prot · H30916 · 2015-10-20 00:00:00 — 2015/16:3250 och 3252 till justitieutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport 2015/16:NU6 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 2015/16:SkU2 Informationsutbytesavtal med 2015/16:SkU3 Informationsutbytesavtal med 2015/16:SkU5 Utvidgning av reglerna om fiktiv avräkning vid ombildningar av företag 2015/16:UbU3 Fortsatt giltighet av lagen om vissa register för forskning 2015/16:KrU2 Överlämnande av allmänna handlingar för förvaring 2015/16:TU2 Ändring i lagen om flygplatsavgifter § 8 Svar på interpellation 2015/16:26 om skatteintäkter från nedtrappning av jobbskatteavdraget 55 Finansminister (S): har frågat mig hur jag förhåller mig till de beräkningar som pekar på att en nedtrappning av jobbskatteavdraget inte kommer att inbringa de skatteintäkter som budgetpropositionen anger samt till det mycket robusta forskningsstöd som finns till stöd för att höjda marginalskatter leder till färre arbetade timmar. De beräkningar som refererar till avser eventuella offentligfinansiella effekter på lång sikt. I budgetpropositionen presenteras effekterna för de nästkommande åren, och det är de effekterna ska ta ställning till. För dessa effekter är eventuella långsiktiga beteendeeffekter mindre relevanta, speciellt för budgetåret. Här vill jag även betona att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som tidigare statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på exempelvis sysselsättning och bnp. När det gäller forskningen rörande marginalskatter och arbetsutbud är jag väl medveten om att skatter kan påverka människors beteende. Det är dock inte bara skatter som påverkar arbetsmarknaden, och det är därför missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Efter den förra regeringens mandatperioder med stora ofinansierade skattesänkningar har vi nu stora underskott i statens finanser och en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer. För att genomföra angelägna satsningar som bland annat kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten nu höjs. Avtrappningen av jobbskatteavdraget ger nödvändiga skatteintäkter och har en bra fördelningsprofil. 56 (M): Anledningen till att vi har den här debatten är att regeringen har bestämt sig för att man vill trappa ned jobbskatteavdraget för dem som har lite högre inkomster. Det gör att den person som tjänar till exempel – vi kan säga att det är en läkare – och som väljer att jobba extra utöver de som han eller hon ska jobba bara kommer att få behålla för varje hundralapp som han eller hon tjänar. Det finns ett starkt forskningsstöd för att det här är en dålig politik, för detta kommer att göra att höginkomsttagare kommer att jobba mindre. Läkaren kommer att avstå från att ta den extra jourtimmen för att det helt enkelt inte är lönsamt. Det är bättre att spendera den timmen med familjen i stället eller att ägna sig åt någon form av fritidsintresse som man har. Detta finns det som sagt starkt stöd för allmänt i forskningen. Det har också riktats mycket kritik mot regeringen för just den här åtgärden. har påpekat att det här mycket väl kommer att bli effekten. har gjort likadant. En av ledande forskare, , professor emeritus från , har särskilt tittat på frågan och kommit fram till att det till och med kan vara så att åtgärden ger mindre pengar till staten. Då säger : Men vi ska inte bry oss så mycket om det, för vi måste se till helheten i budgeten. Det är då intressant att titta på helheten i budgeten. Oberoende bedömare, som , och , säger att den politik som regeringen nu lägger fram kommer att leda till ungefär 20 000 färre jobb. Och regeringen själv mörkar alla beräkningar som redovisar hur regeringens politik skulle slå mot svensk ekonomi och mot sysselsättningen. Om absolut vill höja skatterna – det förstår jag att hon vill utifrån hennes ideologiska utgångspunkter – undrar jag: Varför måste hon till varje pris höja de skatter som skadar svensk ekonomi? Jag och hade antagligen bråkat om hon hade höjt en annan skatt. Men att hon höjer de mest skadliga skatterna för ekonomin är mycket märkligt. Sedan håller jag helt med om att helheten är viktig och att det är viktigt att man fortsätter satsa på vård, skola och omsorg. Det är inte den helheten som vi från Alliansen och kritiserar, utan det vi kritiserar är att av det som regeringen satsar inte går till vård, skola och omsorg utan till bidrag, subventioner och arbetsmarknadspolitik som skadar . Helheten är alltså tokig, och i det specifika fallet är skattehöjningen tokig. Det finns nämligen risk för att den på lång sikt kommer att göra att man till och med får mindre skattepengar än vad man får . Då svarar att hon inte bryr sig om det långsiktiga. Jag tycker att det är häpnadsväckande att vi har en finansminister som bara tänker på att få spendera här och och inte tänker på det långsiktiga för väl och ve. 57 Finansminister (S): ska vara lite försiktig med att lägga ord i ens mun som man inte har sagt. Vi använder de beräkningskonventioner som har använt sedan 90-talskrisen. Det är statiska beräkningskonventioner. Den förra regeringen använde sig av dem. Vi använder oss av dem. Det fanns när det var borgerlig regering då man inte använde sig av statiska beräkningar. Det ledde till historiskt stora underskott, till skenande ränta och till att det inte fanns något förtroende på kapitalmarknaderna. Det är efter erfarenheter av borgerliga regeringar som man har gått över till att göra den här typen av statiska beräkningar och inte använder dynamiska beräkningar. tror att det mest skadliga för ekonomin är avtrappning av jobbskatteavdraget. Det absolut mest skadliga kan tänka sig är att någon som har i lön skulle få en skattehöjning på 30 konor och att någon som har i lön skulle få en skattehöjning på . Jag delar inte uppfattning att detta är det mest skadliga man kan åstadkomma i svensk ekonomi. Jag kan tänka mig betydligt mer skadliga saker, till exempel det som är resultatet av borgerlig regering. Det är ökade klyftor, och det är någonting som IMF till exempel pekar på är oerhört skadligt för den ekonomiska utvecklingen i ett land. Skolresultaten faller snabbare än i något annat OECD-land. Det är uppenbart skadligt för den ekonomiska utvecklingen. Det är en betydligt högre långtidsarbetslöshet, arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet. Det tror jag är väldigt skadligt för den ekonomiska utvecklingen. Att ungdomar går arbetslösa månad in och månad ut utan att få något stöd tror jag är oerhört skadligt för ekonomin. Jag och har helt olika syn på vad som skadar ekonomin. Är det att någon som tjänar över 50 000 får i högre skatt eller att barn och ungdomar inte får det stöd de behöver i skolan, att ungdomar går långtidsarbetslösa och att vi inte investerar i infrastrukturen – sådant som är resultatet av politiken när parti satt i regeringen? tror att människor kommer att sluta arbeta när marginaleffekterna ökar lite. har ju 100 procents marginaleffekt när han jobbar en extra timme, till exempel den timme han jobbar just . Då undrar jag: Om jobbar trots att han har i marginaleffekt, tror han att andra människor agerar helt annorlunda än han själv? Berätta gärna skillnaden mellan dig och övriga svenska medborgare! 58 (M): Jag måste gratulera finansministern till det nya skämtet hon kör, det vill säga att om det nu skulle vara så att marginalskatterna är så skadliga, varför skriver jag då så många interpellationer? Jag skriver många interpellationer därför att jag är övertygad om att den här regeringen för en politik som är väldigt skadlig för , och jag ser som min uppgift att få att stå till svars för den politik hon för. Jag skulle vilja läsa upp någonting som precis läste upp här i talarstolen angående effekterna av att trappa av jobbskatteavdraget: ”För dessa effekter är eventuella långsiktiga beteendeeffekter mindre relevanta.” Vi har alltså en situation där forskningen är väldigt tydlig: man marginalskatterna kommer det att slå mot antalet arbetade timmar. Det är vad forskningen säger rent allmänt. Sedan har vi de ledande forskarna i som har tittat på just specifikt den här skattehöjningen som genomför, och de säger att detta är skadligt för svensk ekonomi och kanske kommer att ge staten mindre pengar än vad man har . Ovanpå detta har vi en situation där företrädare, till exempel den tidigare finansministern från Socialdemokraterna, gjorde upp med delar av Alliansen om att ändra skattesystemet för att ta bort de höga marginalskatterna. är tillbaka med världens högsta marginaleffekter. Det innebär att om en läkare ska jobba extra och tjänar på att jobba den timmen får han eller hon bara behålla . Varför ska läkaren då jobba över och avlasta det svenska sjukvårdssystemet? Det finns ju inga incitament, inga drivkrafter för att göra det. Successivt kommer en sådan politik att skada svensk ekonomi. Det kommer inte att ske på studs, utan det kommer successivt att få en beteendeförändrande effekt. Då säger finansministern – och jag säger det en gång till – att långsiktiga beteendeeffekter är mindre relevanta. Vi har alltså en finansminister som struntar i om hennes politik på är dålig för . Hon är bara intresserad av att höja skatterna för att kunna stå här i talarstolen och ha något slags klasskampsretorik och sedan ta dessa pengar för att höja bidragen och strunta i vad det får för långsiktiga konsekvenser för . Det är inte en ansvarstagande politik. Det är en väldigt ideologiskt driven politik, en politik som kommer att vara dålig för vår framtid. försöker gömma sig bakom att regeringen gör vissa satsningar på vård, skola och omsorg. Jag har gång på gång i många debatter gått upp här och sagt att det är bra att vi satsar på vård, skola och omsorg. Om detta är vi överens, även om det är lite tråkigt att regeringen väljer att satsa på ett ineffektivt sätt och inte satsa på mer matteundervisning i skolan, på en tioårig grundskola eller på våra främsta lärare. Det vi inte är överens om är de av stora satsningar som går till någonting annat – i huvudsak till höjda bidrag för människor som inte arbetar, subventioner och arbetsmarknadspolitik som gör mer skada än nytta. Svaret från är att de långsiktiga effekterna är mindre relevanta. Vi har en finansminister som inte bryr sig om framtiden för vårt land. Det är allvarligt. 59 Finansminister (S): Bidrag, säger . I bidrag inkluderar han då till exempel vår 90-dagarsgaranti för ungdomar som han menar gör mer skada än nytta. tycker att det gör mer nytta om ungdomar går långtidsarbetslösa månad in och månad ut i stället för att ha något att göra. Vår 90-dagarsgaranti tycker han är ett bidrag som gör mer skada än nytta. Här har vi en djup ideologisk skillnad mellan och Socialdemokraterna. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att ungdomar får stöd, dels i skolan så att man klarar sig genom skolan, dels stöd så att man kan komma tillbaka och ta sig igenom sin gymnasieexamen om man av någon anledning har hoppat av skolan. Vi tycker också att det är viktigt att man, om man har tagit sin gymnasieexamen men ändå blivit arbetslös, får stöd så att man får möjlighet att komma i arbete. kallar detta för bidrag. Jag kallar det för att investera i ungdomar så att de ska få en bra framtid men också för att de ska ha en bra vardag här och . Jag tycker att det är viktigt, och jag tycker att det är rätt. Frågan som ställde till mig är om en nedtrappning av jobbskattavdraget kommer att inbringa de skatteintäkter som budgetpropositionen anger. Svaret på den frågan, om man nu tror på att det finns långsiktiga beteendeeffekter, är att de långsiktiga beteendeeffekter som en del forskare pekar på inte är relevanta . Det är svaret på den fråga som ställer, vill jag vänligt påpeka. Däremot svarar inte riktigt på min fråga. säger att han tycker att det är viktigt att granska min politik, och därför står han här trots att han lika gärna kunde vara ute och spela golf, enligt hans egen syn på hur människor agerar. Men hur är det med alla andra människor som har oreglerad arbetstid, vilket är en absolut majoritet av dem som har en lön ? Kommer de att vara ute och spela golf, eller kommer de, precis som , att fortsätta arbeta trots att de kommer att ha exakt samma marginaleffekt som de hade tidigare, nämligen , för en extra timmes arbete? 60 (M): , jag ska svara på din sista fråga mycket tydligt. Vi vänder på steken och gör så här: Om ger mig för varje interpellation jag skriver så kommer hon att få se en ökning av antalet interpellationer. Jag är mån om att förvalta det uppdrag jag har fått av svenska folket, av mina väljare, att granska henne och se till att hon står till svars för sin politik. Skulle jag dessutom få en extra morot för varje interpellation hade jag skrivit ännu fler interpellationer. Att i strid med all forskning och sunt förnuft påstå att ekonomiska drivkrafter inte spelar någon roll är bara tramsigt. Det är klart att det spelar roll hur mycket människor får för att göra en arbetsinsats. Alla älskar inte sina jobb. Jag råkar faktiskt älska det jag håller på med, att få kämpa för de idéer jag tror på för att göra bättre, men alla älskar inte sina jobb och tycker inte att det absolut roligaste som finns är att gå till jobbet. Om vi ska uppmuntra människor att jobba fler timmar och det inte bara ska vara några fina ord från talarstolen måste vi föra en politik som leder till det. Alla ledande forskare säger att det håller på med nu är galenskap. Ovanpå detta står själv och säger att hon struntar i de långsiktiga effekterna. Vi har alltså en finansminister som inte bryr sig om vad som händer med . Så länge hon får höja skatterna och bidragen här för att kortsiktigt vinna några politiska poäng är finansministern nöjd. Jag tycker att vi borde ha politiker som bryr sig om vad som är bäst för framtid. Självklart är vi alla här, oavsett parti, engagerade i att minska ungdomsarbetslösheten. Men den politik som ni lägger fram har testats förut, och den har inte fungerat. 61 Finansminister (S): Det vore klädsamt om inte ljög i talarstolen. Det står oerhört tydligt i svaret att det är effekterna för de nästkommande åren ska ta ställning till, och för dessa effekter är eventuella långsiktiga beteendeeffekter mindre relevanta. Det är det jag säger, ingenting annat. Låt bli att fara med osanning i talarstolen, ! Det är inte första gången. Jag hoppas att det inte händer fler gånger. Det är självklart att ekonomiska drivkrafter spelar roll för hur mycket människor arbetar. Men det finns andra saker än ekonomiska drivkrafter som också spelar roll. är ett ypperligt exempel på detta. Det är inte ekonomiska drivkrafter som gör att står här i talarstolen, för han har ju 100 procents marginaleffekt. Men även för andra människor finns det annat som spelar roll – till exempel om det finns barnomsorg som fungerar, om det finns bra fritis, om det finns fungerande äldreomsorg, om man har sjukvård och om man har kunnat få den utbildning som krävs för att man över huvud taget ska kunna få jobb. Därför spelar också ett fungerande skatteuttag som ger god välfärd och fungerande utbildningssystem roll. Det påverkar också hur många arbetade timmar som finns i ekonomin och hur hög sysselsättningen är. Därför ser vi, när vi tittar ut över världen, att det inte är de länder som har lägst skattesatser som har högst antal arbetade timmar eller högst andel av befolkningen på arbetsmarknaden. Tvärtom är det länder som har lite högre skatteuttag som också har ett högt antal arbetade timmar och många människor på arbetsmarknaden. Det beror på att bra beskattning och väl använda pengar tillsammans ger goda förutsättningar för människor att arbeta och bidra, till exempel genom en väl fungerande välfärd och väl fungerande utbildningssystem. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:27 om sjunkande intäkter från arbetsgivaravgifterna 62 Finansminister (S): har frågat mig varför intäkterna från arbetsgivaravgifterna minskar i förhållande till tidigare prognoser som tillväxten och sysselsättningen spås öka. Dessutom har frågat mig om intäkterna från de höjda arbetsgivaravgifterna för unga är korrekt redovisade. Hur mycket arbetsgivaravgifter som betalas in beror på hur mycket lön som betalas ut. Utbetalda löner i sin tur beror på sysselsättning, medelarbetstid och timlön. Mellan vårpropositionen och budgetpropositionen har sysselsättningen mycket riktigt reviderats upp. Även medelarbetstiden har reviderats upp. Däremot har den genomsnittliga timlönen reviderats ned. Sammantaget har den reviderade sysselsättningen, medelarbetstiden och timlönen inneburit att utbetalda löner totalt sett har reviderats ned något –2019, vilket i sin tur gett upphov till nedrevideringen av arbetsgivaravgifterna. Det kan vara värt att notera att revideringen motsvarar av de totala arbetsgivaravgifterna. När det gäller andra fråga vill jag framhålla att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som under tidigare regering statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik för exempelvis sysselsättning och bnp. erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang. 63 (M): Det socialdemokrater sällan vill kännas vid är att när man höjer skatter får det effekter. Det påverkar hur människor beter sig. Det påverkar hur ekonomin fungerar. Någon ska betala skattehöjningarna. Effekten av skattehöjningar brukar oftast bli att människor jobbar mindre och företag anställer färre. Det gör att när man först höjer en skatt kan det kännas skönt. Man kan få en massa pengar som man kan strö ut på en massa olika satsningar – i Socialdemokraternas fall på att höja bidragen och subventionerna och på ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. Problemet är att på får det negativa effekter. Det var precis det vi diskuterade i den förra debatten. Här och kommer höjda skatter kanske inte att ha strukturell påverkan på ekonomin, men på kommer det att slå. är det någonting ganska intressant som har hänt i svensk ekonomi och i ett av de förutspåenden som regeringen har gjort. Det är nämligen så att regeringen, liksom alla andra, förutspår att vi är på väg in i – eller är inne i – lite bättre tider och kommer att få se lite högre tillväxt än vad vi har sett tidigare. Vi kommer att få se lite högre sysselsättning och lite fler människor som jobbar, även om alla oberoende bedömare är överens om att regeringens politik kommer att dämpa den effekten något och att ungefär 20 000 färre kommer att få jobb än vad som annars hade varit fallet. Det intressanta är att regeringen trots den här generellt sett positiva utvecklingen för svensk ekonomi reviderar ned intäkterna på arbetsgivaravgifterna. Forskningen är tydlig: Det finns så att säga en friktionsförlust i höjda skatter. Om man höjer skatterna påverkar det ganska snabbt konsumtion och människors beteende så att man får in mindre pengar än vad man har förväntat sig. Då ligger det ganska nära till hands att tro att regeringen kanske har gjort en glädjekalkyl för de höjda arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Med tanke på vad vi diskuterade tidigare – och att vi ganska tydligt hörde från finansministern att hon inte bekymrar sig nämnvärt över de långsiktiga effekterna utan bara över att få ihop plus och minus här – skulle det vara intressant att få höra hur finansministern kommenterar det här. Varför är det så att sysselsättningen och tillväxten ökar men att statens intäkter från arbetsgivaravgifterna ändå minskar? Som sagt: Finansministern och regeringen har fått mycket kritik från alla oberoende bedömare för sin politik, och det kan mycket väl vara så att det här är en indikator på att regeringen har förväntat sig mer av de skattehöjningar som man har gjort än vad man faktiskt kommer att få in och att det långsiktigt kommer att undergräva statens finanser. Om man genomför skattehöjningar och det ger mindre intäkter än vad man hoppats och man sedan spenderar pengarna – man säljer fällen innan björnen är fälld – kommer det att leda till underskott. 64 Finansminister (S): Den här interpellationen är skriven innan den moderata budgetmotionen kom. kanske inte kände till innehållet i den när han skrev interpellationen. När ni presenterade den moderata budgetmotionen visade det sig att numera står bakom den absolut största delen av den här skattehöjningen, vilket är intressant, givet hur frågan är ställd. Jag kan fråga: Hur har räknat på detta? Räknar ni med dynamiska effekter i er budgetmotion, eller räknar ni med statiska effekter? Jag har svarat på frågan, så jag förstår inte varför ställer den igen. Den revidering som har skett mellan vårpropositionen och budgetpropositionen är att sysselsättningen och medelarbetstiden har reviderats upp. Däremot har den genomsnittliga timlönen reviderats ned. Det är det som är förklaringen till den förändring som har frågat om. 65 (M): Om finansministern verkligen har lyssnat på vad jag har sagt vet hon att jag aldrig explicit kritiserat finansministern för höjningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna. Jag har kritiserat att man höjer ungdomsarbetsgivaravgifterna och använder pengarna till att höja bidragen och införa subventioner som är skadliga för svensk ekonomi. Jag hade personligen hellre sett – vilket jag är glad över att nu föreslår – skattesänkningar för löntagare, för vanligt folk som jobbar och särskilt för unga människor som får sitt första jobb samt att man ska stärka drivkrafterna för att ta sig in på arbetsmarknaden. Jag är mer intresserad av det generella fenomenet. Regeringen föreslår en mängd skattehöjningar och får kritik för att man gjort glädjekalkyler, att de intäkter man kommer att få till följd av skattehöjningarna kommer att vittra bort eftersom de förändrar människors beteenden. Färre människor kommer att anställas. Människor kommer att konsumera mindre och jobba färre timmar. Den sammantagna effekten kommer långsiktigt att bli negativ för . Vi har fått ett par svar av finansministern . Det ena svaret är att det inte spelar någon roll vilka långsiktiga effekter det får för svensk ekonomi. Det är det ena svaret. Det andra svaret är att finansministern håller med om att höjda skatter påverkar beteenden och får negativa och skadliga effekter. Det står till och med i hennes egen budgetproposition. Det vi inte har fått svar på är hur finansministern tänker hantera en situation där hon bygger upp en mängd kostnader genom att öppna upp bidragssystemen, höja a-kassan, ta bort den bortre gränsen i sjukförsäkringen och så vidare. Det är kostnader som leder till ständigt ökande utgifter för det offentliga. Så har det varit när man tidigare fört en sådan politik. föreslås skattesänkningar som lite grann bygger på drömkalkyler. Då hamnar vi i den situationen att finansministern säljer skinnet – jag sa fel i förra anförandet – innan björnen är fälld. Det är oroande. Ovanpå detta försöker finansministern ge en bild av att den tidigare regeringen undergrävde de offentliga finanserna, trots att och den tidigare alliansregeringen var helt överens om att staten skulle låna upp pengar för att stimulera ekonomin i tuffa tider. Det gör att det känns något hycklande när finansministern riktar sådan kritik och för en politik där kostnaderna kommer att öka, sannolikt exponentiellt, medan de skatteintäkter som hon prognostiserat med stor sannolikhet inte kommer att bli så stora som det var tänkt.