prot · H209122 · 2015-09-03 00:00:00 — Men en viktig punkt i de riktlinjer som kom fram som förslag från Rigamötet är att den som flyger en drönare är ansvarig för dess användning. Det måste vara möjligt att ta reda på vem som framför drönaren och att utkräva ett ansvar. Vi är alla medvetna om att olyckor kommer att ske, även om det inte var avsett så. Frågor om försäkringar, det som man kallar för incidentrapportering, och hur man hanterar dem ser lite olika ut i våra länder. Men frågan är hur vi hanterar dem . Det vet inte jag, men det vet säkert statsrådet. Jag tycker att just den punkten är en viktig sak som bör poängteras redan nu för köpare och säljare. 145 Statsrådet (S): Vi kan väl bara konstatera att den nya tekniken innebär enorma möjligheter både vad gäller de tjänster man kan utveckla med den och vad gäller svenska tillverkare, som faktiskt ligger långt fram i den nya teknikutvecklingen. Självklart innebär det utmaningar när det gäller hur man reglerar den nya tekniken på ett sätt som gör att vi kan dra nytta av möjligheterna som vi motverkar riskerna. I det arbetet är regelgivning och lagstiftning naturligtvis ett viktigt instrument. Att vi gör detta gemensamt på EU-nivå, så att vi vet hur vi ska förhålla oss och så att vi i tillämpar de regelverk vi gemensamt har kommit fram till, tror jag är väldigt viktigt. En fråga som interpellanten tar upp, nämligen att kunna identifiera föraren, kommer naturligtvis att vara en knäckfråga. I det här sammanhanget tror jag att man behöver skilja på vad som är å ena sidan behov nya regler och å andra sidan behov av att säkerställa regelefterlevnad. Det finns nämligen redan ganska mycket regler i , och de olyckor och tillbud som har rapporterats har handlat om att människor inte har följt de reglerna. Det är alltså lite grann två olika saker, så det kanske inte är i första hand nya regler som behövs utan i stället information om hur regelverket ser ut samt kontroll av regelefterlevnaden. Där är det naturligtvis oerhört viktigt att kunna identifiera vem som har ansvaret för framförandet av drönaren. Sammantaget tror jag ändå att vi kan se att det kommer förslag från EU. Jag ser väldigt mycket fram emot att vi ska kunna ta ytterligare steg för att förbättra regelverket, så att vi kan dra full nytta av utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2014/15:691 om djurskydd i TTIP 146 Närings- och innovationsminister (S): har frågat landsbygdsminister vad regeringen ska göra för att se till att svensk djurvälfärd inte kommer att sänka nuvarande nivåer samt att svenska bönder som följer svensk lagstiftning inte utkonkurreras efter TTIP. Interpellationen har överlämnats till mig, då jag har det övergripande ansvaret för vår handelspolitik. konstaterar att mycket av vinsterna i detta avtal står att finna i att ta bort så kallade icke-tariffära handelshinder. Tekniska och icke-tariffära handelshinder är hinder som uppstår när det finns skillnader mellan tekniska föreskrifter, standarder och förfaranden samt vid bedömning av överensstämmelse mellan dessa. Avsikten med skillnader mellan ländernas föreskrifter behöver inte alltid motiveras av skilda politiska målsättningar eller skyddsnivåer, men den praktiska effekten utgör ett betydande hinder i den transatlantiska handeln. Regeringen är tydlig med målsättningen att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt, som möjligheten att upprätthålla och förstärka skyddet för bland annat miljön och arbetstagare samt människors och djurs hälsa kvarstår. Förhandlingsparterna har också varit tydliga med att de egna etablerade skyddsnivåerna inte är förhandlingsbara. Detta framgår tydligt i medlemsländernas offentliggjorda förhandlingsmandat till . Den nuvarande amerikanska administrationen har också åtagit sig att inte skriva under ett avtal som medför sänkta skyddsnivåer. På samma sätt som ska konsumenter och medborgare på båda sidor känna sig trygga när de köper varor och tjänster. Vad gäller den svenska djurvälfärden vill jag med all tydlighet klargöra att någon urholkning av det tydliga och kraftfulla regelverk vi har i inte kommer att ske. Utmålade scenarier om att amerikanskt kött som är producerat med exempelvis tillväxtbefrämjare eller hormoner skulle komma in i EU är felaktig information och riskerar att vilseleda allmänheten och konsumenter. Vikten av ett gott djurskydd sträcker sig utanför vårt lands gränser. Därför krävs gränsöverskridande lösningar. Inte minst är detta viktigt eftersom ett gott djurskydd, tillsammans med förebyggande djurhälsoarbete, är nyckelfaktorer i arbetet med att minska antibiotikaanvändningen till livsmedelsproducerande djur och därigenom motverka utvecklingen av antibiotikaresistens. Jag och regeringen anser därför att djurskydd och minskad användning av antibiotika i djurproduktionen är några av de viktigaste förhandlingsfrågorna på jordbruks- och livsmedelsområdet. 147 (V): Jag vill tacka handelsministern för svaret på min interpellation om handels- och investeringsavtalet TTIP och hur det kan påverka våra möjligheter att föra en progressiv politik på hemmaplan. I det här fallet gäller det en bra djurskyddspolitik. Frihandelsförhandlingar, och i synnerhet dessa förhandlingar mellan och , handlar ofta om att undanröja så kallade handelshinder. Man ska alltså göra det lättare att låta flödet av varor och tjänster strömma över gränserna. Traditionellt sett har det handlat om att länder har haft höga tullar och tariffer mot varandra, det vill säga att man betalar mycket pengar för att exportera saker. Jag kan hålla med om att det är bra att ta bort höga tullar och tariffer, men är det så att tullarna mellan och EU redan är väldigt låga. Vi är nästan ett frihandelsområde. I stället har vi dock rätt olika lagar på flera områden. Det gäller miljöområdet, det arbetsrättsliga området, skyddet angående det vi köper i butiker – alltså konsumenträtt – och inte minst djurskyddsområdet. I tillåter man tillväxthormoner som gör att köttet växer fortare, och det gör man inte i och inte i EU. I utfodrar man rutinmässigt djuren med antibiotika, och det har vi ett förbud mot i . I doppar man kycklingar i klor för att få bort bakterier och smuts. I finns det egentligen bara en enda nationell lag som rör skydd av djuren, och den handlar om hur djuren ska slaktas. Inom EU, och i synnerhet i , har vi en mycket mer utvecklad djurskyddspolitik. Vi ska komma ihåg att de stora köttproducenterna och livsmedelsproducenterna i verkligen lobbar för TTIP. De vill ha det här, och man kan fråga sig varför. Ja, självklart vill de exportera mat till i en utsträckning de inte kan . Men vad händer då när frihandel krockar med progressiv lagstiftning? Handelsministern säger i sitt svar till mig att han kan garantera att vi inte ska tvingas sänka våra skyddsnivåer. Jag skulle vilja höra från var i förhandlingstexten till detta framtida avtal det står tydligt inskrivet att vi har tydliga undantag på djurskyddsområdet. Kan det inte vara så, , att det kan vara oklart vad som ska gälla om ska få exportera produkter som är producerade på ett sätt som är olagligt i till exempel ? Amerikanska intressen vill exportera de produkterna, och då uppstår en krock. Vem ska avgöra vad som ska väga tyngst, den fria handeln eller vår progressivare lagstiftning? Ja, då finns det ett investerarskydd i förslaget till detta avtal. Investerarskydd vet vi vad det handlar om, nämligen att storföretag ska kunna stämma stater om deras vinster äventyras. Vi har sett detta på mängder av områden – stämde till exempel för att landet lagstiftade mot tobak, och vårt har stämt för att landet ska avveckla kärnkraften. Anser att detta är okej? Kan verkligen garantera att aldrig kommer att stämmas av amerikanska livsmedelsproducenter för att vi har en tuffare lagstiftning? 148 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med inledningen om tullar, tariffer och icke-tariffära handelshinder. Det är korrekt att tullarna är ganska låga på många områden mellan och , men det förekommer också förhandlingar om tullar inom TTIP. Även om några områden har låga tullar finns det nämligen varugrupper med höga tullar, såsom textil, konfektion, skor, keramiska produkter, varor av glas, motorfordon för transporter av gods – bara för att nämna några områden där tullarna faktiskt har betydelse för handeln. På en del av dessa områden har vi också väldigt starka svenska intressen för att få ned tullarna. Inte minst fordonsindustrin är ju otroligt intresserad av att få ned tullarna på de produkter vi säljer över . Det är klart att tullarna spelar roll, men jag delar bedömningen att det inte är det som är den stora poängen med det här handels- och investeringsavtalet. och EU har en av världens strängaste djurskyddsregler, och då är i framkant medan europeiska länder ibland har en tradition som vi inte delar på alla områden. Men generellt sett har en stark djurskyddslagstiftning jämfört med resten av världen. Det ska vi vara stolta över och fortsätta att värna om. Såväl förhandlingsmandatet som kommissionens förslag till förhandlingstext, som ligger ute på hemsidan , slår fast att TTIP inte kan underminera möjligheten att upprätthålla nuvarande skyddsnivåer för miljö, människors och djurs hälsa eller hindra parterna från att skärpa skyddsnivåerna. Kommissionen har däremot föreslagit ett samarbete med inom området djurvälfärd för att förbättra standarder avseende avel, innehav, hantering, transport och slakt av livsmedelsproducerande djur. Det är för tidigt att säga om kommer att säga nej till det, men har valt att offensivt gå in och säga att vi skulle vilja höja de nivåerna i snarare än att sänka dem. Det finns en liten underton i diskussionen från som innebär att det kanske ändå skulle kunna komma tillväxtbefrämjare eller hormoner in i EU och på svensk marknad. Men det är ju inte beslut som över huvud taget förhandlas inom TTIP, och båda sidor har sagt att det är nationell lagstiftning som avgör detta. Varför fortsätter att sprida bilden att hormondoppade kycklingar ska komma till ? Det är inte tillåtet , och det kommer inte heller att vara tillåtet . Det är klart att det är lätt att mitt i en förhandlingsrunda, när inte finns färdigförhandlat och vi inte har sett den färdigförhandlade texten, måla upp hur många skräckscenarier som helst. Men båda parter har sagt att vi inte tänker sänka våra skyddsnivåer. Från den amerikanska sidan är man lika orolig för europeiska standarder på livsmedelsområdet som vi är för amerikanska standarder på livsmedelsområdet. Var finns den politiska logiken i att det här avtalet kraftigt skulle sänka skyddsnivåerna på livsmedelsprodukter när flera av de exempel som lyfts fram inte ens är uppe till förhandlingar i ? Det kanske mer speglar allmänna inställning till TTIP, för har redan bestämt sig för att avtalet är dåligt, fast det inte är framförhandlat . Jag har en annan uppfattning. Jag tror att det är viktigt att göra det mesta för att avtalet ska bli bra. Jag tror att det påverkar svensk handel och investeringar mycket. är faktiskt den marknad i världen som har mest betydelse för svenska jobb av alla marknader, om man jämför länder runt om i världen. Det är klart att det är viktigt för svenska intressen att vi får ett avtal, att det blir omfattande och långtgående men också att vi står upp för till exempel svenska djurskyddsregler på ett klokt sätt. Vad jag ser i de förslagstexter som kommissionen har lagt fram är att de verkligen speglar de ambitionerna. 149 (V): lägger en svensk bonde ned sin verksamhet i . under den här långa sommaren, , är det en svensk bonde som slutar att bedriva sin verksamhet, därför att han eller hon inte längre har lönsamhet i verksamheten. Varför är det så, ? Varför är det så att hälften av all mat som köps i är importerad mat, när vi producerade ungefär 75–av maten härhemma i ? Jo, det är så att svensk livsmedelsproduktion är en del av den europeiska inre marknaden. Här finns det inga som helst hinder. Svenska livsmedelsproducenter är traditionellt sett inte lika storskaliga som man är nere på kontinenten. Vi har lite högre standard vad gäller både miljö- och djurskyddslagstiftning. Det är svårare för dem att konkurrera med de stora volymerna nere på kontinenten. Jag tycker att man kan jämföra gentemot EU:s inre marknad med och EU jämfört med här, för öppnar vi upp för en helt fri marknad av livsmedelsprodukter kommer det att bli ökade volymer. Det kommer att bli ännu svårare att konkurrera med en ambitiös djurskyddslagstiftning, miljölagstiftning och så vidare. , det är inte bara jag som säger det här. Det jag håller i min hand är en rapport från policyenhet som kom . De har bara analyserat hur ett framtida kan påverka europeiskt jordbruk – en otroligt intressant läsning, tycker jag. De skriver på s. 12 att ett sådant framtida jordbruk kommer att minska värdet av EU:s samlade jordbruksproduktion med . Det kommer inte att öka vår jordbruksproduktion, utan det kommer att minska jordbruksproduktionen. De pekar ut de baltiska länderna som särskilt sårbara därför att de är mer småskaliga. Jag kan tänka mig att nordiska länder som också är ganska illa utsatta. I samma stycke varnar de för att det kan bli en harmonisering nedåt, alltså att man måste anpassa lagarna till varandra och att man trycker ned lagarna, eftersom det blir den fria konkurrensen som blir det viktiga. När det gäller lagstiftningen säger att de här frågorna inte ens förhandlas i TTIP-förhandlingarna. Jag träffade , vice handelsminister. Jag tror att han var inbjuden av dig, , . Jag frågade honom: Finns det några som helst undantag? Då tog jag särskilt upp hormonbehandlat kött och genmodifierade grödor. Finns det några särskilda undantag i förhandlingarna? Är de här två frågorna undantagna i förhandlingarna? Han svarade: Nej, det finns inga som helst undantag. Vi förhandlar om allt. Jag noterar, , att när du säger att det finns garantier för att vi inte ska tvingas sänka vår standard pratar du om förhandlingsmandatet, alltså det mandat som EU:s ministrar har skickat till . Kan du inte i stället citera ur den text som man har förhandlat fram så här långt, den konsoliderade texten, alltså texten från början till slut, och berätta på vilka områden det finns undantag? Jag tror faktiskt inte att du kan det eftersom den är hemligstämplad. Och det är ett annat stort problem med de här förhandlingarna. 150 Närings- och innovationsminister (S): Jag delar verkligen bilden av livsmedelsindustrin i en väldigt svår situation, inte minst svenskt jordbruk . Det är egentligen beroende på en global kris som pressar priserna på ett sätt som gör det väldigt svårt för svenska bönder, inte minst de bönder som har investerat kraftigt i moderna produktionsanläggningar och hållbara produktionsprocesser för att kunna möta framtiden. Med de lån de har pressas de väldigt hårt av den marknad som vi nu ser. Det blir ju inte lättare av den kris vi har med , som innebär ytterligare restriktioner för handel med livsmedel i vår del av världen. Allt detta pressar svenska bönder ordentligt just , men inte bara svenska bönder utan globalt på ett helt annat sätt än . Det är därför som regeringen jobbar med en långsiktig livsmedelsstrategi för att utveckla det svenska jordbruket, höja kvalitet och konkurrenskraft och framför allt lyckas bättre på exportmarknaderna. Vi tittar på hela kedjan av livsmedel. Det handlar också om akuta insatser som vi ser just . Vi jobbar med kreditgarantier till de bönder som har tagit stora lån för att klara den här perioden av låga priser. Dessutom valde vi nu i budgeten, efter förhandlingar också med , att ytterligare kompensera jordbruket kostnadsmässigt i form av dieselskattekompensation, därför att vi ser att den här branschen är väldigt pressad. Framåt kommer att importera väldigt mycket livsmedel. Men vi ser också att efterfrågan på högkvalitativt livsmedel, ekologiskt livsmedel men också livsmedel med hög djurvälfärd, är något som konsumenterna värdesätter och prioriterar. Och det är inte bara i , utan i flera andra länder är det en ökad efterfrågan på mat och livsmedel som är producerat på ett klokt sätt. Jag hoppas och tror att inte menar att vi tack vare den internationella handeln med livsmedel skulle sänka våra standarder, utan att han snarare ser att det är en fördel för och svenska konsumenter att kunna handla livsmedel som producerats tryggt och bra men att det också är en möjlighet till export till andra länder när vi har tagit bort antibiotika från svenskt livsmedel, till exempel, vilket är en fråga som växer globalt sett. Om vi, när vi har ett frihandelsavtal för diskussion med , skulle avstå från att diskutera till exempel antibiotikaanvändningen, som vi vet är så kraftfull på andra sidan , vore ju ansvarslöst. har drivit på i de här förhandlingarna. Vi har haft det uppe i . Alla partier har ställt sig bakom att det är ett viktigt initiativ att ta att faktiskt se till att man också diskuterar hur man kan minska antibiotikaanvändningen i världen, och och kan medverka till det. Men det har inte varit uppe till diskussion i europeiska sammanhang att vi skulle avstå från rätten att reglera och avstå från rätten att fortsatt ha ett förbud mot import av klordoppade kycklingar. Menar verkligen att de här förhandlingarna leder till att vi måste ändra svensk lagstiftning? Det är det antyder att de här förhandlingarna ska leda fram till. Det är inte sant, så varför säger det? 151 (V): Jag tycker att näringsministern lyssnar lite illa på vad jag säger. Det jag säger är att vi avhänder oss rätten att reglera när sådana här frågor kan avgöras i hemliga förlikningsdomstolar med investerarskyddet ISDS som grund. Det finns med som en viktig komponent i det här avtalet. Jag förstår, , inte hur man kan vara en progressiv politiker, som jag tycker att du är, för du är ändå socialdemokrat, och förfäkta att storföretag – och det är bara företagen som med ett sådant investerarskydd kan stämma – ska kunna stämma stater för utebliven vinst eller om deras intressen rubbas. Vad är vitsen med det, och varför ska de här processerna vara hemligstämplade? Eftersom det här är min sista chans att ställa frågor skulle jag kunna fråga var i TTIP-texten det står att ska minska sin användning av antibiotika. Du pratar ju om att det ska vara en bärande del av . Och var någonstans i det man har förhandlat fram nu i står det att hormonkött ska fortsätta att vara förbjudet? Jag utesluter inte att vi faktiskt lyckas bibehålla stoppet för hormonkött och klordoppad kyckling – det här är två frågor som har tagits upp otroligt mycket i medierna. Det grundläggande problemet är ändå att storföretag kan stämma stater och att vi öppnar en helt fri marknad, och där progressiv lagstiftning står mot frihandel ska det avgöras i hemliga domstolar. Det tycker jag är ett av de bärande felgreppen med TTIP. 152 Närings- och innovationsminister (S): Jag tycker att det är bra att har fått in antibiotikafrågorna i de här förhandlingarna och att driver dem. Jag hoppas verkligen att det blir ett samarbetsavtal där och enas om att försöka göra insatser för att minska antibiotikaanvändningen i livsmedelsproduktionen globalt sett. Sedan är det precis som i alla andra frågor att måste fatta sina beslut om sin lagstiftning och och måste fatta sina beslut om sin lagstiftning. De här förhandlingarna kommer inte att leda till en ny lagstiftning om antibiotika i eller i . Det är det som blandar ihop . Jag tror att har rätt. Det blir inget hormonkött i . Det blir inga klordoppade kycklingar. har sagt att vi inte kommer att gå med på det därför att vi har en lagstiftning som säger att vi inte ska ha det i och i . Det blir lite misstänkliggörande med de här frågorna under en process där vi inte har förhandlingsresultat. har ju rätt. Det är inte färdigförhandlat, och då blir det lite svårt att bestämma på förhand hur avtalet kommer att se ut. Jag kan inte läsa upp avtalstexten eftersom den inte finns . Den är ju inte färdigförhandlad. Jag vet vad ingång i det här är. Jag vet vad förhandlingsmandat är. Det är kloka förhandlingsmandat. Jag tror på en ordning där och har en mer utvecklad handelsrelation med varandra. Jag tror att det gynnar både och intressen att vi har det, därför att är ett ganska litet men väldigt exportberoende land. Framtiden för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion finns inte bara i med svenska konsumenter. Det finns också i en värld som växer och som efterfrågar bra djurhushållning och bra djurvälfärd. Det är faktiskt något som man kan ta betalt för på en global marknad när man gör det på rätt sätt. Jag ser fram emot att återkomma till den här diskussionen när vi har ett framförhandlat avtal, för då kommer vi nog att se att jag hade rätt på de här två punkterna och det inte blev någon förändrad lagstiftning på de här områdena. Överläggningen var härmed avslutad. § 26 Svar på interpellation 2014/15:693 om svensk kultur 153 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om jag anser att vi i saknar en kultur, ett kulturarv, en identitet eller en historia som binder ihop oss. Vidare frågar interpellanten om jag anser att den svenska kulturen särskiljer sig från andra nationers kultur. Slutligen frågar interpellanten om jag kan och vill konkretisera den satsning på kulturarvsfrågor som jag lyft fram. Jag vill inleda med att tacka för att han ställt dessa frågor till mig, eftersom det ger mig möjlighet att vara tydlig i hur jag ser på det svenska kulturarvets betydelse i samhället. Regeringens grund för att stödja och främja den kultur och det kulturarv som finns i är det av fastställda målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund och att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att nå detta mål verkar regeringen även för att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Kulturarvet är ett gemensamt arv, det är under ständig utveckling och formas av människor tillsammans. Regeringens utgångspunkt är att alla har rätt att ta del av och vara med och forma kulturarvet. Det är otvivelaktigt så att i dagens , precis som i alla öppna och fria demokratier, är all kultur formad i ett utbyte av olika influenser, vilket är något som även skett genom historien. Kulturell interaktion och kulturellt utbyte har alltid haft en grundläggande betydelse för samhällets utveckling. Människor i , genom historien och , har formats i mötet mellan kulturella intryck från olika håll, vilket innebär att en människa inte tillhör en, och endast en, kultur. Vi tillhör alla flera kulturer . Avslutningsvis vill jag informera om att inleds ett arbete med kulturarvsfrågor med en bred ansats som utgår från pågående utredningar och uppdrag. Avsikten är att utforma en framtida statlig kulturarvspolitik som tar som utgångspunkt att kulturarvet är en gemensam resurs, som är under ständig utveckling och formas av alla människor tillsammans, och som alla människor på lika villkor ska ha rätt att ta del av oavsett bakgrund. 154 (SD): Jag ska börja med att tacka kultur- och demokratiministern för svaret. Dessvärre tycker jag att det är otydligt och otillräckligt som svar på mina frågor om att definiera betydelsen av just svensk kultur, vilket var min fråga. Ministern beskriver kulturers framväxt och livscykel mer än att sätta fingret på svensk kultur – den kultur som odlats och vuxit fram inom vår nations gränser. Någonstans är det självklart för oss alla att kultur är något dynamiskt, som ministern säger – organiskt, ständigt i förändring. Jag förstår att det är svårt att definiera svensk kultur. För oss som har vuxit upp här är det intuitivt – en känsla som kanske inte ens kan eller behöver beskrivas. Ett språk är föränderligt och organiskt, men det finns en tydlig benämning på de ljud som vi i oftast använder oss av för att kommunicera: det svenska språket.