prot · H20951 · 2015-01-27 00:00:00 — Det är det som vi måste ta hänsyn till när vi gör avvägningar kring hur vi ska utforma de olika lagarna. Därför är det positivt att regeringen har sagt i regeringsförklaringen att vi strävar efter att stärka integritetsskyddet bland annat vad gäller just datalagring. Det är det som regeringen är överens om, och det står också bakom. 67 Statsrådet (S): Jag är naturligtvis glad över att är nöjd med den tidigare regeringens arbete. Det kanske inte är så överraskande. Jag är naturligtvis också glad över att är nöjd med den nuvarande S-MP-regeringens arbete. Det är lite mer överraskande men inte desto mindre glädjande. Det tar jag tacksamt emot. Jag är också glad över att uppskattar svaret på den andra frågan. Lite mer oroad är jag över att han inte uppskattar svaret på den första frågan, även om han inte vill betygssätta det. Bakgrunden till att jag inte kan svara på den är att just de frågor vill diskutera är föremål för utredning. Men jag kan säga så mycket att jag inte ser framför mig begränsningar av polisens möjligheter att inhämta information. Jag vill inte föregå utredarens arbete, för han har att se vilka saker vi kan göra för att stärka integritetsskyddet. Jag är nämligen av den bestämda uppfattningen, vilket jag också har gett uttryck för i kammaren tidigare, att det går att kombinera en hög nivå av skydd för den personliga integriteten och ett effektivt verktyg för polisens brottsbekämpande verksamhet. 68 (M): Vi är då uppenbarligen två som är nöjda med det grundläggande arbete som har gjorts tidigare. Huruvida jag är nöjd med det nuvarande återstår att se. Jag är dock inte så nöjd med interpellationssvaret så här långt, kan jag säga. Jag vill också klarlägga att man inte får vara slarvig med ord. Att ta ut uppgifter i efterhand efter en domstols beslut är inte detsamma som att övervaka. Då får man gå till en ordlista eller ett lexikon och slå upp vad det ordet egentligen betyder. Det hänvisas väldigt mycket i detta svar, och i en massa andra interpellationssvar , till en fantastisk utredning, som jag själv sitter med i, . Den benämns kommission i interpellationssvaret, men det är bara en kommitté. Eftersom jag sitter i utredningen har jag noga gått igenom direktiven. Det har diskuterats gromning och sagts att det är någonting som ska lösa. Det hittar inte jag i direktiven. ska tydligen också ta hand om trafikdatalagringen. Det hänvisas till denna utredning. Det känner jag inte heller igen. Det står i interpellationssvaret att ”Datainspektionen och den parlamentariska ” – kommittén – ska ”göra en översyn av befintlig lagstiftning, också i ljuset av att fler privata aktörer samlar in information om konsumenter”. Men det har ju inte med saken att göra. Det är inte Icakort vi pratar om . Det är bakgrunden, och det är det utredningen ska titta på också. Men detta handlar om gammal lagstiftning, trafikdatalagring, där det nu hänvisas till en och samma utredning, som inte ens har täckning för detta i direktiven. Där måste jag säga att jag blir besviken över svaret. Jag vill fortfarande få detta klarlagt. Ministern lämnar en öppning här: Han vill inte lämna ett besked om huruvida han är beredd att se till att minska polisens möjligheter till brottsbekämpning genom att ta ut trafikdatalagrade uppgifter. förstår jag att det är ett problem. Ministern tillhör ett parti, och det har varit en annan deltagare uppe i debatten som tillhör ett annat parti. Båda partierna sitter i regeringen, och båda partierna hade en klar och tydlig ståndpunkt före valet. Socialdemokraterna är för trafikdatalagring, och är emot trafikdatalagring. Men ni måste samfällt agera som en regering, och ni måste kunna lämna ett besked. Det är inte riksdagsledamöterna i majoriteten som ska lämna ett besked, utan det är den ansvarige ministern. Detta är avgörande för svensk polis möjligheter att utreda och lösa grova brott, och därför är en otydlighet väldigt olycklig. Jag repeterar därför min fråga: Är ministern beredd att inskränka polisens möjligheter att använda sig av uppgifter baserade på trafikdatalagring? 69 Statsrådet (S): Jag är ledsen om missförstod mig. Men det var ju som hade hand om det här i sin utredning. Det andra nämndes också i svaret. Det är som ska titta på vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den personliga integriteten i samband med datalagring. Han kommer att redovisa detta månad. Du begär att jag ska ha en åsikt om vad han kommer fram till innan han har gjort sin utredning klar. Det kan jag inte ha, för jag vet inte vad han kommer fram till. Jag kan inte på det sättet föregripa utredningen. Jag går så långt, , som att säga att jag inte ser framför mig några begränsningar av polisens möjligheter att jobba aktivt. Men jag kan inte, som sagt, ta ställning till förslag som jag inte har sett. Det hoppas jag att även har förståelse för. 70 (M): Nej, jag tror inte att jag har missförstått någonting. har kvar detta uppdrag tillsammans med ytterligare en person, och det handlar om en liten del av detta, insamlingslagen. Vad man vill att de ska titta på där är inte ett ställningstagande till huruvida polisen ska ha möjlighet att använda uppgifter som kommer från trafikdatalagring. Därom är de ju överens, utifrån sin tidigare utredning. Frågan gäller att se över insamlingslagen och om sättet att lämna över uppgifterna till polisen kan förändras. Det är det grundläggande uppdraget. Det handlar inte om polisen ska ha en begränsning eller inte utan om tillvägagångssättet. Det är en helt annan sak. Ni har från regeringens sida hänvisat till i ett flertal olika interpellationssvar. Jag vill fortfarande hävda: Detta har inte med denna sak att göra. Det här handlar trafikdatalagring, och det handlar inte om Icakort. Svaret står där skriftligt, oavsett om du vill det eller inte, . Ni får gå igenom interpellationssvaren mer noggrant innan ni lämnar över dem till . Här står det svart på vitt. 71 Statsrådet (S): var det inte det jag sa. Det går för alla att läsa i kammarens protokoll. Jag sa att det i detta avseende var den utredningen vi väntade på. I ett bredare perspektiv om integritet tog jag upp det i mitt interpellationssvar. Om statsråd i andra debatter har hänvisat till den utredningen får du nog ta upp det i fråga om de interpellationerna, . rör det den här interpellationen. Jag är tyvärr förhindrad att kommentera debatter jag själv inte har närvarat vid eller inte deltagit i. När det gäller lagen om elektronisk kommunikation, datalagringsdirektivet och den personliga integriteten vill jag bara avslutningsvis säga att jag är övertygad om att det går att skärpa skyddet för den personliga integriteten utan att hindra polisens möjligheter att utreda allvarlig brottslighet. Jag tror att vi tillsammans i denna kammare kommer att kunna bidra till den typen av positiva förändringar. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2014/15:208 om förbättrad hyresstatistik 72 Statsrådet (MP): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka konsumentperspektivet på hyresmarknaden genom att hyresstatistiken förbättras, dels när jag avser att återkomma med förslag på förbättrad hyresstatistik. Bra hyresstatistik är viktig för staten, konsumenterna och andra aktörer. Hyresstatistiken, liksom all statistik, kan naturligtvis alltid utvecklas. måste behovet av viss statistik och kvalitetskraven vägas mot varandra. Att utveckla hyresstatistiken på det sätt som föreslogs av och som tittade vidare på har visat sig vara mycket komplicerat och kostsamt. För att en utvecklad hyresstatistik ska fungera som konsumentinformation krävs det att underlaget utgörs av om inte alla hyror i ett område så i vart fall en mycket stor andel av dessa. Hur mycket som sedan egentligen tillförs när det stora flertalet hyror i beståndet är kollektivt förhandlade med hänsyn till bostädernas bruksvärde är en av flera frågor som diskuteras i den beredning som pågår inom . 73 (FP): Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag uppfattar att vi ändå är ganska överens om att själva frågan om hyresstatistik är nog så viktig. Vilka behöver statistik? Jag skulle vilja säga att det är en viktig konsumentfråga. Det är först och främst konsumenterna som behöver god statistik eftersom det är grunden för information om hur hyresmarknaden fungerar. Beslutsfattare behöver statistik så att vi kan följa reformer och förändringar på marknaden men också om vi saknar reformer som det behöver fattas beslut om. De som bygger och investerar behöver definitivt statistik, inte minst om hyresnivåerna. De är också en del av signalsystemet. Forskare, debattörer, analytiker med flera behöver också statistik. Det är ganska intressant att det är många som har uppfattningar om hur hyresmarknaden fungerar, trots att vi inte har fullödig statistik som visar hur lagstiftningen fungerar i alla delar. Det saknas transparens. Konsumentmakt, valmöjligheter, förhandlingsstyrka och beslut förutsätter god information. Där är den här statistiken väldigt viktig. Statsrådet invänder att statistiken inte är relevant eftersom hyran är förhandlad. Jag skulle vilja påstå att det inte spelar någon roll hur hyran beslutas. Det viktiga för konsumenterna och oss övriga är att veta var hyresnivåerna ligger. Mot bakgrund av svaret skulle jag vilja fråga statsrådet om han avser att återkomma med åtgärder och i så fall när. Det är nämligen oklart i svaret. Statsrådet anger också att har påtalat att ett förslag skulle vara kostsamt och komplicerat. Men påtalade också någonting helt annat. angav i sin rapport följande: ”Regeringen bör … involvera hyresmarknadens parter att undersöka behovet av en konsumentinriktad hyresstatistik samt förutsättningar och möjligheten att använda parternas regionala databaser.” Statistiken finns nämligen, och den finns samlad. Men den finns inte samlad på nationell nivå. Aktörerna – fastighetsägarna och – har databaser med hyresnivåer. Kunskapen finns alltså någonstans. Men självfallet ska man visa respekt och beakta deras roller. Det kan finnas många argument mot och hinder för att sprida uppgifterna till konsumenten. har dock i en rapport visat på att dess kunskaper är omfattande. Mot bakgrund av den förhandlingsordning som finns angav föreningen i en rapport att man har ett underlag som motsvarar av exempelvis fastighetsvärdar. Man har alltså väldigt stor kunskap. Därför vill jag återkomma till frågeställningen om det är möjligt att hitta vägar, också mot bakgrund av det säger: att man skulle kunna hitta vägar fram där också de aktörer som finns på marknaden och som har kunskap skulle kunna bidra. Men det förutsätter att det finns en politisk vilja. Därför vill jag återkomma till mina frågor om statsrådet avser att återkomma med förslag och i så fall när. 74 Statsrådet (MP): Tack så mycket, , för frågan! Vi är absolut överens om att den är viktig när det gäller hur samhället kan jobba vidare med transparens och långsiktighet som leder till det som det här i grunden handlar om. Vi har bostadsbrist. Den kanske inte så mycket beror på det som kommer att göras som på det som inte har gjorts tidigare. Jag vill börja med att svara på den ena av de två frågor som jag uppfattade från , nämligen om vi kommer att återkomma i den här frågan. Som jag sa i svaret pågår en beredning inom . Jag har inte för avsikt att förekomma den beredningen, men det är inte alldeles omöjligt att vi återkommer i frågan. Då känns det väldigt bra att vi har en uttalad linje från och . Det tar jag med mig från den här debatten. När det gäller diskussionen om statistik vill jag återkoppla till det som sa efter att man hade rett ut detta. Man menade att ur ett konsumentperspektiv kan hyresstatistik bli betydelsefull först när uppgifter om hyresnivå kopplas till lägenhetens standard. För mig låter det som att man säger: Eftersom det är för krångligt gör vi ingenting åt det. Men så får det inte tolkas, utan det handlar i grunden om hur vi långsiktigt ser till att konsumenternas kunskapsinhämtning finns med i det långa perspektivet: Vad ingår i hyran? Vilka värden representerar hyran? Där har vi också bostädernas egenskaper – huruvida de standardiseras eller normeras är en öppen fråga. Det exempel som har utretts är det tyska exemplet. Det finns stora skillnader mellan den tyska och den svenska bostadsmarknaden. I har vi till exempel ett system där hyresbildningen sker på ett helt annorlunda sätt än i . Merparten av hyrorna i bestånd sätts efter de kollektiva förhandlingarna, och den lagstadgade bruksvärdesprincipen säger att vid prövningen av en enskild hyra ska denna jämföras med hyran för likartade eller jämförbara hyreslägenheter. Man ska alltså ha samma hyra för samma typ av bostad. Man accepterar skillnader på . Skillnader i hyra motiveras av skillnader i bruksvärde. Detta gäller vid en direkt jämförelseprövning. Den typ av system som man har i har vi inte riktigt i . Därför menar jag att jämförelsen som har gjort och kommit fram till skulle kunna tas i beaktande vid beredningen. Det är den beredningen som jag har att invänta, och när den beredningen är klar är det inte alldeles omöjligt att vi får möjlighet att diskutera det här – kanske inte direkt i en interpellationsdebatt men i ett annat forum. 75 (FP): Kunskapen finns, och den finns spridd hos olika aktörer i samhället. Statsrådet säger att beredning av pågår, men vilka delar och vad gäller det? Egentligen argumenterar ju statsrådet emot slutsatser. var mycket tydligt med att det tidsutrymme som fanns för att göra utredningen var väldigt kort. Det finns alltid möjlighet för ett statsråd att vidta ytterligare åtgärder för att ge ett uppdrag, om nu frågan är viktig. Jag kan inte riktigt förstå varför frågan ska kompliceras. Kan inte konsumenter, de som bor eller de som söker bostad, få värdera statistiken? Man måste ju börja någonstans. Om man jämför hyresmarknaden med ägarmarknaden ser vi att vem som helst av oss som är intresserad av hur det ser ut på bostadsmarknaden kan surfa in på olika sidor och se vad det kostar att köpa en bostad, antingen det är ett fritidshus, en bostadsrätt eller något annat. Där kan man lätt följa priserna även om vi inte alltid vet vilken standard just den bostaden har. Men vi kan alltid få någon form av riktvärden. Den statistik som finns hos SCB är på väldigt aggregerad nivå och går inte att följa i olika kommuner. Ska man verkligen tala om konsumentmakt borde det vara självklart att man kunde hitta nyckeltal på stadsdelsnivå och kanske kvartersnivå, så att man kunde följa prisutvecklingen. Det är ett sätt att stärka konsumenternas makt och möjligheter. Jag tycker att man gott och väl skulle kunna se på möjligheter hur man kan påbörja en sådan utveckling. Naturligtvis är det näst intill omöjligt att få detaljerade uppgifter om varje lägenhet, men man måste börja någonstans och få någon form av riktvärden per kvadratmeter. Vad kan konsumenten göra ? Man får läsa årsredovisningar och höra med bekanta. Vi politiker går också ut och frågar folk vad de har för hyra: Vad betalar ni för hyra för på Söder? Så får vi en uppgift. Så länge vi inte har en tydlig gemensam bild försvåras också reformdebatten. Vi kanske inte alltid pratar om samma saker. Jag tror att det vore viktigt för konsumenterna och för samhällsdebatten att vi kan jämföra och se hur verkligheten ser ut. Det är också intressant att jämföra oss med andra länder som har kommit en bra bit längre. Jag kan inte riktigt förstå det motstånd som finns. Uppgifter och fakta finns redan. I den rapport som gav ut anför man också att den statistik som finns hos bland annat SCB och inte är heltäckande. För hade man statistik över 1 750 hyreslägenheter, men databas omfattar 180 000 lägenheter. Det måste vara en intressant spegling av marknaden om man har möjlighet att sprida den statistiken. Jag har all respekt för att detta måste ske i samråd med parterna eftersom det är de som äger uppgifterna. Men varför inte försöka ta ett steg för att öka konsumentmakten? Det vore ett sätt att stärka konsumenternas möjligheter, att diskutera hyresmarknadens funktionssätt och att se till att vi beslutsfattare får ett bra underlag. Därför vill jag återigen höra med statsrådet: det inte möjlighet att ta något steg i någon riktning, så att vi kan komma lite längre, även om vi inte har löst hela frågan i alla dess komplicerade delar? I detta anförande instämde (C). 76 Statsrådet (MP): Tack, , för ditt intresse för detta område! Det är ett område som är viktigt för att vi ska få en långsiktighet i arbetet. Mitt tidigare inlägg skulle kanske kunna tolkas som att jag skulle vara emot detta. Därför vill jag rada upp ett antal argument som talar för hyresstatistik. Hyresbildningen i har gått mot en ökad differentiering och fragmentisering. avgörs flertalet hyrestvister, till följd av svårigheter för parterna att presentera bra jämförelselägenheter, genom en allmän jämförelseprövning. I vart fall har bostadsföretagen, inte minst de allmännyttiga, kommunala bostadsbolagen, utvecklat modeller för så kallade rabatter när det gäller lägenhetsunderhåll. Där handlar det om borttagande av vissa saker från grundhyran eller om att välja dem som tillval när man betalar grundhyra. har arbete pågått med att utveckla olika modeller för tillval av service och kvalitet. Detta har hanterats på olika sätt av parterna. Av de nyproducerade lägenheterna är det bara en del som åsätts en kollektivt framförhandlad hyra, den så kallade presumtionshyran, vilket ofta har inneburit att en del av beståndet fått högre hyra. Häromsistens såg vi att man i testar en presumtionshyra som ligger lägre än genomsnittet. Vi har sett att denna utveckling har gjort att hyresbildningen i kommit att likna den i . Vi måste vara noga med vad det är vi mäter. har idéer om hur vi skulle kunna hantera hyresstatistiken. Jag skulle vilja höra lite om kostnadsbilden. Både parterna, som vi ju har dialog med, och experter inom området tycker att det skulle kosta väldigt mycket. Jag skulle vilja återge några siffror från SCB. Där redovisas tre alternativ för hur statistiken över hyror kan förbättras genom ett utökat urval som gör det möjligt att redovisa den. Kostnaden för redovisning på kommunnivå uppskattas till runt . Kostnaden för redovisning på församlingsnivå uppskattas till mellan 10 och 20 miljoner. För en totalundersökning blir kostnaden . Om man då också vill, som jag uppfattar att är inne på, ta med bruksvärdesfaktorer kommer kostnaderna att öka ytterligare. Det är inte helt gratis. Om vi i vår beredning ser att fördelarna väger över, att det faktiskt finns relevant nytta för konsumenter och att marknaden genom parterna skulle acceptera detta som en bra lösning är vi inte främmande för denna typ av förbättrad hyresstatistik, men vi måste se helheten. Jag är intresserad av hur tänker när det gäller kostnaderna. 77 (FP): Självfallet är kostnaden alltid en viktig faktor. Jag har också studerat den kostnadsbild som statsrådet återger – allt från 4 miljoner upp till, om man skulle väga in bruksvärdesfaktorer och göra en superdatabas, 50, 60 eller 70 miljoner. Men då är detta ett arbete som ska påbörjas från grunden. När kunskapen finns hos parterna – vi har registersystem och vet exakt var lägenheterna finns – kan man då inte på något sätt försöka hitta en vinna–vinna-relation? Insamlingen av data behöver ju inte ske från grunden, utan informationen finns redan i databaser. Jag har all respekt för att det är parterna som äger informationen. Självfallet ska parterna själva tycka att det finns ett värde i detta. Men det handlar i så fall inte om att bygga en ny databas och göra en ny typ av datainsamling. Frågan om vilken kvalitet det ska vara på statistiken är viktig. Om man har tänkt sig en superdatabas med alla möjliga variabler förstår jag att kostnadsbilden ser ut som den gör. Men jag efterlyser statistik som börjar i andra änden och faktiskt gör det möjligt för konsumenterna att själva följa med i hyresutvecklingen. Jag är helt säker på att det går att hitta smarta modeller för det om man får med sig parterna. Därför vill jag återkomma till den fråga som ställer i sin rapport men som statsrådet inte har berört. anger i sin rapport att detta skulle vara något som regeringen tittar på, hur man kan samarbeta med parterna för att finna en vinna–vinna-relation. Jag tror att det vore bra för konsumenterna, för debatten om bostadsmarknaden och hyresmarknaden, och det vore bra för oss beslutsfattare att få ett bättre beslutsunderlag så att vi också kan följa reformerna. Ökad information är ökad konsumentmakt. Jag hoppas att vi kommer att komma längre i den här diskussionen. 78 Statsrådet (MP): Jag tackar än en gång för att hon lyfter upp en fråga som annars kanske hamnar i skuggan av den vanliga debatten när vi pratar om bostadsbyggande och den enorma bostadsbrist som finns. Det är ett underskott som bara blir större och större. Jag vill lyfta upp en term som kanske lätt kan missförstås. En superdatabas är inte någonting som jag jämför med dagsläget, utan det är vad SCB, som är expert på statistik, påtalar. För att en hyresstatistisk för den ordinarie hyresmarknaden ska vara av sådan kvalitet att den kan vara till nytta för särskilt bostadskonsumenterna, alltså dem som både och jag värnar om, men också för samhället i stort krävs det antingen, säger , att den är heltäckande, alltså någon form av superdatabas, eller att den bygger på ett urval av tillräcklig storlek som gör det möjligt att med god säkerhet redovisa hyresintervall för olika delgrupper av hyresbostäder. När SCB säger så låter det i alla fall i mina öron som att det behövs ett gott underlag för att bereda ärendet – och det håller vi på med. Det behövs också – det är egentligen mer långsiktigt – en bredd rent politiskt. Om och dess talesperson i frågorna, , tycker att detta är en framkomlig väg är vi naturligtvis väldigt noga med att betona att vi är beredda att se om det här går att göra så att det inte blir ett politiskt käbblande utan en mer långsiktig nytta för konsumenterna och för aktörerna på marknaden. Jag kommer att återkomma i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2014/15:145 om effekterna av ändrad inriktning för 79 Närings- och innovationsminister (S): har ställt ett antal frågor om hur jag ser på läget för svensk fordonsindustri och dess betydelse, samt om hur jag försäkrar mig om att Fouriertransforms portföljbolag, liksom fordonsindustrin i övrigt, kan överleva både nästa konjunkturcykel och på . Fordonsindustrin är en hörnpelare i svensk ekonomi. Detta har upprepats både av mig och av statsministern. Med omkring 120 000 anställda är fordonsindustrin en av största branscher. Men fordonsindustrin har större betydelse än så. Genom en världsledande forskning och utveckling och en mycket konkurrenskraftig produktion höjer fordonsindustrin hela det svenska industriklustrets kompetens och därmed konkurrenskraft. Inom fordonsindustrin sker en mycket kvalificerad produktion och utveckling med ett stort inslag av tjänster. Med varje direkt jobb inom svenska fordonsföretag, i såväl som utomlands, skapas ytterligare andra jobb i . Svensk fordonsindustri drabbades hårt av finanskrisen och 2009. enades därför om ett krispaket riktat mot fordonsindustrin. Fouriertransform var en del av detta. Syftet med Fouriertransform var att stärka tillgången på kapital för fordonsföretagen. Men det dröjde innan bolaget kom igång med sin verksamhet, och fortfarande återstår en avsevärd del av kapitalet att investera. har utbudet av privat riskkapital minskat , särskilt för tillväxtföretag i tidiga faser. Tidiga skeden i företagens utveckling präglas av hög risk och långa ledtider till lönsamhet. Bristen på kapital i dessa tidiga skeden gör mindre innovativt och konkurrenskraftigt som företagsidéer och arbetstillfällen riskerar att gå förlorade.