prot · H20990 · 2015-04-22 00:00:00 — Vi vill också att kommunerna på ett bättre sätt än använder sig av möjligheten att uppmärksamma brottsoffren genom socialnämnderna. Kommunala och regionala frågor Med detta sagt känner vi lite grann att det inte finns anledning att ha ytterligare nationella handlingsplaner eller nationella strategier. Det kanske är bättre att först se till att man tillämpar det som redan finns. Det tredje området jag skulle vilja beröra är fristadssystemet. Som sas här tidigare är fristadssystemet ett nätverk som består av ett fyrtiotal städer i plus och . I är ett drygt tiotal kommuner och landsting anslutna till detta. Syftet är att ge skydd till författare som i tryckt skrift eller i bild publicerar saker som av vissa stater uppfattas som kontroversiella men som omfattas av det vi i den fria världen kallar yttrandefrihet. Det här ärendet har blivit aktualiserat eftersom det har överklagats huruvida detta är tillåtet att göra eller inte. Domen som finns när det gäller kommun har ännu inte vunnit laga kraft. Därför vill jag gärna avvakta och se vad som händer. När domen har vunnit laga kraft får man helt enkelt analysera den och se om det eventuellt krävs någon ytterligare översyn av gällande lagstiftning. Det finns också en fråga som jag som skåning skulle vilja säga någonting om. Det är regionaliseringsfrågan, som har tagits upp här. Det finns en motion som behandlar just regionaliseringen, och i utskottsbetänkandet skriver vi att det just nu pågår ett arbete med att se över regionaliseringen. För inte så länge sedan lade fram sitt förslag. Det innebar att flera kommuner då, 2007 och 2008, tog fram kompass, penna och karta och började stycka upp för att se var gränserna skulle kunna gå i de blivande storregionerna. Det var inget lyckat försök, kan vi konstatera. Det ledde till lite ovänskap här och var, och det var svårt att se var de naturliga gränserna skulle finnas. När man diskuterar regionalisering tror jag att det är viktigt att man ser det som att det måste komma underifrån. Det är viktigt att inte vi från politiskt håll toppstyr det. En eventuell regionalisering måste komma från ett underifrånperspektiv. Det måste vara kommunerna och landstingen själva som säger att de vill gå in i en storregion. Med detta sagt vill jag uttrycka en generell skepsis mot möjligheten att skapa sådana här storregioner. Jag tror att det blir svårt. Jag tror också att det blir svårt att hitta de gränsdragningar som krävs för att skapa de naturliga identiteter som en storregion faktiskt kräver. Trots förmaningarna skulle jag vilja fördröja förhandlingarna något och rikta ett varmt tack till dig, , för alla de insatser som du har gjort och framför allt för det engagemang och den humor som du har visat i debatter i tv och här i kammaren. Du kommer att lämna ett stort tomrum efter dig. 87 (MP): Vi debatterar nu KU18, som handlar om kommunala och regionala frågor och har 31 motionsyrkanden och ett tillkännagivande om kommuners deltagande i fristadssystemet. Kommunala och regionala frågor Det här är ett tillkännagivande som jag gläds över alldeles särskilt. Flera här har talat om det. Vi inväntar som sagt den slutliga rättsliga processen. Men jag är oerhört glad över att vi i KU ställer oss bakom fristadssystemet, som har gett åt författare i många kommuner i landet. Jag yrkar förstås bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet, men jag vill också göra några kommentarer till betänkandet och några av motionerna. Många av de här motionerna hanteras ju i , som är en enmansutredning men har en parlamentarisk referensgrupp. Den tittar på flera frågor såsom medborgarförslag, en fråga som är förhållandevis ny i men som jag tror kommer att få betydligt större inflytande över politiken framöver. Utredningen tittar också på frågor om förtroendevaldas villkor, och det är mycket bra. Att göra fler delaktiga och se till att färre unga förtroendevalda lämnar politiken är viktiga och centrala frågor. Det är viktigt att hitta former som gör att fler grupper engagerar sig i politiken. En sak som jag också vill lyfta fram är det brottsförebyggande arbetet. Vi hörde tidigare tala om en del av det. Det finns en motion från om lokalt brottsförebyggande arbete. Den lyfter fram behovet av ett nytt nationellt brottsförebyggande program. Regeringen har aviserat att den ska ta fram en nationell handlingsplan för brottsförebyggande arbete och att Brå kommer att få i uppdrag att ytterligare kartlägga hur man ska kunna få fram fler förslag för att lyfta det nationella strategiska arbetet med det lokala brottsförebyggandet arbetet. Det här är ett arbete som har byggts upp . Polisen har haft i uppdrag att i den handlingsplan som heter Samverkan mellan polis och kommun träffa överenskommelser med lokala brottsförebyggande råd. Detta finns numera i de allra flesta kommuner i , och på de allra flesta ställen gör man ett fantastiskt arbete. Men det har inte visat sig vara ett helt strukturerat arbete. Man har inte tydliga gemensamma mål och så vidare. Därför är jag oerhört glad att vi nu kommer att få en mer nationell handlingsplan som tar ytterligare ett steg för att lyfta fram det lokala brottsförebyggande arbetet. Så till de här frågorna som vi politiker kan prata om i evigheter men som det inte alltid är lika lätt att väcka intresse för hos allmänheten. Det handlar om kommunernas och regionernas utveckling och eventuella nya organisationsformer. Frågorna om hur regionerna ska styras, vilka frågor de ska hantera och om det egentligen är kommuner i samverkan, direktvalda fullmäktige eller statens representanter som ska hantera just de här regionala frågorna har debatterats . Själv tillhör jag den grupp som verkligen längtar efter att det ska vara direktvalda politiker som beslutar om de allt viktigare regionala frågorna. Då blir ansvaret mycket tydligare. Jag kommer själv från en gränsort där det dröjde länge innan vi ens hade telefonnumret till vår egen länsstyrelse i telefonkatalogen. Detta är bara ett sådant galet problem med alla de olika regionala indelningar och samarbeten som finns. Jag tror att vi behöver få ett tydligare regionalt ansvar, och därför är jag mycket glad över att civilminister nu så tydligt har sagt att en förhandlingsperson ska få i uppdrag att samordna och gå vidare med regionfrågan i hela landet. Kommunala och regionala frågor har tidigare här visat på en tveksamhet och sagt att det är viktigt att detta växer fram underifrån. Det tror jag också, men det får ju inte bli några rester över i slutändan som ingen vill vara med. Då håller vi inte ihop över huvud taget. Därför tror jag att man bör ha ett samarbete mellan staten och regionerna, så att det blir både ett ovanifrån- och ett underifrånperspektiv. Frågan om kommunernas organisering är betydligt knepigare. Å ena sidan har vi en urbanisering som är väldigt stor. är en av de kraftigast växande storstäderna i . Det finns beräkningar som visar att , om bara , kommer man att vara 2 ½ miljon i . Å andra sidan har man en väldigt åldrande befolkning i de allra minsta kommunerna och allt fler riktigt små kommuner. Sedan kommunreformen är det som om det politiska systemet enats om att man kanske inte riktigt orkar med detta igen. Men med allt större storstadskommuner och allt fler småkommuner med åldrande befolkning tror jag att vi kommer att behöva diskutera de här frågorna betydligt mer framöver. 88 (C): Vårt betänkande från om kommunala och regionala frågor vill jag kommentera med utgångspunkt i tre enskilda motioner från centerriksdagsledamöter. Själv har jag tillsammans med motionerat om en förstärkt regional demokrati med en slagkraftig regional organisation med demokratisk förankring i hela . Några steg har tagits i denna utveckling, bland annat genom bildandet av , som jag varit med om, och Region och genom att landstingen i flera län fått ta över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna. Vi i vill se en fortsättning och förstärkning av denna utveckling. Den för viktigaste frågan på det regionalpolitiska området är att regionerna på ett kraftfullt sätt ska kunna bidra till den regionala utvecklingen. Därmed kan staten decentralisera det regionala ansvaret inom en rad områden. behöver många nya jobb även utanför . vill se att fler statliga beslut som tas på länsstyrelserna i landet och i myndigheter i blir regionala beslut och tas inom regionerna av folkvalda politiker. Vi vill från tydligt avvisa de förslag till förstatligande av sjukhusvården som framförts. har allt oftare uppmärksammats uppgifter om att sjukvården inte är likvärdig i hela landet. Detta gör att en del vill se ett statligt övertagande av ansvaret för sjukhusvården. Vi i ser inte ett statligt ansvar för driften av sjukhusen i som en bra lösning. Vi ser i stället att vi i , genom våra landsting och regioner, skapat en i internationell jämförelse effektiv sjukvårdsorganisation med jämförelsevis hög och jämn kvalitetsstandard och jämförelsevis rättvis tillgång till vården för invånarna. Kommunala och regionala frågor Det finns alltid exempel på brister i organisation och vård som behöver rättas till. Genom en regionreform med större och starkare regioner i ser vi möjligheter att inom hälso- och sjukvården skapa bra utvecklingsmöjligheter och rättvis tillgång inom landet till vård och hjälpmedel av hög kvalitet. Bra och effektiva kommunikationer är en viktig framgångsfaktor för landsting och regioner. Det vidgar arbetsmarknadsregionerna och bidrar till den regionala utveckling vi vill se. I betänkandet hänvisas under , som svar på vår motion, till att civilminister gett besked om att regeringen kommer att utse förhandlingspersoner som ska få i uppgift att tillsammans med berörda parter skapa nya regioner i . Vi ser fram emot detta, men låt mig komma med några ord på vägen inför denna svåra uppgift. Vår utgångspunkt för en fortsättning av den regionreformering som inletts i är att skapa en effektiv regional administration och verksamhet både för regionerna och för staten. För att nå framgång i detta är det för oss viktigt att inom regionerna geografiskt dela på de administrativa funktionerna, vilket man har gjort i till exempel och . En regionreform och den regionala utvecklingen i hela landet kan avsevärt underlättas och påskyndas av att statliga myndigheter utlokaliserar delar av sina verksamheter från huvudstaden till landet i övrigt. När det gäller en motion från min partikollega om kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete har vi i utskottets ställningstagande betonat vikten av att kommunerna aktivt bidrar i det lokala brottsförebyggande arbetet. Min partikollega har i en motion lyft fram behovet av att förbättra förutsättningarna för fritidspolitiker att ta på sig förtroendeuppdrag. I betänkandet lyfter vi fram olika utredningar som lagt fram förslag som ska kunna underlätta medverkan i det demokratiska arbetet. Vi i välkomnar detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 89 (FP): Pennan är mäktigare än svärdet. Det är denna insikt som bland annat ligger bakom det system med fristäder som finns spritt över delar av vår värld, bland annat i ett antal städer och kommuner i . De författare, journalister och poeter som det handlar om använder just pennan för att belysa det förtryck som de och andra i befolkningen i de länder de kommer från utsätts för av diktatorer och andra auktoritära ledare. är ett exempel på en sådan person, som retade gallfeber på de mäktiga ledarna i . är också en av initiativtagarna till det som har blivit detta internationella system för fristäder. Där erbjuder kommuner eller städer åt en förföljd författare under ett par års tid, både för att författaren ska kunna fortsätta sitt arbete gentemot hemlandet och beskriva det som pågår där men också för att berika det lokala kulturlivet. Kommunala och regionala frågor I , som jag kommer från, lämnade in en sådan motion till kommunfullmäktige. Den blev bifallen. Därför är en av dessa fristäder. Runt om i kommunerna är det ofta som har tagit initiativ till detta, men det har också funnits andra partier och framför allt ett väldigt brett politiskt stöd. diskuterar vi en motion från Socialdemokraterna och om detta, som jag gärna ställer mig bakom. Här handlar det om hur vi väljer att analysera läget efter att domen har vunnit laga kraft. ska ju inte på något sätt lägga sig i domstolens arbete, utan det handlar om att analysera det efter att domen har vunnit laga kraft och se om det då behöver göras något. Med detta ställer jag mig bakom utskottets förslag i samtliga punkter. Jag vill , med anledning av inlägg, göra ett förtydligande kring asyl. Det handlar inte om asyl här. Fristadsförfattare lever under exakt samma asylregler som alla andra människor som vill komma hit till och söka asyl. Det finns ingen speciallagstiftning, man följer inte någon annan praxis eller något sådant. Är det asyl de söker gör de det på samma villkor som alla andra, så att det är klarlagt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2014/15:FiU23 2014 (framst. 2014/15:RB1, redog. 2014/15:RR2 och framst. 2014/15:RB2) 90 (V): Det betänkande som vi behandlar handlar om . I samband med den behandlingen tas också motion om , , upp. Jag kommer därför i mitt anförande att fokusera snarare på IMF och deras verksamhet än på . har utvecklingsländerna i världen ett begränsat inflytande i IMF. Även om förändringar har skett när det gäller röstfördelningen är det fortfarande som dominerar och procentuellt sett har flest röster och kan blockera för icke önskvärda beslut. Man har röster i proportion till hur mycket man betalar in till IMF. Det är det som utgör grunden för hur mycket makt man har. har så pass mycket att de kan blockera andra beslut. genomfördes en reform av IMF som innebar flera steg i rätt riktning, mot mer demokrati. Tyvärr har dessa förslag inte trätt i kraft, på grund av att vägrar att genomföra styrningsreformen. bör därför verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s högsta beslutande organ, den så kallade guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande. Guvernörsstyrelsen har delegerat beslutanderätten i nästan alla frågor till den exekutiva styrelsen. Fördelningen av platserna i bygger inte på att varje land har lika röststyrka, vilket gör att det inte är demokratiskt. bör därför agera för att utvecklingsländernas inflytande ökar även när det gäller antalet representanter i IMF:s exekutiva styrelse. Den rapport som vi fick i finansutskottet och utrikesutskottet från finansministern och biståndsministern var glädjande. driver på för förändringar som går att göra utan beslut i och som innebär att utvecklingsländerna får större inflytande, även om det inte innebär att hela reformeringen genomförs. Sedan IMF bildades har traditionen varit att det alltid ska vara en europé som är ordförande i , oberoende av om det finns någon från den övriga världen som är mer kompetent. Enligt mening är denna syn på tillsättning av IMF:s chef oacceptabel. anser därför att ska verka för att tillsättningen ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att en lämplig person ska väljas utifrån kompetens, inte utifrån landtillhörighet. Det är av allmänt intresse för medborgarna i hur representation i IMF agerar och vad som uppnås. I andra länder avlägger länderrapportörerna till exempel en årlig rapport. Det sker i , , , och , och dessa rapporter läggs sedan ut på internet. borde kunna göra något liknande tillsammans med de nordisk-baltiska länderna, som man samarbetar med inom IMF. Om regeringen undersöker möjligheterna att öka insynen och redovisningen skulle det kunna visa hur den nordisk-baltiska representanten agerar och vilka resultat man uppnår genom den förda linjen. Det skulle öka insynen för allmänheten och ideella organisationer. Regeringen skulle även kunna ordna offentliga möten inför IMF:s årliga vår- och höstmöten. har man möten med utskotten. Skrivelsen om verksamheten inom IMF bör öka transparensen i arbete i institutionerna och öka möjligheter att utkräva ansvar. IMF ställer liksom alla banker upp villkor för att ett land ska beviljas lån eller för att gamla lån ska skrivas av. Denna så kallade konditionalitet är präglad av enkelspårighet och inte anpassad till det enskilda landets specifika situation. För att få lån har många länder tvingats göra nedskärningar i de offentliga utgifterna. Varje land måste ha rätt att på sina egna villkor utforma sin ekonomiska politik. bör därför verka för en reformering av IMF:s makroekonomiska krav. Vid ett flertal tillfällen har IMF även ställt krav som direkt har motverkat genomförandet av de så kallade millenniemålen. bör därför agera i IMF för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte ska försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen. anser också att regeringen i IMF bör agera samstämmigt med de två målen om fattigdomsbekämpning och att stärka fattigas rättigheter i politik för global utveckling, PGU. IMF:s lån, råd och bidrag är inte könsneutrala. Krav på en avreglerad sektor eller bidrag till olika satsningar påverkar kvinnor och män olika och i olika grad. Trots det saknas genusanalyser i IMF:s strategier. bör därför inom IMF verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att all verksamhet alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Det är bra och positivt att i styrelsen för IMF har lyft upp det i den senaste rapporten, som var uppe till behandling . Klimatförändringarna är vår tids största utmaning. IMF har möjlighet att styra resurser till åtgärder som leder till att klimatmålen uppnås. Därför bör agera i IMF så att Kyotoprotokollet genomförs och så att bankens lånevillkor och lån till utvecklingsländer ligger i linje med klimatmålen. Vatten är en livsnödvändighet för människor och kan inte betraktas som vilken vara som helst på en marknad. Distribution av vatten är ett så kallat naturligt monopol, och det bör därför finnas en demokratisk och gemensam styrning av denna resurs. Omfattande kritik har riktats mot att IMF ställer krav på att vattenverk och liknande i länderna privatiseras för att de ska beviljas lån. Enligt mening bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att lån ska beviljas. IMF har spelat en avgörande roll för många länder i syd. Genom de krav man har ställt har man haft stort inflytande över utformningen av den ekonomiska politiken i många länder. IMF har också spelat en central roll i framtagandet av fattigdomsstrategier som flera länder i syd arbetar utifrån. När det gäller jämställdhetsfrågor, miljö och fattigdomsbekämpning har IMF tyvärr inte gott rykte. Ett jämställdhetsperspektiv bör därför konsekvent genomsyra IMF:s strategier, och kvinnor måste inkluderas i arbetet med att ta fram dem. bör därför inom IMF verka för att institutionernas avtal, program och strategier alltid ska innehålla analyser av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tänker fortsätta att vara blåslampan på regeringen för att driva dessa frågor, för en feministisk utrikespolitik kräver att man agerar överallt för mer jämställdhet. Med det vill jag yrka bifall till reservation 1. 91 (S): Jag börjar med att yrka bifall till finansutskottets förslag. Genom det bifallet här i beviljar vi riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av verksamheten i , och vi fastställer också resultat- och balansräkning och godkänner förslaget från om hur vinst ska disponeras. Det sista innebär att statskassan förstärks med 4,1 miljarder genom den disposition som föreslår. I betänkandet behandlas, som vi hörde, tre motioner från den allmänna motionstiden som rör den internationella valutafonden, IMF, och den svenska guldreserven. Dessa motioner avstyrks i betänkandet. gjordes ett par viktiga förändringar av organisation. Bland annat bildades tre nya avdelningar vilkas syfte är att fördjupa den finansiella analysen. Dessutom öppnades det nya kontoret för sedelhantering i , vilket också var en stor förändring. På det penningpolitiska området fortsatte sin expansiva linje. hölls reporäntan oförändrad på , då den sänktes till . kom ytterligare en sänkning då reporäntan sattes till . flyttades prognoserna fram för när reporäntan ska börja höjas. Ingen av oss har väl kunnat undgå att det har vidtagits ytterligare penningpolitiska åtgärder . har också arbetat vidare med att analysera effekterna av skärpta kapitalkrav på svenska storbanker inom ramen för makrotillsynen. har också ansvar för att vi i har ett effektivt och säkert betalningsväsen. Det är värt för kammaren att notera att har bedömt att hushållens skuldsättning och den svaga utvecklingen i omvärlden utgör en risk mot den finansiella stabiliteten. Därför har man föreslagit att införa amorteringskrav. har också fortsatt arbetet med att förbereda den stora förändringen, nämligen införandet av nya sedlar och mynt i som påbörjas . När det gäller är det värt att notera att den totala avkastningen var , varav valutareserven svarade för hela 25,5 miljarder av dessa 31,5 miljarder. Den positiva avkastningen – – kommer till stor del av att valutorna i reserven stärktes mot kronan. Avkastningen exklusive valutakurseffekterna blev därför 8,9 miljarder. Som jag nämnde inledningsvis innebär förslaget i betänkandet att överför 4,1 miljarder till statskassan, detta trots att det verkliga resultatet uppgår till ca 3,3 miljarder. Detta är viktigt att understryka. Det beror på att utdelningen bygger på en beslutad beräkningsmodell som utgår från att man räknar på ett medeltal . Det är värt att notera att i sin redovisning analyserar och påpekar att resultaten de kommande fem åren förväntas bli betydligt mycket lägre än under de gångna fem åren, oavsett om räntorna blir lägre eller högre. Detta innebär självfallet dessvärre att möjligheter att lämna utdelning till staten kan komma att begränsas. Jag ska därefter säga några ord om motionerna. Liknande motionsyrkanden om verksamheterna inom IMF har behandlats tidigare i och avslagits. Det betyder inte att frågeställningarna som tas upp i framför allt motionerna om IMF är oviktiga. Frågorna om inflytande och behovet av reformering av röststyrkor till förmån för utvecklingsländerna inom IMF är angelägna, och driver dem genom den nordisk-baltiska avdelningen. Det gjorde den förra regeringen, och så kommer den här regeringen att agera. Så sent som på fortsatte den nya regeringen att driva på i dessa frågor. Detta informerades utskottet, tillsammans med utrikesutskottet, om under förra veckans möte med finansministern, biståndsministern och riksbankschefen. Regeringen välkomnar också att flera av de finansiella institutionerna har beslutat om strategiska planer för miljö- och klimatfrågor liksom nya strategier för att investera i energiprojekt. Här har den varit och kommer att fortsätta vara pådrivande för höjda ambitionsnivåer och ytterligare åtgärder. När det gäller kravet i fråga om behovet av att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra IMF:s arbete råder en mycket bred samsyn i riksdag. Också detta framgick mycket tydligt då finansutskottet och utrikesutskottet fick information inför . Den nya regeringen ämnar fortsätta verka starkt pådrivande för förändring och förbättring på detta område. Med detta, herr ålderspresident, yrkar jag återigen bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna med anledning av motionerna. 92 (M): Jag hade inte anmält mig till denna debatt. Men efter inlägg kunde jag inte låta bli att delta i debatten. Jag har inte för avsikt att gå i polemik mot honom, även om det var rätt tydligt att det fanns en politisk och ideologisk bevekelsegrund för argumentation. I stället tänker jag lite kortfattat informera om det interparlamentariska nätverket som understöds av både och . Jag hade ynnesten att få delta i detta möte .