prot · H209121 · 2015-08-27 00:00:00 — Det behövs ett helhetsperspektiv för att få bukt med problemen som finns på bostadsmarknaden. Alliansregeringen genomförde en del åtgärder för att förenkla reglerna men har också nu arbetat för att få fler regelförenklingar på plats. Ofta handlar det om, precis som statsrådet lyfte fram, att nya byggprojekt har dyra uppstartsprocesser, höga krav på byggregler, brist på byggbar mark och dåliga ekonomiska förutsättningar för att man ska våga och vilja investera. Studentbostäder är i grunden tillfälliga bostäder som man bor i under sina studieår för att sedan flytta vidare till ett annat boende. Det är just därför som och Alliansen har drivit på för att det ska vara extra lätta regler för att bygga och bo i studentbostäder. Det ska vara kostnadseffektivt att bygga studentbostäder och det ska vara en rimlig hyra för att bo där. Tillgänglighetskraven för studentbostäder måste fortsätta att ändras så att tillgänglighet kan förenas med små utrymmen och ge de låga boendekostnader som eftersträvas. Detta är ett av de viktigaste stegen för att gå vidare och få fram fler bostäder på studieorterna. Riktvärdena för buller behöver också höjas så att fler studentbostäder kan byggas i nära anslutning till infrastruktur och lärosäten. Tyvärr kan jag konstatera att regeringen, i stället för att införa regelförenklingar och göra det billigare att bygga och bo, väljer ineffektiva subventioner som både har visat sig vara dyra och byråkratiskt krångliga. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer det att presenteras några reformer från regeringen som medför regelförenklingar, och när kommer i så fall regeringen att presentera sådana reformer? 40 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för att han ställer upp i den här interpellationsdebatten som är oerhört viktig. Den är vältajmad också, vilket jag vet att brukar vara. Det är oerhört viktigt att alla de studenter som kommer in på sina hett eftertraktade utbildningar känner att det finns en regering och också en opposition som förstår deras situation. i regeringsställning har naturligtvis ett visst ansvar för situationen . Det har gått den nya regeringen tillträdde. Vi har jobbat mycket med regelförenklingsarbete, vilket tar upp i den fråga som jag svarade på. Vi kommer att fortsätta att jobba med regelförenklingsarbetet, för det är oerhört viktigt att det går fortare att bygga och att det därför blir billigare att bygga med bibehållen rättssäkerhet men också med bibehållen klimatsmarthet. Det vi bygger ska ju stå . Då är det viktigt att det som byggs faktiskt uppfyller klimatkraven och att byggandet är en del av klimatomställningen, för är det väl knappt någon som hävdar att vi inte har ett klimat som håller på att förändras. Det i sin tur kommer att leda till stora omvälvningar på vårt jordklot. Jag skulle vilja svara på ett antal av de frågor som tog upp. En av dem handlar om tillkännagivandena. Vi tycker naturligtvis att det är viktigt att vi går fram med breda politiska, parlamentariska lösningar som har tittat på och tycker är nödvändiga. Men om det är en sådan ingång som behandlar till exempel tillgänglighet är det oerhört viktigt att veta att de kvadratmeter som vi har nått ned till när det gäller studentbostäder är , som jag sa tidigare. Det är viktigt att måtta och känna efter hur stort det är för en person att bo, studera och festa på, ha gemensamma aktiviteter på och så vidare för att kunna tro att man skulle kunna ytterligare minska studentens boyta och boarea. Det här är någonting som jag vet att många studentorganisationer har synpunkter på. vill studentorganisationerna att det ska byggas mer studentbostäder. Då vill jag passa på att för men också för alla som lyssnar och tittar på debatten ta upp ett antal fundamentala fakta. Ett är att i 27 av totalt 43 högskole- och universitetskommuner finns det ett underskott. Det är en väldigt hög siffra, och det här är de senaste siffrorna. I årets bostadsmarknadsenkät bedömer kommunerna att ungefär 4 000 studentbostäder kommer att börja byggas och ytterligare ett antal hundra. Men det är en oerhört viktig satsning, för vi ser hur studenterna lider av den här situationen. Regeringen har ett investeringsstöd, vilket vi aviserade och förtydligade i går, då vi gick ut med detaljerna på en pressträff. Det är ett stöd som investerar i att det ska byggas små, klimatsmarta hyresrätter och studentbostäder för dem som har svårast att kunna betala de höga hyrorna när hyresrätter över huvud taget byggs. Utöver det har vi till akuta insatser . Regeringen har alltså sett denna utmaning och agerar. 41 (C): Tack, , för svaret! Jag skulle vilja börja med investeringsstödet. Det har ju visat sig att det är både dyrt och ineffektivt att arbeta med sådana förslag i stället för att arbeta med att göra det billigare och enklare att bygga. Jag skulle vilja gå in på det som kanske är det mest aktuella, nämligen bullerreglerna. Det är ett av de största problemen med att få tillgänglig mark att bebygga på studieorterna. Ofta finns det tillgänglig mark, kanske i närheten av lärosätena men framför allt i närheten av infrastruktur. Det fanns en förordning på remiss som alliansregeringen tillsatte utredningen av och som den nuvarande regeringen har haft att hantera. I utredningen fanns det förslag på att skulle vara gränsen vid bostadens fasad. Det gäller alltså inte inne i bostaden – där har vi andra regler, och det är ingenting som Alliansen har föreslagit att man ska förändra – utan vid fasaden. Med nuvarande teknik och byggmöjligheter kan man faktiskt isolera och på andra sätt få till en tyst ljudmiljö inne i en bostad. När det här förslaget kom till regeringen valde den att frångå de 65 decibelen och i stället sätta riktvärdet på , vilket skulle gälla alla mindre bostäder. Grundförslaget var på utsidan av byggnaden och speciella regler för just studentbostäder. Många remissinstanser, tunga remissinstanser, lyfte fram detta som en stor möjlighet för att få till studentbostäder i nya attraktiva lägen i närheten av infrastruktur eller lärosäten. Det hade skapat helt andra möjligheter att bygga bostäder. Men det här valde regeringen att frångå. Alliansen har också presenterat tillkännagivanden om bullerreglerna . Jag skulle gärna höra presentera lite mer om varför regeringen valde att frångå det förslag som var ute på remiss, som initierades av Alliansen och som hade kunnat skapa möjligheter till fler studentbostäder. Jag skulle också vilja ta upp detta med investeringsstödet, som ofta lyfts fram som något positivt. Byggbolagen, de som faktiskt ska bygga studentbostäderna som vi står här och debatterar, var även de kritiska till ett investeringsstöd. De ville ha förenklade regler. Förenkling av bullerreglerna och tillgänglighetsreglerna och andra sätt att snabba på planprocessen och möjliggöra tillgång till mark att bygga på är de frågor som är avgörande för att vi ska få till fler studentbostäder så att fler elever på våra lärosäten ska få tillgång till en bostad . 42 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för diskussionen om detta mycket angelägna ämne. För att börja från slutet handlar det om regelförenklingar som ställs mot investeringsstöd och en aktiv bostadspolitik. parti satt i regeringen förra och förrförra mandatperioden. Jag tycker att det var ett vällovligt arbete som gjordes med regelförenklingsbiten, men all annan bostadspolitik lyste med sin frånvaro. Man hade ett passivt bostadspolitiskt anslag, och man litade helt och hållet på att marknaden själv skulle lösa den bostadsbrist som faktiskt fanns även då. Jag kan inte beskylla för det arbete som de gamla regeringarna gjorde, men det är viktigt att veta vad som har hänt i närtid för att kunna ta till sig den information som tar upp och som bygger på en interpellation som har skrivit. När det gäller bullerregler är det viktigt att veta att vi har en ny förordning på plats. Den nya förordningen kom på plats efter ett mycket stort och viktigt grundarbete som gjordes av den förra regeringen. Sedan skickades den ut på remiss. Det är så det brukar gå till innan lagar men också förordningar sätts på plats. Då får experterna – både myndigheter och de övriga aktörerna som är verksamma på den öppna marknaden – tycka till. Det här gör man för att det ska finnas en balans mellan olika intressen, och här finns det uppenbara och tydliga intressen. Det ena intresset är att det ska byggas så mycket som möjligt – med bibehållen kvalitet, naturligtvis; det är jag säker på att och jag är överens om. Det andra intresset handlar om skyddet av människa och miljö, och det skyddet har vi ett antal myndigheter som riksdag och regering har satt att följa upp men också ange riktlinjer för. Det är lätt att ändra en bullerförordning – i alla fall relativt lätt. Men det är svårt att se de långsiktiga effekterna och olika typer av för människor och miljö skadliga verkningar. Om vi då tittar på buller ser vi att det var flera tunga remissinstanser som lyfte fram att buller är en väldigt farlig källa till olika typer av folksjukdomar. Hjärt- och kärlsjukdomar togs upp liksom stressrelaterade sjukdomar och barnens arbetsmiljö och levnadsmiljö. Alla dessa ingångar hade ett antal remissinstanser lyft upp på ett föredömligt enkelt och lättfattligt sätt. De stod mot de andra intressena, som handlar om att man vill kunna bygga på fler ställen. Regeringen gjorde en väl avvägd bedömning. Det tog tid att göra detta, för de här remissinstanserna kan man inte bara avfärda. När en remissinstans inkommer med en tung inlaga som säger att här kan finnas en fara för människa och miljö, då har vi som regering och jag som statsråd en skyldighet. Jag kan inte blicka tillbaka och tänka: Vi gjorde nästan rätt när vi tog den högre decibelnivån när det gäller bullerregler i stället för att ha en balans mellan behovet av att bygga och behovet av skydd för människa och miljö. finns det en bullerförordning som har trätt i kraft. Jag har fått många signaler om att den fungerar. Det byggs fler små lägenheter, vilket faktiskt var målet med arbetet. 43 (C): Jag tror att både statsrådet och jag är ivriga om målet, att det ska byggas, men våra vägar dit skiljer sig åt. Jag vill peka på några skillnader. är det ju framför allt buller vi talar om. Det var också tunga remissinstanser som pekade på fördelarna med förändring enligt det förslag som hade remitterats. I debatten ska man ha med sig – jag vänder mig till er som följer detta eller lyssnar – att förslaget inte gällde bullerreglerna i inomhusmiljön utan byggnadernas fasad, det vill säga utomhusmiljön. Då gör man det möjligt att bygga närmare vägar och järnvägar, som ofta ligger centralt och dessutom kanske nära lärosätena. Detta blir möjligt genom dagens och morgondagens teknik och genom att man förändrar bullerreglerna. Då kan man bygga närmare lärosätena och därmed få fram fler bostäder. När det gäller bostadsbyggande i allmänhet genomförde Alliansen ett antal steg i rätt riktning för att minska regelkrånglet. Man fick också marknaden att själv börja bygga. De mål som regeringen sedan satte upp för bostadsbyggandet hade i stort sett klarats av utan någon politik. Det visar bland annat statistik. Alliansen satte dock själv upp ett högre mål för bostadsbyggandet i , av den enkla anledningen att vi behöver fler bostäder, och vi kan klara det på marknadens premisser. Bostadsbolagen säger att det som behövs är regelförenklingar. Det behövs ökad tillgång till mark. Man behöver förändra och förenkla planprocessen. Vi behöver fortsätta se över bullerregler och tillgänglighetskrav. Till detta kommer vi att återkomma i höstens arbete och i fortsatta debatter. Men det hjälper tyvärr inte de studenter som står utan bostad när terminen snart börjar. 44 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för möjligheten att dryfta denna oerhört viktiga fråga. Den är viktig inte bara för mig och utan framför allt för de tiotusentals studenter som påbörjar en ny termin och måste kunna räkna med att både kommunerna och staten tar ett större ansvar. Vi vet att bostadsförsörjningen, lagstiftningsmässigt sett, är kommunernas ansvar. Det är något som varken mitt parti, parti eller regeringen vill ändra på. Däremot har vi olika vägar till målet. Den väg till målet som parti, , tillsammans med de övriga tre borgerliga partierna prövade under föregående , visade sig funka relativt väl, till en viss grad. Men man nådde bara till just den graden. Som statsråd med ansvar för bostads- och stadsutvecklingspolitiken menar jag att vi nu måste ta nästa steg. Vi ska fortsätta att jobba med regelförenklingar. Jag bereder ett lagförslag på departementet som handlar om att se över instansordningen för att skynda på överklagandeprocessen. Där skulle vi kunna kapa många dagar. Och är viktig, för som ett ärende förlängs är extra då en student får sova över hos en kompis, kanske tälta eller, vilket är ännu värre, tacka nej till en utbildningsplats. Detta skapar hinder och bromsar utvecklingen, eftersom människor som vill studera inte kan göra det, åtminstone inte med den inriktning de vill. Det är ett hinder för utvecklingen både för individen och för vårt land. Dessutom hindras arbetsmarknaden när företagen inte hittar bostäder åt sina nyanställda, som då tvingas tacka nej till att bli anställda i just det företaget. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellationerna 2014/15:725 och 727 om infrastrukturministerns hantering av frågan om flygplats 45 Statsrådet (MP): har frågat infrastrukturministern om hon tänker ta några initiativ i linje med beslut gällande utredningen om en avveckling av citynära flygplatser och om hon delar utredaren analys, där han konstaterar att det är osannolikt att skulle kunna stängas utan att försämra tillgängligheten i vårt land. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Eftersom interpellationerna delvis behandlar samma fråga besvarar jag dem i ett sammanhang. Regeringen har tillsatt en samordnare med uppgift att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Uppdraget ska redovisas . Samordnaren ska med bistånd av och i nära dialog med , , , , , , Swedavia, och andra berörda kommuner samt näringslivet och andra berörda parter bland annat pröva förutsättningarna att utveckla flygkapaciteten i samt därtill säkra både den flygkapacitet som står för och förväntas stå för genom främst en utbyggnad av och i andra hand en utvidgning av flyget från och till andra näraliggande flygplatser. Effekterna för tillgängligheten i hela landet ska särskilt beaktas. I uppdraget ingår också att tillsammans med möjliggöra förutsättningarna för en aktiv stadsutveckling med ett stort antal nya bostäder. Det kan exempelvis handla om planering för kollektivtrafik, skolor, arbetsplatser och grönområden. Effekterna av ett ökat bostadsbyggande på tillväxt och näringslivsutveckling ska särskilt belysas. Något ställningstagande till möjligheterna att stänga har varken samordnaren eller regeringen gjort, eftersom ett underlag för ett sådant ställningstagande inte finns tillgängligt. Samordnarens uppdrag är avsett att ge regeringen ett sådant underlag. Regeringen kommer i annat sammanhang att redovisa vilka åtgärder tillkännagivanden föranleder. 46 (M): Tack, bostadsministern, för svaren! Socialdemokraterna och har bildat en historiskt svag regering. Den har väldigt liten förankring i den här kammaren. Det gör att man också måste vara lyhörd för vad en majoritet av beslutar. En majoritet av den här har fattat flera beslut om just som inte överensstämmer med den syn regeringen har. Då finns det alltså skäl att samtala om just dessa frågor. Jag vill samtala med infrastrukturministern om infrastrukturfrågor. Min uppfattning är och förblir att flyg är en infrastrukturfråga. Jag tycker att bostadsministern är exceptionellt trevlig att samtala med, men han är fortfarande bostadsminister och inte infrastrukturminister. Det beklagar jag, men vi får väl föra ett samtal ändå. Bostadsministern ville i den föregående debatten – detta är ju inte den första debatt som infrastrukturministern har låtit bostadsministern föra i infrastrukturfrågor – inte ta diskussionen om förrän den KU-anmälan som jag hade lämnat in var färdighanterad. är KU-anmälningen färdighanterad. Regeringen har fått skarp kritik. Man har också blivit prickad i den här frågan. Därför är det rimligt, tycker jag, att man för den här typen av samtal. Sedan vill bostadsministern återkomma i annat sammanhang när det gäller vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av de tillkännagivanden som har riktat till regeringen. Mina frågor är i grunden väldigt enkla, och jag tycker att de är högst rimliga utifrån den situation vi befinner oss i. Jag har frågat infrastrukturministern om hon avser att ta några initiativ i linje med beslut när det gäller utredningen om en avveckling av citynära flygplatser. Jag har också frågat infrastrukturministern om hon delar utredaren analys där han konstaterar att det vore väldigt osannolikt att man skulle kunna stänga utan att försämra tillgängligheten i vårt land. Tyvärr får jag inga svar på frågorna. Jag får inte ens en diskussion med infrastrukturministern kring detta. Jag ställer då frågan till bostadsministern i stället: När och i vilket sammanhang avser regeringen att återkomma när det gäller just de tillkännagivanden som riksdag har riktat till den sittande regeringen? 47 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för möjligheten att än en gång förtydliga att arbetsformer ska respekteras. Det finns en sedvanlig ordning som varken vi eller , parti, vill ändra. Enligt den ordningen kommer regeringen att återkomma. Det kommer inte att vara något nytt påfund eller någon ny förändring eller ens något förslag om förändring. Vi kommer att göra precis som andra regeringar gör i en liknande situation. Frågan har varit uppe i KU. Som regering och som statsråd har vi helt och hållet en skyldighet att hantera ärendet på det sätt som är praxis i . 48 (M): Bara för att förtydliga det statsrådet sa ska jag säga: Det är på det sättet att bostadsministern i tidigare debatter har hänvisat till att inga svar kommer förrän KU har hanterat frågan. har ett enigt konstitutionsutskott riktat skarp kritik mot regeringen. Man har också prickat regeringen i den frågan. Då tycker jag att en rimlig fråga i kammaren till bostadsministern, som är regeringens representant, är: När avser man att återkomma? Jag fick inget svar mer än att man avser att återkomma, om jag förstod det hela rätt. Jag tycker att det kan vara rimligt att få ett svar. När återkommer ni med svar i den frågan? Sedan blir det lite märkligt. Jag hade ställt frågorna specifikt till infrastrukturministern om hur hon såg på det. Jag tänkte att vi skulle diskutera transportsystemet i dess helhet och vikt i detta. Men låt mig då få ställa en annan fråga. I det svar som bostadsministern har tagit fram säger han att man eller, rättare sagt, samordnaren ska föra en dialog med och berörda kommuner. Då är min fundering: Vad menar man med berörda kommuner? Är det kommuner runt omkring , eller avses de kommuner som faktiskt berörs, det vill säga alla kommuner ute i landet som på ett eller annat sätt påverkas av en eventuell nedläggning av ? 49 Statsrådet (MP): Jag vill förtydliga för att det finns en ordning i som naturligtvis känner till. Det är det som också kallas för skrivelse 75. Regeringen återkommer i alla de ärenden som har varit uppe i KU och berättar på vilket sätt hanteringen kommer att ske. Det är inte . Det är inte . Den kommer i helt sedvanlig ordning på det sätt som gällde för eget parti, . som man satt vid regeringsmakten var det exakt på det sättet. Vi kommer inte att föreslå någon ändring i det. Om vill föreslå någon sådan ändring är det möjligt eftersom han är lagstiftare och kan motionera i ärendet. Jag tycker att är en särdeles lämplig person för det här samordnaruppdraget, eftersom han har en stor bas när det gäller kunskap men också när det gäller nätverk. Han har i samband med att han utsågs fått en tydlig beskrivning av vilka dialogen ska ske med. Jag tänker inte räkna upp alla de instanser och myndigheter som jag faktiskt läste upp i mitt första anförande. Som jag också sa var det väldigt tydligt att det är av förklarliga skäl. Det är inte konstigt, , att det är som är huvudkommunen i detta ärende eftersom flygplatsen faktiskt ligger i . Men det står också väldigt tydligt, utan att definiera andra kommuner, att det finns andra berörda kommuner. Det finns ingen begränsning i vilka andra kommuner det skulle vara. är en särdeles klok man. Han har varit statsråd men också haft uppdrag i olika delar av vårt samhälle. Övertydligheten i att det här inte bara är en Stockholmsfråga tyckte jag var väldigt tydlig . Men det skadar inte att vi förtydligar det ytterligare. 50 (M): är det på det sättet att har riktat skarp kritik. Man har också prickat regeringen. I min fråga som jag också ställer till infrastrukturministern undrar jag hur man avser att gå vidare med de tillkännagivanden som riksdag har beslutat om. Återigen får jag inget svar. Jag ifrågasätter inte regelverket – det kan nästan låta så om man precis har kommit in i debatten. Jag ifrågasätter inte regelverket på något sätt, utan min fråga är helt enkelt: När avser regeringen att återkomma med svar på detta? Det är inte någon kritik av regelverket på något sätt, utan det handlar bara om en tidsplan för hur regeringen tänker återkomma i frågeställningen. Jag ifrågasätter inte heller lämplighet eller om han är en bra person eller inte. Han är en bra person som på flera olika sätt har tjänat vårt samhälle. Det är inte heller det som min fråga handlade om, utan jag frågade statsrådet om berörda kommuner. Man räknar nämligen upp en väldig massa statliga myndigheter. Sedan säger man , men man säger ingenting om kommuner i övriga landet. Majoriteten i tycker att Brommafrågan inte är en Stockholmsfråga. Vi tycker att faktiskt är en flygplats som servar en stor del av övriga . Då är det också rimligt att övriga i en remissrunda borde ha ingått i detta, men det har regeringen inte för avsikt att förtydliga, om jag förstår statsrådet rätt. 51 Statsrådet (MP): verkar fortsätta med att antingen missförstå mig medvetet eller att retoriskt försöka nagla fast någonting som jag har sagt på ett sätt som jag faktiskt inte på något sätt försöker säga. Jag säger det som uppfattade redan i mitt första anförande: I sedvanlig ordning återkommer regeringen i skrivelse 75. Exakt datum för det kan man ta reda på genom att ringa riksdagskansliet och se till att det exakta datumet tas fram. Förra gången det här skedde var datumet . Det är skrivelse 75. Jag läser innantill: I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fattat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Det här är praxis. Om vill runda denna praxis eller om han vill ändra praxisen står det honom fritt att göra detta. Jag kan varken rekommendera eller avrekommendera det, för jag är inte riksdagsledamot. Däremot har jag varit riksdagsledamot i denna kammare. Som gruppledare skulle jag ha rekommenderat mina riksdagsledamöter att låta bli att ändra på den här praxisen, för den har tjänat riksdag väl, och den fungerar på ett sådant sätt att det faktiskt skapar utrymme för att vara riksdag och för regeringen att vara regering. På det här sättet hoppas jag att det blir tydligare och att syfte med interpellationsdebatten har uppnåtts. Överläggningen var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2014/15:672 om statliga bolag 52 Närings- och innovationsminister (S): har mot bakgrund av Soneras verksamhet i Eurasien frågat mig om det går att vara ett bolag i statlig ägo och verka på den marknad som man nu gör och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra korruption i de svenska statliga bolagen framöver. Regeringen har höga förväntningar på alla statligt ägda bolag och vill att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande.