prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Jag kan inte säga om vi ska lämna någon organisation, men det finns också FN-organisationer som inte fungerar tillräckligt väl. har varit en nagel i ögat på dem men ändå inte lyckats reformera dem fullt ut. Det kan vara rimligt att minska stöden till den typen av organisationer och att öka dem till dem som jag har nämnt. 39 (S): Till att börja med vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut i betänkande 2 under utgiftsområde 7. Den rödgröna regeringen fortsätter ambitionen att nå det nya enprocentsmålet. Utifrån att systemet för nationalräkenskaper och bni-redovisning gjordes om blev det så att , och säkerligen också ett antal andra länder, inte längre låg på samma nivå som man hade sagt att man skulle göra. För att nå den nya nivån som enprocentsmålet innebär ökar vi biståndet . Vi kommer att nå av den nya nivån, och räknat enligt den gamla standarden handlar det om att vi når . Totalt handlar det, herr talman, om att lägger i bistånd. Det är mer än föregående år. En sak vill jag särskilt peka ut av det vi satsar på, som har varit uppe tidigare i debatten här, och det är ett kapitaltillskott till på . Vi socialdemokrater har ju tidigare varit kritiska till de borgerliga regeringarna som gjorde kapitaltillskott till då organisationen fick mycket kritik för brister i sin verksamhet. Vi ser nu att dessa brister är åtgärdade. En lång rad åtgärder har vidtagits, många av dem av den tidigare borgerliga regeringen men också av ledningen för . Vi anser att det är rimligt och motiverat att öka kapitalet i , helt enkelt för att de ska kunna fortsätta sin verksamhet som syftar till att skapa jobb för människor i de länder som lever under stor fattigdom. Jobb, herr talman, är nämligen enligt oss socialdemokrater grunden för utveckling. Om människor har arbete och en inkomst har de möjlighet att försörja sig och överleva. Det är genom svenskt bistånd och världens samlade bistånd som vi kan lindra den akuta nöden men också skapa långsiktigt hållbar utveckling som gör att människor kan försörja sig själva, kan leva i demokrati och kan leva i en verklighet med hållbar utveckling – ett samhälle som fungerar. Det är det som det svenska biståndet ska bidra till, denna långsiktiga utveckling som ytterst syftar till att människor ska slippa leva i nöd och slippa drabbas av naturkatastrofer och annat. I den händelse sådant ändå inträffar ska de själva i sina samhällen ha möjligheten att hantera de utmaningarna. Givetvis måste vi ha en solidaritet i världen även , att vi hjälps åt när det oförutsedda händer. Så är det även för del. Vi kan också behöva hjälp ibland när något oförutsett händer. Men det måste finnas en inneboende styrka i varje samhälle så att man klarar den första akuta situationen själv. Det är det som är motståndskraften, och målet måste vara att alla länder ska ha en sådan egen motståndskraft. är ett av fyra fem länder som har en mycket hög ambition vad gäller biståndet, en ambition som delas av sju partier i den här i form av enprocentsmålet. Det är ett mål som beslutades av riksdag efter lång debatt . Inriktningen var att nå enprocentsmålet 1974, men på grund av oljekrisen dröjde det till 1975 innan nådde det. Tyvärr är vi fortfarande ett relativt unikt land i världen med att hålla enprocentsnivån. Vi har hållit den nivån under 27 av , både med socialdemokratiskt ledda regeringar och med borgerliga regeringar. gör en stor och viktig insats, och det ska vi fortsätta att göra. Men det vore önskvärt att fler länder åtminstone uppfyllde FN:s 0,7-procentsmål för avsättning till bistånd eller ännu hellre att de satte av . Avslutningsvis vill jag rikta ett tack till tjänstemän, till biståndsarbetare, till frivilligorganisationer, till alla de människor i vårt land som och kanske framför allt också under de kommande dagarna, så här inför jul, kommer att ge bidrag till olika insamlingar. Tack allihop, oavsett insats och arbetsuppgift! Tillsammans jobbar vi långsiktigt för en hållbar global utveckling. Det är så vi kan bygga en bättre värld. 40 (M) replik: De två regeringspartierna, Socialdemokraterna och , har internt i regeringen en så kallad överenskommelse 2016 kan maximalt av det svenska biståndet avräknas för flyktingmottagande i . Möjligen skulle biståndsaktörer och biståndsmottagare uppskatta lite mer långsiktiga utfästelser, till exempel att den rödgröna regeringen hoppas nå upp till enprocentsmålet . Vad är gränsen för avräkningarna i budgeten för och framåt? 41 (S) replik: Tack, , för frågan och också för en korrekt beskrivning av hur det faktiskt har formulerats! Det finns en överenskommelse för det kommande om ett tak på ; det är alldeles riktigt. Långsiktigt vill regeringen nå enprocentsmålet för biståndet, och jag är helt övertygad om att vi kommer att göra det också. Däremot är det omöjligt att på ett ärligt vis svara på frågan om hur stora avräkningarna kommer att vara 2017 och 2018. Det kommer att avgöras av hur många som söker asyl. Det finns inget självändamål i att ha höga avräkningar. I den budget som lagts fram och i innevarande års budget var det avräkningar på , och vi hade ambitionen att försöka sänka dem . har verkligheten gett en annan situation. Vi har då valt att begränsa dem genom att ha den här takkonstruktionen om . Långsiktigt ska vi nå enprocentsmålet enligt den nya beräkningsgrunden. Enligt den gamla ligger vi redan . 42 (M) replik: För att klara budgeten med beräknade avräkningar meddelade regeringen utrikesutskottet att detta kommer att hanteras genom att senarelägga ett antal utbetalningar. Det rör ungefär 4 miljarder. kom det information om att ungefär 2 miljarder skulle tidigareläggas och hamna på denna sida nyårsafton. Eftersom 2 miljarder är ganska mycket pengar, kunde de inte ha funnits med i budgeten eller i den extra budget som lades fram i ? Varken de 2 eller de 4 miljarderna som flyttas fram och tillbaka av de rödgröna partierna fanns med i budgetförslaget. 43 (S) replik: Jag är för att får så mycket information och underlag som möjligt så att vi kan fatta kloka och informerade beslut. I detta fall har vi från regeringspartierna sagt att det senast i vårändringsbudgeten kommer förslag om hur avräkningarna för asylmottagning kan komma att förändras. Där har vi satt ett tak. Vad gäller att tidigarelägga utbetalningar är det pengar som kommer års biståndsbudget men som det utifrån utgiftstaken i statsbudgeten görs tidigare utbetalning av. Detta är nationell koncernredovisning i den högre skolan, kan vi utan omsvep konstatera. Det viktiga är att det är pengar inom biståndsbudgeten som används till det som de ska användas till, nämligen till utveckling och demokrati samt för att hjälpa fattiga människor. 44 (KD) replik: Jag vill fråga på vilket sätt religionsfriheten är med i utformningen av svenskt utvecklingssamarbete och vilka konkreta åtgärder regeringen vidtar för att bekämpa förtryck mot religiösa minoriteter. 45 (S) replik: Denna ganska detaljerade fråga får mig att ana att det är något som har fångat öga alldeles särskilt i budgeten. Eller möjligen är det något han skulle vilja sätta ögonen alldeles särskilt på i budgeten som han inte har kunnat hitta. För Socialdemokraterna och den rödgröna regeringen är givetvis religionsfriheten och respekten för människors religiösa uppfattning likaväl som för deras politiska uppfattning och för yttrandefriheten grundläggande. Det är också grundläggande att vi inte ger hjälp till människor utifrån deras religiösa tillhörighet. Vi ska inte exkludera grupper för att de har en viss religiös tillhörighet. Det är viktigt. Jag vet att det finns ett parti här i – inte – som ibland umgås med sådana idéer. Mer specifikt kan jag inte svara på frågan. Men jag anar som sagt att har en följdfråga. 46 (KD) replik: Egentligen har jag inte det. Det är intressant att söker sig in i min hjärna för att komma på vad problemet är. Det är lite talande. Vi lever i ett sekulariserat land. Vi har inte alltid haft denna typ av problem att brottas med vad gäller religionsfriheten. Men jag tror att det är nödvändigt om vi ska förstå världen, hur förtryck ser ut och hur människor drabbas av förtryck att vi också förstår denna dimension. När jag jobbade i tyckte jag att det fanns en svaghet och en bristande analys av religionens roll i människors liv, av hur kyrkor och andra religiösa samfund i världen fungerar, av vilka nätverk som finns och av det förtryck som drabbar många religiösa grupper. Till och med har noterat att detta förtryck är mer omfattande än på mycket . Jag tycker att detta saknas i regeringens analys, i de biståndspolitiska verktyg man använder och i de åtgärder man tar fram – eller i bristen på åtgärder – för att hantera detta. I FN:s nya agenda för hållbar utveckling nämns inte religionsfrihet uttryckligen. Det visar att det är ett problem att tala om detta som en viktig mänsklig rättighet. Vi anser att nya landsstrategier alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefrihet och att man när man inleder arbetet med en ny strategi för mänskliga rättigheter också på ett tydligt och särskilt sätt tar in religionsfrihetsfrågan. Det vore bra om kunde bekräfta att regeringen är beredd att göra det. 47 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Det är riktigt att är ett sekulariserat samhälle där det finns en långtgående religionsfrihet. Jag hyllar den och tycker att den är ett föredöme. Det är mot denna bakgrund vi ska driva vår globala utvecklingspolitik. Jag tror inte att en lösning på de konflikter vi ser mellan det som utmålas som olika religiösa grupper är att skapa särskilda zoner för vissa religionstillhörigheter. Då skulle vi förstärka konflikten ännu mer, som jag ser det. Ofta har de illdåd som utförs i religioners namn, oavsett vilken, inte så värst mycket med religion att göra. Det är en kamp mellan humanism och extremism. Vissa extrema organisationers idéer har inget med religion att göra, utan de har en elitistisk och extremistisk syn på sig själva, sin egen makt och andras underordning. Detta ska vi alltid bekämpa, oavsett vad de påstår att de har för religiös utgångspunkt eller grund för sin uttolkning. ska bidra till att människor kan leva sida vid sida och respektera varandra. Religionsfriheten innebär att den som har en tro får ha den tron och att den som väljer att inte ha någon tro alls har den friheten. Att dela upp samhällen i olika religiösa grupper vill jag starkt avvisa. 48 (L) replik: Jag vill ställa en fråga till i hans egenskap av ledamot för det största regeringsbärande partiet. Jag kommer senare att ställa samma fråga till biståndsminister . Det har kommit till min kännedom att regeringen ska presentera sin Syrienstrategi nu , och det gläder mig. Det här är en av vår tids absolut största utmaningar, och vi behöver en långsiktig politik på denna front. Kriget har pågått . Av 22 miljoner invånare är hälften flyktingar antingen i sitt eget land eller utanför. Vi vet att av flyktingarna befinner sig i närområdet. Antalet döda är över 200 000. Det har kommit till min kännedom att regeringen i denna satsning aviserar att pengar kommer att gå direkt till Asadadministrationen utan ett tydligt FN-filter eller ett filter via exempelvis civilsamhällesorganisationer eller humanitära organisationer. Måhända är detta bara ett rykte, men det har presenterats så för mig av UD-personal på plats i regionen och av olika FN-organ som verkar där. För mig som liberal låter det mycket märkligt och politiskt skrämmande att denna aktör, som är en av de största massmördarna i denna region, ska få ta del av pengar långsiktigt. Dessa pengar skulle också kunna användas på ett mycket cyniskt sätt genom att de delar av landet som inte står på militärdiktaturen Asads sida inte får ta del av pengarna. Vad är din reflektion, ? Har du hört något om det, och vad tycker du i så fall? 49 (S) replik: Jag tackar för frågan. Detaljer i Syrienstrategin tror jag att biståndsminister svarar bäst på. När det gäller läget i kan man konstatera att kriget där har fått pågå alldeles för länge och med alldeles för stora umbäranden och konsekvenser. Vi hoppas att världen nu kan ena sig och äntligen sätta stopp för det fruktansvärda dödande som pågår där. Jag vill vara väldigt tydlig med en sak. Diktatorn kan rimligen bara tillhöra historia, inte framtid. Sedan kan det diskuteras hur snabbt den historien ska avslutas. Jag vill poängtera att jag inte förespråkar dödsstraff, men jag ser inte att president tillhör framtiden i – han måste tillhöra historia. Det är bra att den antar en Syrienstrategi. kan möjligen berätta om hur regeringen före den nuvarande regeringen jobbade med en sådan strategi. Detaljfrågor om innehållet i strategin svarar som sagt biståndsministern bäst på. 50 (L) replik: Jag tror att vi alla drömmer om den dag då militärdiktatorn ställs inför den i för att sona de brott som begåtts av honom själv och tidigare också hans far, som torterade stora delar av den syriska befolkningen . är synnerligen delaktig i ett vidrigt krig med angrepp på civilbefolkningen. Jag vill ställa en fråga, som måhända är en hypotetisk principfråga: Tycker att svenska biståndspengar, om så skulle vara fallet, kan gå direkt till Asadadministrationen utan ett filter som FN, humanitära organisationer eller civilsamhällets organisationer? 51 (S) replik: Jag har tyvärr inte den detaljkunskapen om innehållet i Syrienstrategin, , att jag kan svara på det på ett relevant sätt. Vi kan dra en parallell till exempelvis . En av de saker man konsekvent gjorde där efter fall var att diskvalificera alla som haft ett engagemang i Baathpartiet för framtida uppdrag. i efterhand kan vi konstatera att det nog inte var så bra att göra på det viset. Vi pratar om en struktur där möjligheten att över huvud taget få ett jobb med någon kvalifikationsgrad krävde att man var medlem i regeringspartiet och i en organisation som upprätthöll diktaturen. Naturligtvis måste var och en ställas till svars utifrån sina gärningar, men att totalt och kategoriskt diskvalificera människor för att de varit medlemmar i ett parti tror jag kan vara kontraproduktivt. Det har vi sett i Irakfallet. När det gäller hur det är tänkt att utformas i har jag inte den detaljkunskapen, utan jag hänvisar till biståndsministern senare i debatten. 52 (SD) replik: vill gärna tala högt om enprocentsmålet, men det har inte så stor bäring vilket procentmål regeringen har om man sedan räknar med att avräkna . Det går att ha ett enprocentsmål och sedan avräkna kanske 50, . Det väsentliga i sammanhanget är vad man lägger på faktiskt internationellt bistånd i utgiftsområde 7, och där ligger vi över regeringen . Det är viktigt vad man har för innehåll i biståndet, och där vill jag fokusera på det mer långsiktiga biståndet. Vi har ett mål för biståndet, nämligen att ge förutsättningar för bättre livsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Jag tycker tyvärr att den nuvarande biståndspolitiken inte riktar sig direkt till människor i fattigdom och förtryck utan snarare är inriktad på att ge regeringar och institutioner bättre förutsättningar. När det gäller att ge bättre förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck uttrycker utskottet att det främst ska ske genom att förändra samhällssystem. Jag anser att det har ett gott syfte. Jag kan förstå syftet men anser att det inte har fungerat så väl i praktiken. Vi borde i stället satsa på att biståndet ska nå fram till människor i fattigdom och förtryck och förbättra deras livsvillkor i den omedelbara vardagen. Enligt uppgifter från Openaids hemsida har regeringen tidigare endast lagt ungefär 740 miljoner på bistånd till vatten och sanitet, som är fullständigt grundläggande för människors överlevnad. Där vill vi i stället satsa 2 miljarder. Vad gäller jordbruk och skogsbruk, som många människor är beroende av, har man endast 791 miljoner, att jämföra med 2 miljarder. Varför gör man denna prioritering? 53 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Till att börja med är vi sju partier i som är överens om enprocentsmålet. Jag hyser gott hopp om att kommer att upprätthålla det och fortsätta att göra detta . Den maximala avräkningen på för asylmottagning, som är det tak som har uttalats , är pengar som faktiskt också går till utveckling. Man kan göra analysen lite mer komplicerad än vad och brukar göra. Av erfarenhet vet vi att många av de människor som kommer till oss och söker asyl skickar ganska stora belopp tillbaka hem till sin släkt och sin by och till olika organisationer för att bidra till utvecklingen där, medan de finns här och framför allt när de har beviljats asyl och därmed börjar komma in i det svenska samhällslivet på allvar, få jobb och utbildning och etablera sig. I själva verket ger det man kallar remitteringar minst så mycket pengar som det samlade offentliga biståndet i världen. Avräkningar för asylmottagning bidrar till utveckling. Man kan möjligen kritisera det för att det går långsammare därför att det blir ett filter som det ska gå igenom. Jag kan tänka mig att det möjligen går att bevisa. Däremot vet vi att genom att människor välkomnas i det här landet kommer de själva att bidra till att skapa utveckling i sina hemländer. Jag vill understryka att bara ger budgetbistånd till tre länder. Vi satsar på skolor, hälsovård, mödravård, infrastruktur, jobb och en hel del annat. 54 (SD) replik: Jag vill kommentera detta med remitteringar. Det är ett ganska långsökt sätt att bedriva biståndspolitik att människor först ska ta sig hela vägen till , få asyl och någon typ av ekonomi här och sedan skicka remitteringar. Jag anser att det vore mer effektivt att skicka pengar direkt till utsatta människor. Om det nu är så effektivt med remitteringar, varför är då FN fortfarande så extremt underfinansierat att Programme till och med har fått stänga ned sitt matprogram under vissa perioder? Det går inte att hänvisa till att det pågår remitteringar från och att vi därför inte behöver öka biståndet till Programme. Det håller inte. Det handlar inte bara om det generella budgetstödet, som jag fokuserar på , utan om en annan typ av institutionellt stöd med ett stort fokus. Vi kan jämföra bistånd som direkt påverkar människors vardag – vatten, sanitet och jordbruk. Dessa får mellan 700 och 800 miljoner vardera, medan 5,5 miljarder satsas på offentlig förvaltning, mänskliga rättigheter och demokrati, vilket är ett av de största områdena i biståndet. Missförstå mig inte. Det är jätteviktigt att satsa på mänskliga rättigheter i biståndet, men rätt till vatten och sanitet, rätt till livsmedel och att motverka extrem hunger är också mänskliga rättigheter. Någonstans måste man börja. Jag hörde ett vittnesbörd en gång från en biståndsarbetare som försökte bilda en samtalsgrupp för att tala om mänskliga rättigheter, men ingen kom. Jo, därför att kvinnorna hade fullt upp med att försörja sin familj, med att få tag på mat och vatten, med att överleva. Ska vi inte börja i rätt ända, ? 55 (S) replik: pekar på vad man ska prioritera inom biståndet. Det är en relevant diskussion, och där kan vi komma till olika slutsatser. Utan tvekan är det så. Jag kan konstatera att vi lägger mycket pengar på vatten och sanitet. vill lägga ännu mer. Vi kan diskutera vad de möjligen skulle vilja minska på i stället. Jag kan också konstatera att i sitt utvecklingssamarbete lägger stor tonvikt på utbildning för pojkar och flickor. har bidragit starkt till att även flickor får möjlighet till utbildning i världen. Det är oerhört viktigt för ett jämställt samhälle och för utveckling. Vi lägger mycket pengar på hälsovård, på mödravård och en del pengar på infrastruktur. Vi jobbar med det långsiktiga, med jobbskapande. Jag pekade tidigare på kapitaltillskottet till ; det är ett exempel på det. I längden måste vi nå en utveckling där människorna kan klara sin egen försörjning. tar också upp att det inte är effektivt att låta människor komma hit, få asyl och den vägen skapa bistånd. Nej, jag gjorde inte anspråk på att det var effektivt. Jag pekade på att det säkerligen kunde beskyllas för att vara ett långsamt sätt att skapa utveckling. Men i debatten som gäller biståndspolitiken brett – inte av just , men brett i den biståndspolitiska debatten – framställs det ibland som att vi tar från fattiga människor för att bekosta asylmottagning. Jag delar inte det synsättet. Vi måste kunna göra flera saker , både hjälpa människor på plats och hjälpa människor här. Dem vi hjälper här ger dessutom den bonuseffekten att de i sin tur hjälper människor i hemländerna. 56 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet gällande utgiftsområde 7. har varit ett omtumlande år. Världen befinner sig i en av de största humanitära katastroferna . Aldrig har så många människor befunnit sig på flykt i världen. Terrorgrupper som IS i och och Boko Haram i härjar besinningslöst. Oskyldiga dödas i stort antal. Sexuella övergrepp är en del av en vidrig krigföring. IS fruktansvärda terrorhandlingar sätter skräck i människor världen över. Många är de oskyldiga människor som har fått sätta livet till i , , , . Vi måste stå enade, vi måste stå starka och vi måste visa handlingskraft, tillsammans. För att kunna göra det måste vi se till helheten eftersom allt hänger samman: fattigdom och konflikt, brist på MR och demokrati och konflikt, klimatförändringar och fattigdom, klimatförändringar och konflikt. Allt länkar samman i en kedja som kan bygga såväl positiva som negativa spiraler beroende på hur vi agerar. Det är så vi måste se till möjligheterna. Vi måste jobba med alla byggstenar som finns och göra det integrerat. Därför, herr talman, är jag stolt över att är det land i som tar emot flest asylsökande. Därför är det viktigt att vi värnar biståndet och fortsätter att vara den största givaren per capita. Därför är det viktigt att regeringen skjuter till ytterligare pengar till det humanitära biståndet i där människors, inte minst flickors och kvinnors, liv står på spel i underfinansierade flyktingläger. Därför är det viktigt att vi satsar på bistånd till Syrienkrisen, där vi på ett nytt sätt gifter samman det humanitära biståndet med det långsiktiga. Det är viktigt att fokus ligger på en feministisk utrikespolitik som avspeglar sig såväl i fokus på SRHR och utbildning för flickor som i kvinnors medverkan i fredsbyggande och konfliktlösning. Det är viktigt att vi satsar på klimat och miljö. De omkring 1,5 miljarder människor som lever i sviktande och konfliktdrabbade länder är bland de fattigaste och mest sårbara människorna i världen. Här minskar inte fattigdomen, tvärtom. Risken för återfall i konflikt är hög, och det är i dessa länder som risken för att drabbas av naturkatastrofer, miljöförstöring och klimatförändringar också är högst. Därför måste vi ha fokus just där och just . har det hållits inte mindre än tre stora och mycket viktiga globala konferenser, nämligen Financing for Development i , Sustainable Development Goals i och klimatkonferensen i , då vi fick ett nytt rykande färskt klimatavtal. gäller det att världen tar dessa mål vidare till konkret handling. Regeringen har lovat att tillföra 4 miljarder till den gröna klimatfonden som ska hjälpa utvecklingsländerna att klimatinvestera och klimatanpassa. Det i sin tur var en viktig komponent i framgång i , där och vår gröna klimatminister genom sin viktiga roll som medlare bidrog till att världen nådde det ambitiösa målet om en maxökning av den globala temperaturen till . Regeringen kommer att fokusera på ett genomförande av sustainable development goals, och med det kommer en omarbetning av policyramverket för utvecklingssamarbetet att spela en viktig roll. Äntligen kommer vi att kunna se en seriös samstämmighet i vår globala politik. PGU har sett fint ut på papperet och varit viktigt, men med sustainable development goals tvingas och världen att verkligen agera utifrån samstämmighet. Här ska och vår regering visa på handlingskraft. Herr talman och ärade ledamöter! Vi ser klimatförändringar, terrorism, fattigdom.