prot · H30935 · 2015-11-27 00:00:00 — Genom att man försvårar reglerna och gör det mer eller mindre obegripligt förstår inte längre kunder och potentiella kunder i allmänhet vad det är som gäller. S och MP skapar en situation som är svårare att förstå och därmed minskad transparens. I stället för att, som , skattereduktion medges för ROT- och RUT-arbeten med halva arbetskostnaden per person och år krånglar S och MP till det genom att dels ändra villkoren för respektive , så att de skiljer sig från varandra, dels införa en åldersgräns för . Man krånglar till det och ökar byråkratin, men till vilken nytta? I politiken kan man ibland förstå en motståndares resonemang i en fråga, även om man inte delar synpunkten. Så är det inte i denna fråga. Jag har verkligen försökt förstå vad det är som gör att S och MP målmedvetet raserar en utveckling som med precision går på just de områden där verkligen behöver en positiv utveckling: skapandet av nya jobb, inte minst för unga och utrikes födda, och kvinnors företagande. Jag har inte lyckats. Enligt är RUT-avdraget en succé, och de allra flesta hade före reformen underskattat potentialen. När S och MP hävdar att förändringarna inte gör någon skillnad har de fel. Det är bara att se på och hur relativt små förändringar har fått stora negativa konsekvenser. har liksom haft motsvarande RUT-avdrag längre än . sänktes prisreduktionen från , vilket gav ett tapp, som branschen dock relativt snabbt återhämtade sig från. gjordes ingrepp mot specifika tjänster. Liksom i bedömdes de vara mindre ingrepp. Men branschen har inte återhämtat sig. Det hävdas att de mindre ingreppen blev början till slutet. utvecklingskurva är förskräckande, eftersom även de mindre justeringarna påverkat efterfrågan och därmed branschutvecklingen. Även små ingrepp ger signalen att branschen är tillfällig. Kunderna avstår därför från att köpa tjänster, och företagen slutar nyanställa, investera och expandera. Signalen från regeringen om att se över vilka ytterligare tjänster som ska dras från möjligheten till RUT-avdrag är allvarlig. Lika allvarligt är det att regeringen inte har den insikten. Hur kommenterar finansministern utvecklingen i ? Gör statsrådet bedömningen att utvecklingen blir densamma i ? Om svaret är ja: Varför ändå vidhålla förändringarna? Om svaret är nej: Borde det inte vara självklart att studera den? S-MP-regeringen tar medvetet risken att genomföra ändringar som man är relativt säker på får dramatiska och negativa effekter. Vill S och MP tillbaka till tiden – med en hög andel svarta jobb, färre jobb och lägre företagande, inte minst kvinnors? Eller har regeringen andra konkreta förslag som bemöter just de utmaningar vi hade då och som sannolikt kommer tillbaka? 31 (M): Jag kan konstatera att finansministern fortsatt med emfas hävdar att halveringen av taket för RUT-avdraget är en smärre förändring. Då blir det lite märkligt att i debatten sa följande: ”Fortsätt investera och utveckla dessa bolag, och se till att alla svenskar fortsätter köpa RUT-tjänster.” Jag är gärna med och bidrar till att fler köper RUT-tjänster – fler kunder, fler köpta timmar och fler jobb. När det kommer till att investera och utveckla dessa bolag överlämnar jag med varm hand det till branschen själv. Men branschen måste få rätt förutsättningar. Och jag lovar att detta faktiskt är det enda man vill göra. Sedan RUT-avdraget infördes har hemservicebranschen gått stadigt uppåt, ändå fram till . Tillväxten avstannade ganska abrupt när regeringen meddelade att RUT-avdraget får ett tak på . Det är vad finansministern kallar en smärre förändring. , professor i företagsekonomi vid i , betonar att RUT-avdraget har varit en väl motiverad reform. Han visar på att det är en framgångsrik reform som liksom ROT-avdraget har skapat en hel massa vita jobb. Utvärderingarna visar att de skatter som försvinner i och med avdragsrätten faktiskt helt motsvaras av en ökad skattesektor. Professor anser vidare att RUT-avdraget har lett till en positiv konkurrenssituation, där små och stora företag sporrar varandra. Det har ökat effektiviteten i branschen och även produktiviteten i samhället – det säger jag inte minst med tanke på debatten vi hade tidigare om produktiva skattereformer. Om finansministern menar allvar med att hon önskar se en utveckling och att investeringar görs i den hushållsnära sektorn blir det för mig, för företagen och för dem som fått sitt första jobb i branschen oerhört märkligt att finansministern halverar taket för RUT-avdraget. I den överenskommelse som är gjord mellan sex av åtta riksdagspartier ingick det att fler tjänster skulle inbegripas i RUT-avdraget, såsom flyttjänster och enklare trädgårdsarbete. Det är bra, men om taket för avdraget halveras lär det inte leda till jättemånga fler jobb, eftersom den nya tjänstesektorn konkurrerar med de tjänster som redan köps . Risken är att jobben enbart omfördelas och faktiskt inte blir fler. Varför inte behålla i avdragsrätt för hushållsnära tjänster? Finansministern säger att hon gör denna förändring av fördelningspolitiska skäl. Finansministern säger vidare att det är viktigt för skattesystemets legitimitet att skattepolitiken upplevs som rättvis. Men om nu av befolkning ger stöd till RUT-avdraget, som det ser ut , undrar jag: Kan inte det anses vara legitimt? Kan det inte anses som att skattepolitiken i denna fråga faktiskt upplevs som just rättvis? 32 Finansminister (S): Jag välkomnar dig in i RUT-debatten, . Det är helt korrekt att och jag har haft många andra debatter men faktiskt ingen om . Däremot har ställt interpellationer. kan säkert berätta själv hur många interpellationer om som hon har ställt. Det kanske är så många att inte kommer ihåg det. Väldigt många av de argument som vi använder i den här debatten har vi använt tidigare i kammaren, så det blir lite av upprepning. Då säger väl jag det som jag har sagt förut, nämligen att förändringen i RUT-avdraget påverkar av RUT-användarna, och de har en genomsnittlig inkomst på . säger att i och med att taket halveras kan det inte ge jättemånga nya jobb även om man utvidgar RUT-tjänsterna. Då vill jag återigen påpeka för att det bara är som slår i taket. För är det möjligt att köpa mer RUT-tjänster än man gör , bland annat de nya utvidgade tjänsterna. säger att man raserar en utveckling när man gör den här förändringen. Man kanske ska vara lite mer försiktig med orden än så. Dessutom skulle sannolikt de problem som fanns komma tillbaka. Jag har väldigt svårt att tänka mig att de gör det på grund av den här förändringen. Det är just för att RUT-avdraget har många effekter och skapar många nya arbeten som vi bara gör en mindre förändring. Den skiljer sig från den förändring vi gör med . Där gör vi en betydligt större förändring. 33 (M): Det är alltså inte att det drabbar få som är problemet, utan det är att de små justeringarna gör att det skapas en osäkerhet i branschen. Det är inte jag som säger att det raseras, utan det är erfarenheterna från . och myndigheter i och har visat att skattereduktion för hushållsnära tjänster innebär intäkter till statskassan, att man går plus med dessa skattereduktioner. Det är ökade momsintäkter från företagen i branschen, ökade skatteintäkter från sysselsatta, lägre kostnader för arbetslösa och inte minst ökade skatteintäkter från kundernas förvärvsarbete som står på plussidan. Ca 20 000 personer sysselsätts inom hemservice i . Tre av fyra anställda var arbetslösa eller uppsagda när de anställdes. Kunderna är många, och de blir allt fler, vilket kan tolkas som att de är nöjda. Kunderna finns i hela landet, men tillväxten har varit störst i kommuner som , , och . I detta läge genomför man vad man hävdar är mindre justeringar, när det finns framtaget material som visar att det inte gör någon skillnad om justeringarna är mindre. Att det hattas fram och tillbaka minskar förtroendet för och i branschen. I dog den i princip efter mindre justeringar. I minskade branschen redan i och med hotet om förändringar. Vi kan väl nu bara avvakta och se vad som händer. Jag har mycket svårt att förstå varför S och MP genomför denna försämring och hotar med ytterligare, men jag vill ändå tacka finansministern för svaret. 34 (M): Jag tänker fortsätta att debattera , för jag tror att det är viktigt att människor får sitt första jobb. På bara har stödet för ökat kraftigt. Det tyder på att RUT-avdraget hjälper människor att få ihop vardagspusslet som det gett jobb åt många som har stått väldigt långt ifrån arbetsmarknaden. Det handlar om ett fungerande vardagspussel för barnfamiljer och inte sällan för kvinnor, som inte behöver ta ledigt för att utföra hemarbete utan i stället jobbar mer med det som de faktiskt är bra på. RUT-branschen sysselsätter 20 000 personer. Utvecklingen fram till och med visar att RUT-sektorn hade god potential att växa med ytterligare 16 000 nya jobb, enligt . Fler är beredda att pröva dessa tjänster, och inköpen per kund var på väg att öka till dess att den rödgröna regeringen gav besked om en halvering av taket för RUT-avdrag. Det är väl den här tron som skiljer mig och finansministern åt. I dessa tider har många nya människor kommit till vårt land. Det är människor som flytt krig, och många av dem vill inget annat än att så snabbt som möjligt komma in på den svenska arbetsmarknaden. RUT-jobben är jobb med låga trösklar, ett viktigt första jobb för många. De här jobben tränger inte ut andra jobb eftersom sektorn tidigare i många stycken varit antingen svart eller helt obetald. Är det inte befogat att i detta nu göra det möjligt för denna bransch att utvecklas? Att sluta förfasa sig över att dubbelarbetande barnfamiljer får sitt vardagspussel att gå ihop, som vi kan erbjuda våra nya svenskar deras första jobb i sitt nya hemland? Ska Socialdemokraternas hänsyn till och vara ett hinder för en människas chans till ett första jobb? 35 Finansminister (S): tycker att människor ska få sitt första jobb. Tänk, det tycker jag också, och det är faktiskt så att människor fick sitt första jobb även innan RUT-avdragen fanns, till och med i större utsträckning än eftersom arbetslösheten var lägre. Snittanvändaren av RUT-tjänster drar av , så med det tak som vi föreslår kan snittanvändaren köpa fem gånger så mycket RUT-tjänster som . Att detta skulle ha någon stor effekt är inte realistiskt. Men om det nu är så att man bryr sig om detta och vill att människor ska få sitt första jobb och om man tycker att det är viktigt att den här branschen ska fortsätta leva, ja, då borde inte och vara här i kammaren och debattera med mig. Ni borde vara hemma i era valkretsar och berätta för alla att de ska fortsätta att köpa RUT-tjänster. Ni är på helt fel ställe om ni vill göra någon nytta i den här frågan. Denna förändring påverkar av RUT-köparna, vars genomsnittliga inkomst är . Ni står här och argumenterar för att den gruppen ska fortsätta att använda RUT-tjänster. Det kommer de troligen att göra i alla fall, men ni kanske också skulle fundera lite på de fallande skolresultaten, hur vi ska få bättre arbetsmarknadspolitiska åtgärder och på klimatförändringarna. Det är ett otroligt fokus på från de här två damerna. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:195 om skattepolitikens målsättning 36 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på i världens högskatteliga och om det är en målsättning för regeringen att svenskarna ska vara världens högst beskattade folk, och i så fall varför. Skattepolitikens syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Uttaget av skatter är en del av den välfärdsmodell som vi har utvecklat i . Den nordiska modellen innebär en strävan efter jämlikhet och jämställdhet, en stor offentlig sektor med breda välfärdssystem som omfattar alla, relativt jämnt fördelade inkomster och en strävan efter arbete åt alla. En nordisk välfärdsmodell förutsätter en relativt hög skattekvot. Men som själv sa i en tidigare interpellation får svenska folket en hel del för sina skattepengar. Enligt sticker inte ut vad gäller det totala skattetrycket när man jämför med liknande länder. Enligt min mening är det mer relevant att jämföra helheten än att välja ut enskilda skattesatser och västindiska öar. ska ha världens bästa välfärd. har vi stora samhällsutmaningar framför oss. Efter den förra regeringens stora ofinansierade skattesänkningar har vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och rekordlåga resultat i skolan. Till detta ser vi utmaningarna med den ökande oron i omvärlden och de många människor som är på flykt. Regeringen har påbörjat det nödvändiga reformarbete som krävs och som behöver finansieras. Bättre ordning i de offentliga finanserna behövs för fler jobb och en hållbar finansiering av välfärden. Det är så vi kan fortsätta bygga ett att vara stolta över. 37 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är med tillfredsställelse jag konstaterar att hänvisning nu inte sker enbart till att det är välfärden som skatterna finansierar. Skola, vård och omsorg utgör ungefär en tredjedel av det offentligas utgifter, och det är bland mycket annat framför allt det sociala skyddet som betalas med skatterna. är det motiverande att själv bli citerad i svaret. Jag är också helt enig med finansministern om att det är helheten som är det relevanta, men helheten består av många mindre delar, och eftersom S-MP-regeringen är inne och försämrar i flera av dem kan vi tyvärr inte undvika att debattera dem. Jag vill korrigera finansministern gällande bilden av arvet efter alliansregeringen. hade inte bara en högre ekonomisk tillväxt än alla jämförbara länder. När Alliansen lämnade över till Socialdemokraterna och hade EU:s starkaste offentliga finanser när man väger samman nettot i de offentliga finanserna och statsskulden. Trots finanskris ökade antalet jobb med 350 000. Sysselsättningen ökade, och utanförskapet minskade från till , vilket är den lägsta nivån sedan detta nyckeltal började mätas. Man kan undra varför finansministern klankar ner på Alliansen eftersom man till och med i den egna budgeten skriver att de åtgärder som Alliansen genomförde gällande skatter och bidrag har lett till positiva effekter som sänkt arbetslösheten – i motsats till de egna förslagen i budgeten , som uttalat leder till färre jobb. Därmed motarbetar Socialdemokraterna och det egna politiska målet. Någon berättade för mig att skillnaden mellan socialdemokratisk och moderat skattepolitik är att Socialdemokraterna anser att skatterna är statens pengar, medan tycker att skattepengarna är medborgarnas. Detta kan förklara varför vi vill vara försiktigare med uttaget av skatt: Varje skattekrona är en krona mindre som medborgarna annars skulle förfoga över själva. Det skulle delvis kunna förklara finansministerns svar. Även moderater vill ha en skattefinansierad välfärd. Men vi vill ha fokus på hög kvalitet, både därför att det som betalas med skattebetalarnas medel ska ge valuta för pengarna och varje krona användas på bästa sätt och därför att utredning efter utredning visar att de kommuner och verksamheter som har högst kvalitet har de lägsta kostnaderna. De som arbetar med sina processer och förbättrar dem där det behövs lyckas därför få till bättre resultat med mindre resurser. Vi vill genomföra reformer med fokus på fler jobb och att det ska vara mer lönsamt att arbeta och att anställa. Hela vår politik är riktad mot det. Med budget skulle kakan att fördela bli större. I stället får vi det allt tuffare att fördela en kaka som minskar på grund av Socialdemokraternas och politik. Av skattehöjningarna på slår mot jobb och tillväxt. Hur anser finansministern att det främjar finansieringen av välfärden ? Om vi ska ha världens bästa välfärd, vad menar finansministern med det, och hur ska det gå till när man med färre jobb får lägre skatteintäkter och det därför blir allt tuffare att prioritera? 38 Finansminister (S): och har en helt annan syn på skatter än vad vi socialdemokrater har, och har man en annan syn på skatter innebär det också att man har en annan syn på välfärden. Därför är det bra att när man gick till val också uppenbart erkände konflikten. låter det på moderater som om man kan sänka skatten och få in mer pengar, men valde man att säga att pengarna var slut och att man inte kunde gå till val på ytterligare sänkta skatter. Det är bra att det erkändes – i alla fall under valrörelsen. Jag vet inte riktigt hur det är med det . och är välfärdsstater. Här hjälper vi varandra. Vi tar hand om varandra. Vi ser till att man har ett skyddsnät när man är i lite svagare skeden i livet: när man är förälder, när man är barn, när man är sjuk, när man är arbetslös och när man är äldre. Vi ser också till att det finns bra möjligheter för alla barn att växa upp under goda livsvillkor, oavsett vilka föräldrar man råkar ha. Det ska finnas barnomsorg av hög kvalitet och bra skolor som kan fånga upp barn som har problem så att de kan ta sig vidare ut i livet oavsett bakgrund. På samma sätt tycker vi att det är viktigt att det ska finnas en bra sjukvård oavsett storlek på plånboken och en trygg och god äldreomsorg oavsett storlek på plånboken. Om samhället ska finansieras måste man också betala lite mer i skatt. Det är precis så det ser ut i . låter det på som att detta skulle skapa mycket lägre tillväxt och därmed ge sämre skatteintäkter . Men den senare internationella forskningen visar att det är tvärtom så att länder med goda välfärdsmodeller är länder som presterar inte bara hög livskvalitet till sina medborgare utan också god tillväxt. 39 (M): Alliansens politik med sänkta skatter gav bevisligen större skatteintäkter. Det har vi debatterat vid tidigare tillfällen. Vår syn på behovet av välfärd skiljer sig inte åt mellan moderater och socialdemokrater. Det gör däremot synen på skatt. Alliansregeringen vidtog åtgärder med fokus på jobb och ordning och reda i finanserna. fortsätter i sitt budgetförslag på samma linje. Vi vill sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden, exempelvis genom fortsatta RUT-avdrag och införande av så kallade förstajobbetavdrag. Förstajobbetavdraget är en del i ett helt paket som riktar in sig just på att förbättra möjligheterna att få det första jobbet. Det viktiga är att fokus ligger på att å ena sidan öka skatteintäkterna genom att fler jobbar och att de som jobbar arbetar fler timmar. Då blir kakan att fördela större. Å andra sidan ska det vara hög effektivitet och god kvalitet i de offentliga verksamheterna. Vi kan gott ha målet världens bästa välfärd, men då borde bäst betyda mest effektiv och med god kvalitet. I det fallet förbättrar vi även skattesystemets legitimitet hos svenska folket. Men det kan aldrig i sig vara ett egensyfte att ta ut de högsta skatterna, speciellt inte i en globaliserad värld där konkurrerar om den bästa arbetskraften. Vi kan konkurrera med det vi får i välfärdssystemet, men bara om det står i relation till vad vi betalar och inte om skatterna fortsätter att växa slentrianmässigt. Då kommer vi i stället att behöva se över det offentliga åtagandet. Jag tänkte gå in på några exempel i S-MP:s budgetförslag, som sammantaget påverkar åtta av tio svenska hushåll. För att finansiera förslagen är den tyngsta posten i budgeten sänkningen av ROT-avdragen så att av arbetskostnaden ersätts i stället för . Det inbringar enligt beräkningar 5 ½ miljard. uppstår vissa frågetecken eftersom branschen och tidigare erfarenhet visar att svartjobben ökar, och då kommer de pengarna inte in. Den näst tyngsta posten gäller höjd energiskatt på bensin och diesel, som beräknas ge dryga 4 miljarder. Här straffas främst de som bor på landsbygden genom att skatten läggs på avstånd. Det främjar inte direkt motivationen för dem som behöver köra långt till jobbet. Men värre är att det läggs in en indexering så att drivmedelsskatterna kommer att öka automatiskt och utan att det behöver tas upp till beslut i . Beräkningar visar att bensinskatterna kommer att öka dramatiskt på bara . Lika illa är det att det görs i det dolda, det vill säga utan transparens. Vi har tyvärr sett att S-MP-regeringen har minskat insynen och öppenheten på flera områden sedan den tillträdde, och detta är ytterligare ett exempel. Ett tredje exempel på hur S-MP-regeringen finansierar sina satsningar är att den nedre skiktgränsen för statlig skatt räknas upp 2016 och begränsas till 2017, vilket väntas ge 1,7 miljarder och 2,8 miljarder åren därefter. Det är ett tacksamt område. Det är svårt att förstå och drabbar bara de ”rika”. Men att vara rik enligt S-MP är att vara som vilken som helst, och det slår mot många människor med helt vanliga jobb. har man slopat nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Sammantaget raseras flera av alliansreformerna, som enligt S-MP:s egen budget bidragit till goda resultat. Vilka är de långsiktiga effekterna av att S-MP raserar Alliansens reformer? Reformerna har haft arbetslinjen i fokus och varit framgångsrika genom att de gav de väntade effekterna, det vill säga fler jobb och fler arbetade timmar. 40 Finansminister (S): Jag är den första att hålla med om vikten av effektivitet i de offentliga utgifterna. Det handlar bland annat om bra kvalitetskontroll på de offentliga verksamheterna så att varje skattekrona används på allra bästa sätt. Därför blir jag så upprörd när vi ser riskkapitalister köpa in sig i skolor, sänka kvaliteten, göra stora vinster och dessutom skicka de stora vinsterna ut till skatteparadis och inte ens betala skatt på vinsterna. Det är något jag vill sätta stopp för. Om brydde sig om att våra skattepengar gick till det de var avsedda för kanske ville vara konstruktiv i debatten om att stoppa riskkapitalet i våra skolor och välfärdsverksamheter. Självklart är det också viktigt att se till att pengarna i våra försäkringssystem används på ett bra sätt. Därför är det viktigt att ha ett effektivt och intensivt arbete för att stävja fusk i de systemen. säger att varje krona ska användas på bästa sätt. Hur kommer det sig då att man lade 18 miljarder på sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter, trots att en enig expertkår sa att det är ett ytterst ineffektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar? säger att förstajobbetavdraget kommer att vara något som skapar många nya jobb. Men det är bara det att och jag får mycket mer förstajobbetavdrag än den som får sitt första jobb. 41 (M): Förstajobbetavdraget ingår i ett stort paket. Det handlar inte bara om skatteavdragen, utan det är en del av många andra delar. Jag vill protestera mot den bild ger av riskkapitalister. Det är en bild av vissa. Alliansregeringen och gick i spetsen för att vidta åtgärder mot dem som missbrukar systemet. Där kan jag verkligen inte hålla med finansministern. S-MP:s budget höjer trösklarna att ta sig in på arbetsmarknaden, hotar arbetstillfällen och de offentliga finanserna, vilket får negativa effekter på skatteintäkterna givet nuvarande skattenivåer. I stället för att ta tag i rejäla reformer som skulle säkerställa ökade skatteintäkter genom fokus på fler jobb går S-MP den enkla vägen genom att höja skatterna. Det är kortsiktigt tänkt och leder till en negativ spiral. För att bryta spiralen måste fokus ändras, det vill säga inte slentrianmässigt höja skatterna så fort det blir lite jobbigt utan ifrågasätta det vi gör samt säkerställa att vi arbetar med rätt saker och på rätt sätt i det stora och i det lilla. Med en politik som drabbar åtta av tio svenskar negativt hoppas jag att vi inom allianspartierna lyckas bättre vid nästa val att informera väljarna om att det är Alliansens politik som lägger grunden för ett framgångsrikare både på hushållsnivå och för samhället generellt. Synen på skatten kanske kan bidra. Vi tycker att skatten tillhör medborgarna medan Socialdemokraterna ser skatten som statens pengar. Där har vi nog de flesta på vår sida. Jag vill tacka finansministern för debatten. 42 Finansminister (S): politik vad gäller skatterna har prövats , och vi har facit.