektionism. Sådan märkning kan leda till onödig byråkrati och administrativ börda för företagen. Under ett replikskifte efter anförande berördes detta med genetisk modifiering, alltså GMO eller modern växtförädling. Låt mig påpeka att det finns risker men att det också finns möjligheter. Det är viktigt att vi ser detta i ett lite större perspektiv. När vi firade var vi 6 miljarder människor på jorden, och i mitten av det här seklet kommer vi att vara ungefär 9 miljarder människor. är vi ungefär 7 miljarder. Det betyder att jordens befolkning ökar under . När fler människor sedan får en förbättrad levnadsstandard, vilket innebär att efterfrågan på animalisk föda – alltså kött – ökar, kommer vi enligt de prognoser som finns att behöva producera mer livsmedel på jorden under de kommande 30–40 åren. Modern växtförädling är en del i att kunna klara den framtida livsmedelsförsörjningen. Den väg som föreslår och som innebär ett fullständigt dogmatiskt motstånd mot allt vad GMO heter – i kombination med massiva satsningar på att allting ska vara ekologiskt, vilket kommer att innebära skördar som är kanske 30–mindre – betyder att vi i kommer att behöva en åkerareal vi aldrig någonsin har haft. Enligt de prognoser jag har sett rör det sig om mer. Det innebär totalt sett, fru talman, att vi inte kommer att kunna garantera världens livsmedelsförsörjning om man väljer den väg förespråkar. Låt oss titta på detta dogmatiska motstånd. Det är nämligen intressant även med tanke på att det kopplas till frågan om miljö och klimat. Det finns i någonting som heter , och jag tror att några som är här i kammaren sitter i den. Nämnden gör olika typer av bedömningar när det kommer in förfrågningar om att genomföra forskningsprojekt och annat som innebär att man ägnar sig åt modern växtförädling. röstar rutinmässigt emot allt och reserverar sig i stort sett mot precis allt fattar beslut om. Man kan titta på yttrandena och se vad har motsatt sig på grund av detta dogmatiska motstånd mot genetisk modifiering. Bland förra årets yttranden finns till exempel ett projekt om potatisens mottaglighet för bladmögel. röstade emot medan alla andra röstade för; det ville man inte tillåta att vi ska kunna forska kring. När det gällde grundforskning med backtrav för att lära oss mer om hur fotosyntesen fungerar tyckte alla partier i att det var viktigt att vi ska kunna lära oss mer om fotosyntesen, men reserverade sig mot detta. anser att det ska vara förbjudet i . kom in med en ansökan om fältförsök med korn som modifierats för ett effektivare utnyttjande av organiskt kväve, i syfte att minska läckage av nitrat och därmed minska övergödningen. Alla partier i tyckte att det var viktigt att vi skulle lära oss mer om detta för att kunna minska övergödningen, men reserverade sig mot detta. Det är nämligen GMO och ska vara förbjudet. kom en förfrågan som gällde avsiktlig utsättning av hybridaspar för ett hållbart skogsbruk, som ett led i arbetet för att nå målet att hälften av all energi i ska komma från förnybara råvaror. Alla partier i tyckte att detta var viktigt – utom , som på grund av sitt dogmatiska motstånd mot modern växtförädling anser att detta ska vara förbjudet och reserverade sig. Vi måste, fru talman, ha en mer pragmatisk, flexibel och förstående attityd till biotekniken och till genetisk modifiering – dels för den framtida livsmedelsförsörjningen, dels för att vi ska kunna klara de miljö- och klimatutmaningar vi står inför framöver. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 56 (MP): Jag hade egentligen tänkt prata om en motion om alkoholmärkning som jag har lämnat in, men det var så många spännande debatter och saker som togs upp att jag tänker ägna åt andra intressanta frågor. Vi är inte alls alltid emot genteknik. I läkemedelsindustrin har man ofta försvagade organismer som producerar till exempel insulin. Det är ett slutet system, och gästcellerna har ingen nytta av det här. Om de av misstag skulle hamna i naturen skulle de snabbt konkurreras ut av det naturliga, så risken är minimal och nyttan mycket stor. Det är självklart att vi är för genteknik på det området. Jag har dock inte sett en enda gröda, åtminstone inte kommersiell, som löser problem på ett effektivare sätt än vad socialpolitik, global utveckling, ekonomisk fördelning och ekologiskt lantbruk skulle kunna göra. Därför finns det inget skäl att godkänna grödor där man inte ens har testat på europeiska bin eller på andra europeiska levande organismer och där man inte ens har uppfyllt lagstiftningens krav på vad man ska titta på. De krav vi alla här har röstat för uppfylls inte! Ska man då dogmatiskt säga ja? Den borgerliga regeringen sa nämligen dogmatiskt ja till allt som lades fram för dem; inte en enda gång tittade de ens på fakta utan sa bara ja. Vi kan alltså prata om dogmatism, men vi kan också prata om pragmatism. har en anpassad politik där vi tittar på var tekniken gör nytta – där säger vi ja – och var den inte gör nytta. Då säger vi nej. Det tycker jag är lämpligt. Sedan har det också pratats om ursprungsmärkning, och här tycker jag ändå att det verkar finnas en bred samstämmighet i kammaren. Jag är glad över att vi är för det. lyckades inte rösta igenom det när jag satt där 2011, men för sa att man vill ha det även för processad mat. Då är det bra om driver på för att det snabbt ska gå att få det både här hemma i och på EU-nivå, och det är något vi kommer att göra. Det är något som verkligen skulle gynna konsumenterna. Samma sak gäller GMO-märkning. Just nu förhandlar vi om ett avtal med , nämligen TTIP. har inte GMO-märkning, men det har vi i . På vilket sätt hotas den om vi har ett ömsesidigt erkännande av varandras produkter? Skulle det då finnas en risk att omärkt mat kommer hit? Här borde det också finnas en stor samsyn, för partier från alla kammarens olika sidor tror på marknadsekonomi. Grunden för det är att konsumenten har information, så att man kan agera efter sina egna preferenser. Därför är märkning nödvändigt. Därför har vi här enats om att GMO-märkning är vettigt och att ursprungsmärkning är bra så att man kan välja. Det finns dock en stor brist i märkningen, och den gäller alkohol. Alkohol undantogs från , och har inte självt infört det. Kommissionen skulle ha publicerat sitt förslag om alkoholmärkningen, men man har inte gjort det. Jag hade önskat att det hade skrivits in en kritik mot kommissionen i betänkandet för att man är försenad i denna viktiga process. Däremot publicerade kommissionen en rapport som gick igenom situationen för alkoholmärkning. Här ser vi att av alkoholdryckerna har någon form av hälsovarning fastän alla vet att alkohol ökar risken för cancer och många andra sjukdomar. Trots det är bara en sjättedel av alkoholen märkt med information om det. Det är ett land som utmärker sig, och det är . Där har av alla alkoholdrycker åtminstone en liten varningssymbol om att gravida bör undvika alkohol. Här ligger efter. Jag vet att regeringen bereder detta, och jag hoppas att det kan komma ett förslag även i . En annan aspekt är att ett glas vin innehåller samma mängd kalorier som en hel burk läsk. Det visar sig att inte känner till detta. Men om man informerar pubgäster om hur mycket energi alkohol innehåller dricker de betydligt mindre. Många som dricker alkohol får av sitt kaloriintag från alkohol, och många känner inte till att den är så kaloriintensiv. Det vore lämpligt att folk blev informerade inte bara om kaloriinnehållet utan fick en fullständig ingrediensförteckning. Många har en illusion om den franske vinbonden som står och trampar druvor när det i verkligheten är en genomindustrialiserad process. Ännu värre är det med spriten som även innehåller färgämnen och andra tillsatser. Varför ska en av de mest onyttiga produkterna på marknaden ha minst information till konsumenten? Det är orimligt. Historiskt hade vi en kamp i rusdrycksomröstningen. Då löd en välkänd slogan: Kräftor kräva dessa drycker. Det kanske är dags att antar ett nytt motto: Dessa drycker kräva märkning. Jag hoppas att vi kan komma överens om att det är en orimlig situation när vi plötsligt sätter den marknadsekonomi som vi alla förespråkar ur spel genom att konsumenterna inte får information om hälsoeffekter, kaloriinnehåll och ingredienser när de ska köpa just denna produkt. Alkoholindustrin har ofta lyckats med att kalla det mat när vi ska reglera njutningsmedel och njutningsmedel när vi ska reglera mat och därmed alltid undsluppit reglering. är det att sätta ned foten och säga att även här ska marknadsekonomin fungera och konsumenterna kunna göra informerade val. 57 (V) replik: Låt mig börja med att yrka bifall till vår reservation nr 9 om brott mot livsmedelslagen. Det var bra att du tog upp din motion, . Vi tittade en hel del på den i , och vi tycker att det är en bra motion. Du har många stora poänger. Märkning har trots allt en begränsad effekt på totalkonsumtionen. När det gäller alkohol är andra styrmedel mycket viktigare. Det är belysande att du tar upp just märkning. Vad jag vet har denna märkning inte påverkat den franska konsumtionen nämnvärt. Men fortsätt att argumentera för detta, , så blir det kanske bifall från nästa gång du väcker denna motion. Jag vill passa på att fråga om ekologisk mat. Som sa har som mål att hälften av maten i offentlig sektor ska vara ekologisk till 2020. Det vill också, och därför har vi reservation 17 i betänkandet. kommer att rösta om denna reservation . Varför, , kommer inte att rösta på vår reservation när det är er målsättning? 58 (MP) replik: Låt oss ta alkoholen först. har även infört ett mycket striktare reklamförbud mot alkohol än . I utsätts vi för massiv alkoholreklam i tv även om det är förbjudet eftersom vi inte fullt ut utnyttjar möjligheten att ha en dialog med där företagen befinner sig. Det finns alltså många andra åtgärder där alkoholkonsumtionen kan begränsas med vettiga medel. Märkning är ingen universalåtgärd, men det finns studier som tydligt visar att när konsumenter får information om alkohol väljer de mindre söt eller mindre stark alkohol och minskar intaget. Under kan det skilja i intag, vilket är av dagskonsumtionen, mellan de konsumenter som får information och de som inte får den. Det spelar alltså en väsentlig roll. Så till den ekologiska maten. Jag har erfarenhet från och har stor vana vid att rösta på det jag tycker är bra och rösta bort det jag tycker är dåligt. Men här i fungerar det annorlunda, har jag börjat begripa. Jag har själv svårt att förstå varför vi inte alltid kan rösta för det vi tycker låter bra. Det här förstår du nog bättre än jag, , eftersom du har suttit här längre och kan förklara hur procedurerna funkar. Jag tror att också väljarna har svårt att förstå hur vi jobbar, så jag skulle vilja se en reform så att vi i ökad utsträckning kan bifalla förslag som vi tycker är vettiga. Hur ska väljarna förstå vad vi gör när vi röstar nej till saker vi står för? Det gör ju alla partier . Den som förstår arbetsformer bättre än vad jag gör kan nog förklara det bättre för väljarna, för jag har svårt att begripa varför vi inte alltid kan rösta ja till de förslag som vi tycker är bäst. Det är jag van vid. 59 (V) replik: Vad gäller alkoholmärkning och begränsning av alkohol håller jag helt med om att vi borde ha mycket striktare lagstiftning vad gäller reklam. Där förlorade vi tyvärr på EU-nivå, men vi borde verkligen driva frågan. Du har en stor poäng med märkningen, , men jag är rädd att man bara ändrar sin alkoholkonsumtion utan att totalkonsumtionen går ned. Du var själv inne på att man tar något annat på puben än den där ölen med mycket kalorier i. Jag har ett antal vänner som håller på med olika kostdieter. Jag glömmer alltid bort vad det är för , för det är olika . Ena gången dricker de bara vitt vin, och nästa gång dricker de bara något annat.