prot · H20971 · 2015-03-12 00:00:00 — Det gäller inte minst skatter, andra delar av arbetsmarknaden, bostadspolitiken, utbildningssystemet och så vidare. har haft synpunkter på hur implementerar det så kallade visstidsdirektivet. Den förra regeringen arbetade med detta, och den nya regeringen gör det likaså. Frågan ligger nu på arbetsmarknadsminister bord, och om jag har förstått det hela rätt har man lovat att ett lagförslag ska komma . Vi förutsätter givetvis att förslaget arbetas fram i dialog med arbetsmarknadens parter och att även framöver kan ha ett system där vi inte ytterligare höjer trösklarna för dem som står utanför arbetsmarknaden att kunna komma in och få ett jobb. Fasta anställningar ska, precis som har påpekats, vara grunden på den svenska arbetsmarknaden. Så är det också ; av alla på arbetsmarknaden har en fast anställning. Tidsbegränsade anställningar är dock en viktig bro in på arbetsmarknaden för många – ungefär var tionde visstidsanställd kommer att få en tillsvidareanställning under det här kvartalet. Våra regler för ledighet, studier, föräldraledighet, sjukfrånvaro och annat gör att det måste finnas en möjlighet till visstidsanställningar. Inom vissa yrken kan det vara lätt för en arbetsgivare att se om en provanställd är rätt person för jobbet och om personen sköter sina arbetsuppgifter, men det finns också många jobb där det kan ta att se det. Vi från och Alliansens sida menar att det är viktigt att det går att provanställa . Det gör att fler arbetsgivare är beredda att rekrytera ny personal. Det finns krav från på att allmän visstid ska utgå ur lagstiftningen, herr talman. Det blir i praktiken en återställare till hur det var , tror jag, då lagen om allmän visstid infördes. Det bör noteras att antalet visstidsanställda har ökat , men det har också antalet sysselsatta gjort. Sysselsättningen och antalet visstidsanställda har alltså ökat, men andelen visstidsanställda har endast ökat marginellt sedan lagen om allmän visstid infördes. Att det skulle förekomma ett omfattande eller systematiskt missbruk av detta är alltså svårt att hävda, menar jag. Det system som fanns var väldigt krångligt, inte minst för arbetsgivarna. De objektiva grunderna, som det heter, kunde innebära att en person var deltidssjukskriven på kanske . Någon annan var föräldraledig , och någon var ledig för studier på onsdagseftermiddagar. Från arbetsgivarens sida måste då vikarier sättas in på exakt dessa tider, för låt säga eller arbetstid. Med dagens system kan arbetsgivaren göra en bedömning att det finns frånvaro för exempelvis sjukskrivning, föräldraledighet eller studieledighet och ta in en person på visstid för att täcka upp det behovet. Det minskar byråkratin och ökar flexibiliteten, vilket vi från sida menar i grund och botten är bra. Därtill finns ett lagskydd med företrädesrätt till nya tjänster, oavsett om de är fasta eller vikariat, för den som har varit visstidsanställd eller längre. Avslutningsvis vill jag säga att och Alliansen såväl i går som och stod och står upp för arbetslinjen, goda villkor för företag och en god trygghet för arbetstagarna i . Vi arbetar för lägre trösklar in på arbetsmarknaden och för socialförsäkringar, omställning, rehabilitering, möjligheten att få nytt jobb, möjligheten att komma tillbaka och möjligheten att få en trygg tillvaro. 10 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Det är vår gemensamma alliansreservation, och den är bra. Min reflektion är att det nu är lite andra tongångar jämfört med när Socialdemokraterna var i opposition. Då höll Socialdemokraterna och ihop i många frågor, men man kan nu notera att har 11 reservationer i detta betänkande. Det är väldigt mycket. Att partiet ändå ger ett så starkt stöd till den socialdemokratiska regeringen på andra områden gör att jag funderar lite grann på hur propositionerna ska se ut under den här mandatperioden om ska fortsätta stödja Socialdemokraterna. Det betänkande vi debatterar har sin utgångspunkt i ett stort antal motioner som berör arbetsrättens område. Även om motionerna visar på lite olika inriktningar kan man, med tanke på hur utskottets betänkande ser ut, ändå påstå att det råder en relativt stor samsyn om den svenska modellen på arbetsmarknaden. Där lagen inte är tillämplig tillåter den stor flexibilitet med dispositiv lagstiftning där arbetsmarknadens parter själva kan komma överens om olika frågor. Det har inneburit att vi har få strejkdagar i , vilket är positivt för företagen, jobben och ekonomi. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att sträva efter en god anställningstrygghet för anställda. Att ha ett jobb innebär mycket för den enskilda individen. Det ger människor en känsla av att vara behövda och efterfrågade, och det ger en inkomst och livskvalitet på olika sätt. I går hörde vi i medierna att varslar tusentals anställda. Det är inte säkert att alla varslen de facto kommer att leda till uppsägningar, men det krävs en flexibilitet för att förhindra att de här personerna blir långtidsarbetslösa om de nu skulle bli uppsagda. Därför krävs det tidiga insatser, och det behövs oftast ett bra omställningsarbete ute i företagen för att förhindra långtidsarbetslöshet. Här finns en stor möjlighet för fack och arbetsgivare att tillsammans med trygghetsråd, trygghetsstiftelser och andra aktörer hitta lämpliga åtgärder för omställning. Vi får hoppas att det gäller även de Ericssonanställda. Det viktigaste för jobben och anställningstryggheten, herr talman, är ändå att vi har en ekonomi i som går bra – att vi har en hög efterfrågan på arbetskraft. Det är därför viktigt att alla politikområden hänger ihop. Arbetsrätten kan inte stå för sig själv utan är bara en del i att vi har en god arbetsmarknad. Företagande, innovationer, satsningar på infrastruktur, satsningar på ett bra utbildningssystem med mera är jätteviktigt för att vi ska kunna skapa nya jobb. Alliansen har ju jobbat med att försöka öka, förbättra och snabba på matchningen på arbetsmarknaden så att en arbetsgivare som söker en arbetstagare snabbt får tag på arbetskraft. När matchningen sker så fort som möjligt får vi nämligen en bättre och snabbare ökning i ekonomin. En fråga som alltid debatteras i arbetsmarknadsutskottet – i alla fall så länge jag har funnits med, det vill säga – är frågan om och utstationeringsdirektivet. kom 2010, och ursprunget var svenska och elfackets tvist med det lettiska företaget . Det gällde kollektivavtalsfrågor i ett byggprojekt i för . Företaget tvingades på grund av fackets åtgärder i konkurs, och företaget tog sedan frågan om huruvida fackets åtgärder var rimliga till Arbetsdomstolen – som i sin tur ansåg att frågan behövde ett klargörande i . dom 2007 gick det lettiska företaget till mötes. Man ansåg inte att det var rimliga stridsåtgärder från facket under de förhållanden som rådde i det här fallet. Det man framför allt såg som ett problem var att det var svårt för det utländska företaget att få klarhet i exakt vilka krav som ställdes på dem. Man ansåg även att företaget följde det man kallar den hårda kärnan, alltså att villkoren när det gäller lönesättningen var rimliga. Lönesättningen gick inte under andra svenska kollektivavtal på det här området. De anställda hade också semester och försäkringar. Det är det vi får ställa krav på. Vi får inte ställa krav på minimilöner, och det vill vi inte heller. Vi vill inte att ska fastställa löner. Därför har vi gett den makten till arbetsgivare och fack tillsammans. Det är de som ska avgöra nivån för när det blir fråga om social dumpning. EU säger tydligt nej till social dumpning. Därför blir jag alltid upprörd när Socialdemokraterna säger att vi är för lönedumpning. Nej, vi får inte lönedumpa, för det säger . Men måste ange till vad det är för lönenivå och kollektivavtal som alla som vill utstationera folk hit ska följa. En av de stora kärnorna i problematiken är att inte alla utstationerade företag vet vilka villkor som gäller. Det är upp till facken att bli tydliga här. Efter Lavaldomen stiftades lex Laval-lagen 2010 för att förtydliga vad som gäller. är en utredning på gång i syfte att ytterligare förtydliga lagstiftningen, vad EU-direktivet säger och vad som ska gälla i . Jag tror att det blir svårt att hitta nya ingångar i det direktiv som finns. Det Socialdemokraterna kan göra är att försöka förändra EU-lagstiftningen. Det var dock Socialdemokraterna själva som 1996 gick med på utstationeringsdirektivet som sedan implementerade av riksdag 1999. Det faller alltså tillbaka på Socialdemokraterna själva hur denna lagstiftning ursprungligen blev. Det vore intressant att få veta vad de tror att de kan ändra på. Det kanske kan berätta . Oppositionen har väckt ett stort antal motioner, bland annat om tidsbegränsade anställningar. tycker inte heller att det är bra om de staplas. Den lagstiftning och de direktiv som finns ska inte undergrävas, och vi vet att kommissionen inte är nöjd med situationen i . Vi är öppna för att titta på vad vi kan göra för att förbättra situationen om detta utnyttjas mot arbetstagare. Men vi vet också vikten av att ha kvar möjligheten till tillfälliga anställningar och att det, som flera har sagt, ofta är en bro in till anställning för unga människor och för människor med invandrarbakgrund som på detta sätt får en chans att pröva på ett arbete. Alliansen vill förlänga provanställningen från . Det skulle kunna vara ett sätt att stävja de tidsbegränsade anställningarna och ge företagen ökad möjlighet att pröva en person innan de bestämmer sig för fast anställning. vill också se en lärlingsanställningsform där arbetsgivare som anställer en lärling ska få ekonomiskt stöd för att kompensera handledarkostnader. Det kan ge unga ytterligare en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det har vi också en reservation om, men den tar jag inte upp . När det gäller LAS måste vi se till att fack och arbetsgivare fortsätter att ha den möjlighet de har. Vi ska framhålla att den svenska modellen gäller. Fack och arbetsgivare kan komma överens om hur uppsägningarna ska gå till. De kan gemensamt avgöra vilka yrkesgrupper och utbildningar som behöver finnas kvar på en arbetsplats eftersom lagen är dispositiv och ger en stor flexibilitet. Det finns dock många småföretagare som inte känner till möjligheterna och som inte vet exakt hur de ska använda sig av lagstiftningen. Det är därför viktigt att vi ger stöd till småföretagare i hur de kan använda LAS för att se till att företaget överlever. Jag tror att många är rädda för att byta jobb och missa sin LAS-tid. Man arbetar ju upp en LAS-tid på sin arbetsplats. Att människor inte vågar byta arbete riskerar att ge inlåsningseffekter. Jag vill vädja till Socialdemokraterna att titta på hur vi kan få en modern som är anpassad till dagens samhälle där vi har en EU-kontext och en globaliserad arbetsmarknad. LAS måste tittas på, men det ska göras på ett ordnat sätt av arbetsmarknadens parter. Låt mig nämna något om vår gemensamma reservation om möjligheten för arbetstagare att kvarstå i anställning efter till . Medellivslängden ökar, och vi vet att många vill vara kvar i arbete. Det är också viktigt för att vi ska kunna klara av våra välfärdssystem framöver. Precis som vi skriver i texten hoppas jag att Pensionsarbetsgruppen ska fortsätta att ta upp denna fråga så att vi får en arbetsmarknad där många kan känna sig inkluderade långt upp i åldrarna. 11 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. Det är viktigt att komma ihåg vad som är grundbulten i den svenska arbetsmarknaden och värna den. Det är att arbetsmarknadens parter sköter spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Det kan de göra också. Det betyder att vi inte ska göra påhopp på arbetsmarknadens parter. Det fanns tyvärr ansatser till det från den borgerliga regeringen när man gav sig på a-kassan, för då försvagade man en part. Ska vi kunna upprätthålla det här måste vi ha dessa fria, självständiga och starka parter som vi sätter stor tillit till och som har en hög organisationsgrad och kan lösa de många problem som finns i arbetslivet. Precis som det har sagts tidigare förändras kollektivavtalen i takt med att arbetslivet förändras. Men de är hållbara , och de är inte beroende av vilken politisk majoritet som råder i den lagstiftande församlingen. Det är en princip som fler partier borde förstå fullt ut. Jag ger en eloge till och som har sagt att det är viktigt att parterna sköter detta. Tyvärr finns det andra partier som inte förstår det utan försöker lägga fram förslag utan att ha en aning om hur de kommer att slå där ute. Finns det kollektivavtal kan man laga efter läge, och det gör man ute i arbetslivet. Jag ska inte vara elak i talarstolen, men det är bra om man kan hålla fingrarna borta från syltburken. Med det menar jag inte att vi inte ska göra något. En fördel med är att man ser de problem som finns. Kanske är ni lite för ivriga, åtminstone i detta läge, att föreslå en massa förändringar, . Många av frågorna håller på att hanteras av parterna. Å andra sidan ser ni på den borgerliga kanten bekymmer som egentligen inte är bekymmer och föreslår lagstiftning som innebär försämringar. Jag kan inte förstå att en utökad provanställningstid skulle leda till någon förbättring. Arbetsmarknaden i är flexibel. Vi hörde det i går när utskottet var på ett mycket trevligt besök hos . Där talade man bland annat om turordningsregler och lagen om anställningsskydd. Deras bild var att det finns myter om det, och det vet vi att det finns. Å ena sidan finns det de som säger att lagstiftningen är alldeles för rigid och hård och att man hålls utanför. Å andra sidan ser vi att det bara rinner igenom. Det finns löntagare som tror att vi har ett starkt anställningsskydd, vilket vi egentligen inte har. Verkligheten finns någonstans däremellan. Därför kan jag heller inte förstå att en del partier på den borgerliga kanten vill gå in och förändra lagen om anställningsskydd, till exempel turordningsreglerna. Kan definiera ordet kompetens? De säger att det ska vara rättssäkert och att det inte ska finnas något godtycke. Det ska vara objektivt när det gäller begreppet kompetens. Då blir det väldigt svårt. För att hela den svenska modellen ska fungera måste vår roll vara att se till att båda parter har rätt förutsättningar. Dessa ska vara rimliga och balanserade så att både näringsliv och fackföreningar kan fortsätta att ta ett stort ansvar. Om man kan jobba fram goda villkor och ha en fungerande lönebildning kan vi upprätthålla vår konkurrenskraft mot omvärlden. Men då är det viktigt att verkligen se till att det finns förutsättningar för facken att organisera sig och värva fler medlemmar. Tillsammans med företag som organiserar sig i näringslivets olika organisationer blir detta en grund för ordning och reda på svensk arbetsmarknad. hittar man inte dessa lösningar. Då finns det en roll för den lagstiftande församlingen att tillsammans med parterna hitta hållbara lösningar. Till detta kan man lägga en aktiv näringspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik som ger möjligheter till omställning till nya jobb och en rimlig ekonomi man befinner sig mellan två jobb, det vill säga när man har drabbats av arbetslöshet. Det finns en myt – jag vill kalla det så, även om man säkert inte håller med på den borgerliga kanten – nämligen att bara det blir billigt får folk jobb. Jag tror inte att det är så. De arbetsgivare jag träffar säger: Jag vill ha folk som kommer i arbete så fort som möjligt och är produktiva. När man är produktiv har man kompetens. Då kommer man snabbt in och kan skapa mervärde i sitt arbete. Om det sedan är en tillverkningsindustri eller något annat, herr talman, spelar ingen roll, bara man blir fort produktiv. Det är vad man eftersträvar. Det blir inte jobb bara för att det är billigt. Jag har heller inte förstått detta med att det skulle leda till fler jobb om vi flyttar mer makt till arbetsgivarna och förändrar eller för den delen försämrar arbetsrätten. Jobben kommer ju när någon efterfrågar de varor man tillverkar och de tjänster man erbjuder. Det är så det blir jobb, inte genom att försämra arbetsrätten eller se till att arbetskraften blir billig. En annan viktig sak i den svenska modellen och den starka organisationsgraden är att man kan hålla undan de oseriösa företagen och ha en kontroll där, för de är ett växande bekymmer. brukar kalla detta för den grå sektorn, som ingen har någon riktig koll på. Där finns inget fack, och de är inte med i några arbetsgivarföreningar. Där måste vi se till att vi kan organisera bättre, både företagen och de anställda. Då får vi bättre ordning. När det gäller utstationering sitter den kommittén och jobbar. Det är svenska villkor som ska gälla i – det är en ganska enkel princip. Man ska hålla rufflarna borta och se till att ingen blir utnyttjad. Vad kan vi då göra när vi tittar på den gällande lagstiftningen och det regelsystem som finns? Riktningen är fullständigt solklar: Vi ska gå ditåt. Jag vill säga något om visstidsanställningar också. beskrev föredömligt antalet visstidsanställda. Jag kan inte förstå att man inte tycker att det är ett bekymmer. Jag tyckte att sa att så många som 49 000 har varit visstidsanställda . Detta har visat sig vara ett bekymmer. Många vittnar om det och säger: Jag får inget fast jobb, och jag kan inte skaffa mig ett eget liv, ta lån på banken eller köpa eller hyra en lägenhet, för jag har ingen säker inkomst. När det går år i samma situation är det klart att det är ett bekymmer. Ungefär 22 000 personer har haft en sammanhängande visstidsanställning, alltså utan uppehåll, hos samma arbetsgivare . Det ser vi socialdemokrater som ett missbruk. har kritiserat oss och hotat med böter, men den förra regeringen gjorde ingenting. Man struntade i det och sa att vi har ett fullgott skydd. sitter den nya regeringen med detta i knät, men som någon här påpekade kommer det en lösning på detta, som ska presenteras för både och . När det gäller är det med förlov sagt så att tomma tunnor skramlar. Det är ett parti som inte erkänner att det finns en konflikt mellan arbete och kapital. från står i denna kammare och säger att det som är bra för företagen är bra för löntagarna. lägger de fram en massa förslag som går in i arbetsrätten. När det gäller delade turer och heltid har man nu givit ett tydligt uppdrag att lösa detta vid förhandlingar om kollektivavtal. Det tycker vi är ett bra förslag och ett bra sätt som följer den tradition vi har i den svenska modellen. Jag tycker att det är jättebra. säger samme att det är bra att öka undantagen så att arbetsgivare godtyckligt kan säga upp vem som helst utan att behöva resonera med någon om det, för det är bra för företagen. säger att vi ska tvinga fackföreningarna att ta upp medlemmar, och har de sagt i arbetsmarknadsutskottet att om man bildar en ny, konkurrerande fackförening på samma arbetsplats ska arbetsgivarna tvingas att teckna kollektivavtal med den. Har vi inte fria fackföreningar som enligt sina statuter, stadgar och regler bestämmer vad som krävs vid ett medlemskap? Visst är det så, men det tycker att ska ändra på. Det är alltså deras syn på fackföreningarna, deras syn på arbetslivet och deras tomma arbetsrätt. har bara en konflikt, och det är konflikten mellan kulturer. får gärna jaga oss med sin blåslampa; den kommer att slockna ganska fort. När det gäller trovärdigheten i frågor som gäller svensk arbetsmarknad, konflikten mellan löntagare och näringsliv och mellan arbete och kapital samt skyddet för de svenska löntagarnas villkor är de bara patetiska. Jag hoppas att har begärt replik på mig. 12 (M) replik: Först vill jag ge en eloge till . Plötsligt är vi överens om väldigt mycket – om den svenska modellen och den svenska arbetsmarknaden. Det råder en vänlig ton, och det välkomnar och uppskattar jag. Vissa saker tänker jag ändå kommentera, till exempel heltider, som inte nämnde i sitt anförande. Det står numera att det ska vara norm, men man kräver ingen lag, utan parterna ska ordna detta. Det tycker vi är bra. Vi tror att det är bästa sättet. Men det finns väldigt många arbetsgivare som är politiker och som borde ordna detta ute i kommunerna. Hur tänker man jobba med det? Det har ju inte hänt så mycket, trots fagra ord. Det är något som jag gärna skulle vilja ha en förklaring på. Visstider är en annan fråga. I SCB-undersökningen var det 39 000. Men vi ska komma ihåg att allt räknas in här. Det kan vara förordnanden av statstjänstemän, högre chefer, alla typer av vikarier för semester, föräldraledighet eller säsongsarbete eller en specialist som ska ha ett förordnande och göra något . Det är alltså allt som finns här, så jag tycker inte att den summan är så stor. Det handlar om att våga anställa. Just beträffande visstider: Om inte vi hade genomfört allmän visstid hade den här regeringen, i jakten på att få fram nya jobb, föreslagit något liknande, för vi måste ha flexibilitet och gummiband på arbetsmarknaden. Det är skönt att höra att det inte bara är kritik. Detta med billigt behöver inte betyda lägre löner, utan det kan vara lägre arbetsgivaravgifter, . Det var bara ett förtydligande. 13 (S) replik: Jag tycker också att det är skönt att vi kan ha en resonerande ton mellan oss. När det gäller heltider sa jag att vi på den offentliga sidan vill lösa det via kollektivavtal, eftersom vi tror att det ger större flexibilitet. Vi är inte emot deltider men vill att heltid ska vara den grundläggande i avtalen. Det är precis som sa: Vi har inte lyckats bra tidigare. Så är det absolut – jag ska inte förneka det. Vad vi vill göra nu: Om vi kan få ett centralt kollektivavtal om detta kan det sedan implementeras i alla kommuner. Den lösningen är vi säkert helt överens om. När det gäller visstider: Jag vet inte hur många ute i handeln som är anställda på noll procent. Det brukar kallas entimmeskontrakt. Det betyder att du får jobba om någon ringer efter dig. Vi kan ta tjejen som jobbar i en butik i som exempel. Hon blev föräldraledig. Hon hade ett bra jobb, . Hon blev, herr talman, ersatt av fyra personer, två och två . Det leder till att många, speciellt ungdomar och kvinnor, finns i den här snurren och inte kan få ihop sitt liv och sin ekonomi, och det leder också till fattigdom. Vi menar att det finns ett bekymmer här, och det finns tyvärr ett utnyttjande av detta också. Detta vill vi se över. Vi vill också svara upp mot kritiken från gentemot staten men framför allt se vad vi kan göra för att i en del fall städa upp och i andra fall hjälpa både företag och anställda som finns i den här snurren. 14 (M) replik: Detta med att man blir inringd för jobb är absolut inget nytt på svensk arbetsmarknad, och jag tror inte heller att det har ökat ett dugg . En god arbetsgivare blir jätteglad över att hitta en duktig medarbetare, vill behålla den personen och ge den så mycket arbete som det bara går. Men i småbutiker, restauranger och annat där det inte är så mycket att göra och är det jättesvårt att ha någon som jobbar när det inte kommer några intäkter. Jag började mitt yrkesliv och minns att det var mycket vanligt att man ringdes in. Man satt och väntade och hoppades på att bli inringd. Det är inte så enkelt att lösa. Vad som ska kallas missbruk är inte heller enkelt att avgöra. Det är ingen av oss som vill att det ska vara ett missbruk i det långa loppet. Goda arbetsgivare tror jag inte gör så, och de andra ska vi jaga. Jag tänkte nämna detta med billig arbetskraft, som vi från Alliansens sida framhåller. Jag tror att det är viktigt att påpeka vad och har inneburit, där man får göra avdrag för kostnader för att anställa någon. Men hur många jobb detta har gett är alltid svårt att säga. Man kanske skulle se på det så att man för jobben med de lägsta lönerna skulle sänka arbetsgivaravgifterna. Vi kanske tillsammans skulle kunna hitta olika lösningar på hur vi kan få fler jobb till dem som inte har någon utbildning, till dem som har svårt med svenska språket. Vi vet ju att det finns behov av många av de här jobben.