prot · H30928 · 2015-11-17 00:00:00 — På det sättet kan man vara lite kreativ, men det förutsätter ju att det finns en bra relation mellan kommunen och friskolan. Baserat på tidigare interpellationsdebatter är det inte alltid som så är fallet eftersom man kan hamna i diverse rättsprocesser. Från träder en ny lagstiftning i kraft som gäller stödboende för ensamkommande flyktingbarn, vilket är oerhört glädjande eftersom det inte känns rimligt att placera dessa barn på HVB-hem. Här har man hittat en annan variant som kommer att gynna de barnen. Från införs en ny lag. Det är den anvisningslag som vi var överens om i migrationsöverenskommelsen. Stödboendet fanns inte med eftersom den processen påbörjades tidigare, men anvisningslagen var man överens om i samband med migrationsöverenskommelsen. Det är ingenting som kom till innan. Den lagstiftningen som är betydligt mer dramatisk och där det finns betydligt fler åsikter, fallgropar och annat lyckades man få fram så att den börjar gälla från . Alla verkar vara överens, friskolorna vill ha den lagen, och den borde vara förhållandevis okomplicerad jämfört med en anvisningslag. Jag kan fortfarande inte förstå varför inte ens utredningen om hur det skulle kunna se ut att friskolorna skulle kunna ta emot inom en fri kvot inte ens är påbörjad. Det tycker jag är lite märkligt. Alla verkar vara överens om det här. Men det händer ingenting. Med tanke på den situation som vi befinner oss i finns det inte utrymme för att sitta och vänta. Så fort initiativet kom var friskorna igång redan innan migrationsöverenskommelsen var klar. Den togs med i migrationsöverenskommelsen och man sa att man självklart skulle ta med friskolornas möjlighet att ta emot nyanlända. Egentligen fanns det ett underlag för att tillsätta utredningen på en gång. Friskolorna hade redan konstaterat att det inte gick att göra detta inom lagens ram. Jag har fortfarande så oerhört svårt att förstå att det ska ta så . Jag vet också att lagstiftning tar tid, men vi är i ett exceptionellt läge. Kan man få fram någonting så dramatiskt som en anvisningslag till förstår jag inte varför det här ska dröja till . Det är obegripligt. Vi behöver alla goda krafter. Vi behöver öppna möjligheterna för fristående skolor att vara med och ta ansvar snabbare än till . 122 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vi befinner oss i ett läge som förändras väldigt snabbt från dag till dag. Resurserna måste användas på det mest effektiva sättet både för att värna skattebetalarna och för att se till att man kan göra det som är mest humant för människor och ge det stöd som man har möjlighet till så snabbt som möjligt. I sådana här lägen är det frustrerande när lagstiftningsprocessen tar så . Om man driver en friskola, om man är rektor och vill göra någonting , så får man beskedet att den möjligheten öppnas upp , förstår jag att man känner frustration. som man kan kapa spelar roll och gör skillnad. Därför vore det bra om regeringen framöver väljer att söka mindre konventionella lösningar med de aktörer som finns och jobbar aktivt med skolverk, med skolinspektion, med friskolor, med kommuner för att se vilken typ av samverkan passar bäst och hur man löser detta så effektivt som möjligt, inte bara när det gäller elevplatser. Man måste också se till hur man prestigelöst kan lösa detta med lärarkompetens och allting runt omkring. Det utgår jag ifrån att regeringen gör. När det gäller köprincipen för antagning till skolor och det faktum att många skolors tillstånd är baserat på att de använder köprincipen är det ett system som verkligen visar sin svaga sida. Det är mycket möjligt att det går att ta sig runt systemet och i så fall är det välkommet – det tycker jag gott att man kan säga. Det finns alltså en hämsko över systemet. När man ser över det vore det bra om man undersökte vilken möjlighet det finns att bygga in någon form av flexibilitet i systemet, inte bara för att hantera den typ av situationer som vi befinner oss i just nu där det handlar om att snabbt bereda plats för många. Det handlar helt enkelt om att på ett bra sätt integrera alla de skolor som finns i det frivalssystem som vi har i den svenska skolan. I den förra interpellationsdebatten diskuterade vi detta med att svenska föräldrar och svenska elever, oavsett partipolitisk tillhörighet, vill enligt undersökningar kunna välja skola själva. Men vi vet också historiskt sett att det system som vi har i skapar onödig segregation. Det finns nu en bostadssegregation, precis som det var ända , som i alldeles för stor utsträckning avgör vilken skola som man får gå i. En del av det bekymret beror på kösystemet. Då blir det per automatik de som länge bott i området som får förtur, oavsett vilken skola som det handlar om. Att söka flexibilitet som gör att man får ett system som föräldrar har förtroende för där valfriheten värnas och som skapar en viss rörlighet finns det nu möjlighet att göra. Jag hoppas att regeringen tar med sig detta i det arbetet. Även om man inte lyckas få det på plats genom en snabbutredning kan det vara en öppning för att vidareutveckla valfriheten i den svenska skolan. 123 Utbildningsminister (MP): Om jag förstod argumentationen rätt kan jag konstatera att användandet av en kö inte är det enda sättet att ha ett fritt skolval. Med tanke på andra diskussioner som vi har haft tycker jag att det var ett mycket klokt konstaterande. Där kommer vi sannolikt att hitta en gemensamt grund också för andra diskussioner. Jag kan inte godta den jämförelse som gör med anvisningslagen. Anvisningslagen var ju ett vallöfte från våra partier som sitter i regeringen. Arbetet med att ta fram en departementspromemoria inleddes så fort vi hade bildat regering. Innan migrationsöverenskommelsen var sluten hade promemorian remitterats, svaret från SKL var inlämnat och vi hade dessutom säkrat en parlamentarisk majoritet i och med att en månad innan migrationsöverenskommelsen hade bytt fot och sagt att man var för en sådan lagstiftning. Den processen har ju pågått betydligt mycket längre innan det här problemet ens var identifierat av friskolorna. Om vi får på plats en ny lagstiftning blir det inte, som säger, utan om – som vi säger i skolvärlden – en termin. Då har vi pressat tidsplanen från det att man har identifierat ett problem till att man har ett förslag på bordet till att man har en ny lagstiftning. Tidsplanen är så pressad att jag inte kan lova att den håller i varje detalj. Det här är en av de mest pressade tidsplaner som jag har sett när det gäller att ta fram en lagstiftning enligt de regler om beredningstvång som trots allt finns. Det här är en så pass komplicerad fråga att vi måste hålla oss till reglerna. Jag kan säga att här sitter man inte och väntar. Alla som jobbar i svensk skola sliter nu extremt hårt, i varje fall på de skolor som tar det största ansvaret. Man jobbar på hårt med att möta elever vars första år inneburit krig och flykt. Lärare, rektorer, kommunala tjänstemän och de friskolor som är med och delar på ansvaret gör ett jättejobb. Och de ska veta att vi faktiskt gör det på också. Jag har redovisat en lång rad initiativ för utskottet . Det pågår ett arbete för att vi ska klara att ge det bästa stöd vi någonsin kan ge till dem som genomför den största humanitära insatsen i svensk historia sedan slut. Det är vår uppgift. Det är så vi kan klara den här situationen. En del av detta är självklart att friskolor, även friskolor med kö, ska kunna vara med och ta ansvaret. För att det ska bli möjligt måste vi ändra lagstiftningen. 124 (M): Jag kan ändå konstatera att den här utredningen inte är tillsatt, trots att det är en månad sedan migrationsöverenskommelsen ingicks. uppmärksammade dessutom det här , så det fanns all möjlighet att ta tag i det än vad som är fallet. Någonting som jag tycker är oerhört viktigt, med tanke på tidigare diskussioner här i kammaren om ersättning till fristående skolor, är att det tyvärr är så att många kommuner, just när det gäller barn som behöver extra stöd, oavsett orsaken till det, inte riktigt skickar med samma pengar som man gör om de eleverna går i den egna verksamheten. Om man nu tillsätter en utredning tycker jag att det är viktigt att man är väldigt tydlig med att de här eleverna ska ha samma typ av ersättning som de skulle ha haft om de gick i en skola. Med tanke på hur man hanterar barn i behov av särskilt stöd i kommunerna är jag orolig för friskolornas del. När de öppnar sina hjärtan och vill hjälpa till och vara med och ta ansvar är det viktigt att de får rätt förutsättningar för att kunna sköta det uppdraget på ett bra sätt. Det är väldigt viktigt att det hinns med. Jag tycker fortfarande att det är olyckligt att det dröjer, med tanke på att det här har lyfts fram tidigare. Det finns bra initiativ från , som har ett mer eller mindre färdigt förslag. Jag hoppas att det går så skyndsamt som möjligt, så att vi kan få upp det här i kammaren och så att det blir start . 125 (M): Jag vill avslutningsvis bara tacka statsrådet för svaret och önska lycka till. Det är en speciell situation, och ni har mycket jobb att göra på . Jag ska inte uppta er tid alldeles för mycket i onödan. Jag har fått svar på min fråga och är nöjd. 126 Utbildningsminister (MP): Jag vill tacka interpellanterna för ett gott meningsutbyte. Jag lovar att vi genomför det här så snabbt som den svenska lagstiftningsprocessen tillåter. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:148 om kvaliteten inom sfi-undervisningen 127 Statsrådet (S): har frågat mig vilka konkreta förändringar jag och regeringen avser att genomföra vad gäller sfi-undervisningen och hur jag kommer att se till att kvaliteten i sfi-undervisningen säkras. Frågorna ställs mot bakgrund av att regeringen nu öppnar för att även asylsökande ska få undervisning. Jag antar att den undervisning i svenska för asylsökande som syftar på är den särskilda folkbildningsinsats för asylsökande och vissa andra nyanlända som studieförbunden kan tillhandahålla och som finansieras genom statsbidrag som fördelas av i dialog med . Detta är en undervisning som ger en möjlighet för människor att börja lära sig svenska och stärka sina kunskaper om det svenska samhället redan innan de flyttar ut i ett permanent boende i en kommun. Den konkurrerar inte på något sätt om resurserna för sfi-undervisningen. Kommunen är huvudman för sfi och ansvarar för att den håller hög kvalitet. För detta krävs tillgång på lärare med rätt behörighet och hög kompetens, och som påpekar är bristen på sfi-lärare stor. Därför har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslagit att avsätts och beräknat motsvarande belopp för insatser som bland annat ska motivera fler att vilja bli lärare inom detta område och se till att fler lärare fördjupar sin kompetens i ämnet svenska som andraspråk. Att öka andelen behöriga lärare är ett sätt att upprätthålla och stärka kvaliteten i sfi-undervisningen. Ett annat sätt är att ge sfi-lärare kompetensutveckling som gör att de på ett bättre sätt kan anpassa sin undervisning till varje elev. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om alfabetisering. har också i uppdrag att arbeta med att attrahera fler att vilja bli sfi-lärare samt att motivera lärare som arbetar inom sfi att stärka sin kompetens genom kompetensutveckling i svenska som andraspråk. Fler människor än söker asyl i . Det pågår ett intensivt arbete för att hantera de stora utmaningar som en så snabb befolkningstillväxt medför. En viktig del i det är att öka kapaciteten och fortsätta att stärka kvaliteten inom sfi-undervisningen. 128 (M): Som gymnasie- och kunskapsminister – jag säger alltid fel; förlåt, ! – säger i sitt svar har jag frågat vilka konkreta förändringar regeringen avser att göra när det gäller sfi-undervisningen. Regeringen har föreslagit ett antal åtgärder för att flyktingar snabbare ska få undervisning i svenska. Man vill bland annat öppna för att även asylsökande ska få undervisning. Det välkomnar jag jättemycket. Jag gillar det omtänkandet. Men det gör också att min fråga är ännu mer berättigad. När det nu är fler som behöver stöd av sfi-lärare, på vilka bristen är stor, undrar jag vilka ytterligare förslag eller förändringar som kommer. Jag anser inte att det som regeringen framför är tillräckligt. Det är inte bara jag som är orolig för detta. Bland annat har , vd för , som är en av sfi-branschens största aktörer, framfört sin oro i över bristen på sfi-lärare. Han anser att man behöver utbilda fler lärare. Detta påverkar kvaliteten för de elever som ska undervisas. Det är också en ojämlik fördelning av sfi-utbudet mellan kommuner. Detta måste åtgärdas, anser jag. Dessutom måste flexibiliteten öka. Det krävs en omprövning på sfi-området. Vi i har till exempel lagt fram ett förslag om sfi på distans. Jag vet att det sker. Men det handlar också om undervisning via webben och på obekväma tider. Det är väldigt viktigt. Man ska kunna läsa kurser och gå vidare. Jag vet att det där redan går och att det är förslag. Men det behövs som sagt fler förslag på det här området. Därför undrar jag åter vilka fler konkreta förslag tänker genomföra. 129 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen och följdfrågan. För det första kan man säga att regeringen har fått ett tufft arv att hantera. har situationen för sfi-undervisningen varit tuff. Det har varit en stor lärarbrist. Men – handen på hjärtat – så har det varit . Jag vill inte peka finger åt något håll, utan konstaterar helt enkelt att det har funnits problem för den här verksamheten väldigt länge, trots att de insatser som görs av lärarna, rektorerna och andra i skolan dagligdags är väldigt bra. Vi har som sagt en lärarbrist som rått väldigt . Problemet har intensifierats med anledning av alla de nyanlända som kommer . Det regeringen redan har gjort, bara sedan vi tillträdde och trots den parlamentariska situationen, är att vi har infört något som heter svenska från dag ett, vilket innebär att nyanlända ska få lära sig svenska . De får också samhällsorientering, så att de lär sig mer om det svenska samhället. Vi vet nu att drygt 40 000 individer har fått möjlighet till detta. Det är en fantastisk insats. Språket är nyckeln in i samhället. Vi har också avsatt resurser, precis som jag beskrev. Det är 100 miljoner för att öka rekryteringen av fler lärare och ge fler möjlighet att bli behöriga. Vi har gjort sfi:n mer yrkesinriktad så att människor ska kunna läsa svenska som de läser exempelvis en utbildning för att bli svetsare eller byggarbetare så att nyanlända ska kunna etablera sig i samhället än fortare. Vi bereder nu förslag om uppbyggnad av ett nationellt sammanhållet valideringssystem. Jag hoppas att kunna återkomma med det . Delkomponenter kommer att offentliggöras . sedan regeringen tillträdde har mycket gjorts som jag tror kommer att vara viktigt för att vi ska kunna ta ett steg framåt för sfi-verksamheten. Vi har också givit i uppdrag att ta fram en digitaliseringsstratregi som omfattar förskolan och men också en specifik strategi för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Det handlar om att se hur de digitala verktygen kan användas än bättre för att undervisningen ska bli mer kvalitativ. Detta kommer självfallet också sfi-eleverna och sfi-undervisningen till del. 130 (M): Jag tackar för dina svar, . Du svarade bland annat på frågan om flexibiliteten, utbildning på distans via webben och obekväma arbetstider. Det är steg i rätt riktning. I jobbar man med det som lyfte fram. Det börjar gälla från nyår. Man arbetar fram en arbetsmetod med studiecirklar där människor från dag ett ska få direkt samhällsinformation. Det är ett steg i rätt riktning. Däremot är läget ansträngt när det gäller sfi. Det låter som att regeringen säger att läget är under kontroll. Jag håller inte med om att läget är under kontroll. Man måste göra mer. Det är bra att regeringen nu skaffar sig kontroll. Till exempel börjar den nya lagen om sfi- och vuxenutbildning att gälla . Därför är det jätteviktigt att regeringen skaffar sig kontroll över läget. Jag vet att sfi-lärare jobbar väldigt hårt och gör allt vad de kan för att bidra med det som de ska göra i undervisningen i yrkeskåren. Det är absolut inte det som mina frågor handlar om. Det gäller snarare vad ansvariga i regeringen gör på området. nämner också att det ska bli en validering nationellt. Det är ytterligare ett moderat förslag att Skolinspektionen måste ges möjlighet att granska samtliga utbildningar inom ramen för sfi i syfte att stärka utbildningen så att man inte ska ha ojämlikheten i den sviktande kvaliteten i runt om i kommunerna. Det är några förslag som jag lyfte fram som man bör jobba vidare med. Det låter som att regeringen tror sig ha kontroll. Men jag är orolig för läget. Vi får inte ha ett ökande utanförskap utan ska snarare ha ett minskat utanförskap. Här är sfi och språket en mycket viktig nyckel. Man kan också bygga ännu fler broar mellan arbetsmarknad och sfi. Jag är lite nyfiken. Finns det några konkreta förslag på området för hur man kan arbeta med just broar mellan arbetsmarknad och sfi? Det har visat sig vara en nyckel på detta område. 131 Statsrådet (S): Precis som jag sa här innan har vi gjort sfi:n mer yrkesinriktad. Människor ska kunna kombinera sin språkundervisning med yrkesutbildningar på ett annat sätt än vad som har varit fallet tidigare. Det kommer att göra att etableringstiden kortas. Vi har sett till att nyanlända ska få lära sig svenska från dag ett. Vi bygger ut den kapaciteten än mer. redogjorde finansministern för att vi nu lägger än mer resurser på att verksamheten ska kunna byggas ut. Vi ämnar också se till att kapaciteten för hela vuxenutbildningen byggs ut markant. I budgetpropositionen säger vi att vi vill bygga upp yrkesskolan . Vi vet att nio av tio som tar sig igenom en sådan utbildning får jobb efteråt. Det kommer att betyda mycket för de nyanlända men också många andra. Vi vill se till att den yrkesinriktade vuxenutbildningen får permanenta och långsiktiga förutsättningar för att alla ska få en möjlighet att läsa in en yrkesinriktad gymnasieutbildning. Jag vill också se till att alla har en chans att läsa in en gymnasieutbildning generellt. Så är icke fallet . Det beror på vilken ort du bor på eller var någonstans i livet du befinner dig. Det är väldigt avgörande för om du ska få läsa in en gymnasieutbildning. Vi vet att drygt 400 000 individer omfattas av problemet . Den som inte har gått färdigt gymnasiet har också väldigt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Genom att vi genomför alla dessa reformer som jag nu talar om, vilka är finansierade i regeringens budgetproposition, kommer vi att se till att kopplingen mellan etablering och arbetsmarknadens funktionalitet kommer att förstärkas. Jag ser med tilltro på många av de saker som vi nu genomför. Sedan ställdes frågan om vi nu har kontroll på läget. Det vill jag hävda. Situationen är ansträngd. Problemet har som sagt funnits . kommer det fler människor . Jag får i princip dagliga rapporter från departementet där man har en tillsyn över situationen runt om i landet. Man menar på att våra hjältar till lärare och verksamhetsföreträdare får det att gå ihop på ett bra sätt. Med det är inte sagt att vi inte kan och ska göra mer, för det ska vi. 132 (M): Gymnasie- och kunskapsministern säger, precis som arbetsmarknadsminister sagt vid ett flertal tillfällen, att yrkesprogrammen behövs och är bra och att de bör växa. visar färska siffror att de tvärtom minskar. Min fråga blir: Vad gör ministern åt detta? Sedan talar om hjältarna, sfi-lärarna. Jag har ytterligare en fråga. Varför ingår inte sfi-lärare i lärarlönelyftet? 133 Statsrådet (S): Läget är att resurserna är begränsade, . Regeringen prioriterar en höjning av lönerna för grundskollärarna och gymnasielärarna. Skolan generellt har en väldigt stor lärarbrist. Man räknar med att det kommer att saknas 65 000 lärare . Om inte trenden ändras kommer vi troligtvis ha ett stort problem framför oss. Vi måste se till att våra barn och ungdomar får de allra bästa förutsättningarna. Det är läraren som är nyckeln till kunskap. Det är därför som regeringen nu ser till att vi ger lärarna en belöning för den insats de gör. Vi vill därmed också göra yrket mer attraktivt. Min omedelbara tanke när ställer frågan är: Varför gör inte några satsningar över huvud taget för att höja lönerna för lärarna? Kan svara på den frågan? Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:149 om bristen på sfi-lärare 134 Statsrådet (S): har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att råda bot på bristen på sfi-lärare och hur jag avser att säkerställa att kvaliteten i sfi-undervisningen upprätthålls. Precis som är jag övertygad om att en bra språkundervisning förbättrar möjligheten för utrikes födda att etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. Regeringen vill att utbildning i svenska för invandrare (sfi) ska hålla hög kvalitet. För att sfi-undervisningen ska kunna göra det är det nödvändigt att det finns lärare, och att dessa lärare har rätt behörighet och hög kompetens. Det är ett stort bekymmer att det är brist på behöriga sfi-lärare. För att åtgärda bristen krävs framför allt två saker: Dels måste fler välja att bli lärare, dels måste de obehöriga sfi-lärare som undervisar inom sfi utbilda sig så att de blir behöriga. För att fler ska välja att bli sfi-lärare behöver hela läraryrkets status och attraktivitet stärkas. Regeringen avser därför att sätta fokus på hur fler vägar kan skapas in i läraryrket, men också på att de som redan är lärare ska välja att stanna i yrket. Regeringen har vidare gett i uppdrag att arbeta med att attrahera fler att vilja bli sfi-lärare. I arbetet ingår att också ska motivera lärare som arbetar inom sfi och svenska som andraspråk inom den kommunala vuxenutbildningen att fördjupa sin kompetens inom ämnet svenska som andraspråk. På så vis kan vi öka utbildningsanordnares möjlighet att rekrytera behöriga lärare. För att fler av dem som arbetar som lärare i sfi ska bli behöriga har på regeringens förslag förstärkt satsningen Lärarlyftet II. Satsningen ger legitimerade lärare en möjlighet att bli behöriga för den undervisning de bedriver. Genom den höjda ersättningsnivån för utbildning i svenska som andraspråk ges fler sfi-lärare möjlighet att läsa ämnet svenska som andraspråk, som är ett ämne som är nödvändigt för att undervisa i sfi. Att öka andelen behöriga lärare är ett sätt att upprätthålla och stärka kvaliteten i sfi-undervisningen. Ett annat sätt är att ge sfi-lärare möjlighet till kompetensutveckling så att de på ett bättre sätt kan anpassa sin undervisning till varje elev. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om alfabetisering som kan vara till stöd och hjälp för de lärare som ska undervisa elever som inte kan läsa och skriva. Avslutningsvis: Utifrån den rådande situationen med en ökande flyktinginvandring kommer regeringen att ägna stor uppmärksamhet åt sfi även i fortsättningen. 135 (M): Tack, ministern, för svaret! Enligt bedömer att de många flyktingar som kommer till kommer att gynna ekonomin på både kort och lång sikt. De räknar med att den europeiska ekonomin växer med 0,1–0,, det vill säga mer än vanligtvis, . Men för att den positiva tillväxten ska bli verklighet för måste pressen på de offentliga finanserna bli kortvarig. En grundförutsättning är en ökad och snabbare integration och en lösningsfokuserad, alert regering. visar i en analys att det tar i snitt för en nyanländ att komma in på arbetsmarknaden. Om inte integrationen snabbas upp riskerar tillväxten att bromsas upp på . Validering av yrkesutbildningar och akademiska examina tar . slutsats i analysen är att fler praktikplatser måste tillkomma och kostnaderna för anställda hållas nere. En av de frågor jag har är hur statsrådet ser på just denna slutsats: att fler praktikplatser måste komma till och att kostnaderna för anställda hållas nere.