prot · H209116 · 2015-06-15 00:00:00 — Oavsett hur de försöker trolla med olika politiska skrivelser blir det alltså politiskt underbetyg till samtliga som ingår i försvarsuppgörelsen. kan bli utsatt för ett enskilt angrepp. Det är lika sannolikt som att vi blir utsatta för en aggression som är en del av ett större angrepp i . Kan och utsättas för enskilda angrepp gäller såklart detsamma för oss. För att kunna möta den typen av hot krävs framför allt två saker. måste rusta upp sin försvarsförmåga kraftigt. Vi måste ha målet att den ska ligga på av bnp. Detta gör att vi får en försvarsförmåga som avskräcker men också möjligheter att tillfoga angripare så pass stora förluster att de eventuellt avbryter sin aggression. Parallellt med denna kraftiga upprustning måste vi ingå ett försvarsförbund med . Detta höjer den så kallade tröskeleffekten och stärker vår sammantagna försvarsförmåga. Ett försvarsförbund mellan två uttalat defensiva länder kommer inte att bidra till någon form av upptrappning utan tvärtom till avspänning eftersom vi genom ett sådant försvarsförbund tydligt visar att och kan lösa sina säkerhetspolitiska utmaningar utan att blanda in stormakterna. I betänkandet återfinns följande skrivning: ”har visat att man är beredd att använda sin militära förmåga för att uppnå sina politiska mål, även när det innebär brott mot folkrättsliga principer. Detta påverkar den säkerhetspolitiska situationen både i vårt närområde och i som helhet.” Detta är något som vi alla såklart kan skriva under på – men som bara ett parti i den här budgeterar för. Medan övriga partier ägnar sig åt underfinansiering och särskilda yttranden som bara kommer att reta upp de aktiva i Försvarsmakten ännu mer är ensamma om att budgetera för ett stärkt försvar på riktigt. Utöver det för vi en balanserad politik i vårt närområde som syftar till att bidra till avspänning och inte till upptrappning. står inför en farlig framtid, och vi är under inga omständigheter tillräckligt förberedda för den. Detta är på grund av dålig politik. Sist men inte minst vill jag läsa upp ett utdrag ur borgarnas gemensamma särskilda yttrande: ”Den stora osäkerheten gör dock att vi måste vara beredda att kunna justera försvars- och säkerhetspolitiken i takt med att omvärlden förändras.” Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Jag är väldigt förvånad. Vad menar ni med det här yttrandet? Vad är det som krävs, hur mycket mer ska läget förvärras, för att riksdag ska fatta beslut om att stärka försvarsförmåga på riktigt? Ska det stå ryska luftvärnsrobotar, stridsvagnar och kryssningsrobotar på , eller vad är det som krävs? Ni har åtminstone några representanter kvar här. Jag skulle önska ett svar per omgående vad gäller just den här skrivningen och en utveckling av densamma. 78 (S): Mycket har hunnit sägas i debatten, inte minst om den allvarliga säkerhetspolitiska situationen och hur viktigt det är för oss att samarbeta med andra länder. Jag vill här betona vikten av det som står i både propositionen och betänkandet om FN:s resolutioner och 1820, det vill säga de resolutioner som lyfter fram behovet av att medlemsstaterna arbetar för att öka kvinnors inflytande i fredsfrämjande insatser, i fredsförhandlingar och i alla beslutande organ samt fördömer användandet av sexuellt våld som vapen i konflikt. Jag vill betona vikten av att vi i alla våra viktiga samarbeten och när vi deltar i insatser värnar om arbetet med att öka kvinnors inflytande. Även om den nu alltså har på nacken är den i relation till försvarshistorien väldigt ny. Den utsatthet som kvinnor tvingas utstå under konflikter är dock inte något nytt. Att vara kvinna i ett konfliktområde kan ibland vara farligare än att vara soldat. Systematiska våldtäkter och våld är tyvärr en verklighet som många kvinnor i konfliktområden tvingas förhålla sig till. I beräknas över 200 000 av kvinnorna ha utsatts för sexuellt våld bara sedan konflikten inleddes. Det är också därför som FN:s antagande av resolution var så oerhört viktigt. Det var ett erkännande av att kvinnor är särskilt utsatta och att deras perspektiv därför måste lyftas in i alla delar av arbetet för fred och säkerhet. Kvinnor såväl som perspektivet om hur kvinnor och barn drabbas ska vara en del av den fredsfrämjande insatsen, av fredsförhandlingar och i alla beslutande organ. När vi från deltar i insatser är det för att värna om mänskliga rättigheter, folkrätt och humanitär rätt. För att uppnå det måste hela befolkningen vara lika synliggjord. När det är män som deltar i konflikter, i de militära insatserna, i fredsförhandlingar och i den politiska makten kan vi inte inbilla oss att det då tas beslut som ser till hela befolkningen. Vi kan önska att det inte hade haft någon betydelse, men historien visar något annat. Det var också just därför som FN antog resolution . Vi måste alltid komma ihåg att arbetet med att se kvinnor inte ensamt handlar om att just se kvinnor, utan det handlar om att arbeta för fred, för säkerhet och för utveckling – precis det som vi har som mål att bidra till genom vår säkerhetspolitiska inriktning. Vi kan inte tro att vi uppnår säkerhet för hela befolkningen utan att inkludera hela befolkningen. Hela befolkningen måste vara representerad om vi vill att hela befolkningens behov ska tillgodoses. Det går inte att inbilla sig att vi kan uppnå stabilitet när hälften av befolkningen står helt utan inflytande i så många delar av världen. Därför är resolution egentligen ett verktyg för att uppnå fred och säkerhet. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 För oss är det viktigt att komma ihåg att för att fullt ut göra vår del för att uppfylla 1325 handlar det inte bara om att ha ett genderperspektiv på insatsen och särskilt utbildad personal. För att riktigt nå upp till resolution måste vi också öka antalet kvinnor i Försvarsmakten. Att få fler kvinnor att söka till Försvarsmakten och få fler kvinnor att stanna i Försvarsmakten är en uppgift som vi måste prioritera, för fler kvinnor i Försvarsmakten innebär ett starkare svenskt försvar och starkare internationella insatser. Vi i har väldigt mycket att vara stolta över när det kommer till arbetet med 1325. Ute i hittar vi och deras nordiska center för gender i militära operationer. Där utvecklas nya koncept för hur 1325 kan implementeras, och där utbildar den svenska Försvarsmakten militärer från hela världen i just 1325 och dess tillämpning. är de dessutom utsedda som huvudansvariga inom genderområdet hos Nato. Det är ett viktigt arbete och ett arbete som vi ska vara oerhört stolta över. Men även om vi är stolta får vi aldrig bli nöjda. Vi har fortfarande mycket arbete kvar, och det är viktigt att ha med oss det när vi nu beslutar om inriktningen för vårt försvar. När vi nu ser hur konfliktnivåerna trappas upp på många håll i världen och den säkerhetspolitiska situationen försämras är det kanske viktigare än någonsin att vi håller i och särskilt prioriterar genderperspektivet. Det är viktigt att vi har med oss hur olika personer drabbas och hur faktorer som kön påverkar samt att, precis som det också står i betänkandet, åtagandena i resolutionerna och 1820 genomsyrar alla aspekter av svenska krishanteringsinsatser. Det är enda sättet att nå långsiktig stabilitet. Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag. 79 (SD) replik: Jag vill ställa en snabb fråga till med anledning av anförandet. Vi pratar om kvinnor i försvarsmakt. Socialdemokraterna antog ju på sin kongress ett förslag om att man fullt ut ska individualisera föräldraförsäkringen – som det så fint heter. Det betyder alltså att familjerna inte ska få bestämma själva, utan staten ska peka ut för föräldrarna hur de ska dela upp föräldraledigheten. är det inte detta vi ska diskutera, men det är intressant såtillvida att det kan finnas en risk att man överväger kvotering även i andra delar av samhället. Kan Socialdemokraterna förväntas kräva kvotering även i Försvarsmakten, eller är det kompetens som ska styra när personer antas till Försvarsmaktens olika förband och enheter? 80 (S) replik: Jag vill vara tydlig med att jag inte tror att det alltid finns en motsättning mellan kompetens och kvotering. Det är tydligt att hela befolkningen kan vara lika kompetent och ha lika mycket styrkor oavsett vilket kön man har. Vi ser att vi har en brist på kvinnor i Försvarsmakten. Socialdemokraterna har inget förslag om att kvotera Försvarsmakten. Däremot ser vi ett stort behov av att öka antalet kvinnor inom Försvarsmakten. Då handlar det framför allt om att se över hela personalpolitiken och se till att Försvarsmakten upplevs som en attraktiv arbetsgivare så att vi får fler att söka till Försvarsmakten och inte minst också får fler att stanna från hela befolkningen – kvinnor, män och övriga kön. 81 (SD) replik: Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det finns ju olika sätt att få fler att söka till Försvarsmakten, både positiva och negativa sätt. Det finns skräckexempel på hur man sänker de fysiska kraven för att få en jämnare fördelning. Till exempel inom har man haft det problemet. Ska man bygga en fungerande försvarsmakt krävs det att man har hårda krav på soldaterna. Jag var själv med när man införde det nya systemet med GMU, där man på olika sätt sänker kraven på soldaterna, och har sett vad det innebär, framför allt när de kommer ut på förbanden där kraven är på samma nivå. Det oroar mig när jag hör den här typen av retorik. Det är därför jag försöker få klargjort om det finns några diskussioner inom Socialdemokraterna om hur det här ska gå till. Ska man sänka kraven eller bara jobba effektivare med informationskampanjer? Hur förväntas man få in fler kvinnor i Försvarsmakten? 82 (S) replik: Självklart är det viktigt med rätt kompetens, och det gäller inom alla yrkessektorer. Det är klart att vi vill ha en stark, robust och kompetent försvarsmakt. Sedan är det viktigt att komma ihåg att det finns fler kompetenser än fysisk kompetens. Inom vår försvarsmakt är det lika viktigt att vi har väldigt starka hjärnor som att vi har starka muskler. Sedan tror jag att vi kan ha starka muskler oavsett vilket kön vi har. Det viktiga är att se till att vi har hela kompetensen, att vi har en bredd och att det är en arbetsgivare som attraherar människor att söka sig till Försvarsmakten. Jag tycker att det känns lite oroväckande att höra syn på kompetens, framför allt då relaterat till kön. Jag tror att vi har väldigt mycket att utveckla. Vi vill framför allt jobba för att det ska bli så attraktivt som möjligt för människor att söka sig till Försvarsmakten. Det är en prioriterad fråga för Socialdemokraterna. 83 (M): Många har varit uppe och talat i den här debatten, även om vi har en stor samsyn. Det är positivt att den säkerhetspolitiska debatten är bred – jättebred. Dagens beslut handlar om att garantera vårt politiska oberoende och vår självständighet. Vi bygger säkerhet tillsammans med andra. Vi stärker försvarsförmågan och använder alla säkerhetspolitiska instrument. Vi ska försvara för att det är värt att försvara. Mycket har hänt sedan Försvarsberedningen påbörjade sitt arbete under förra mandatperioden. Först kom omvärldsanalysen. Sedan förändrades omvärlden rejält i och med den ryska aggressionen och försöken att ändra gränser i med våld. Vi hade möjlighet att ta in detta i vårt arbete, för sådana är politikens villkor: I en ständigt föränderlig värld måste vi ta avstamp där vi är, sikta framåt och bestämma inriktningen. Det krävs förmåga att regera, reagera och agera. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 beskriver 2014 som ett osedvanligt våldsamt år i världen. försöker vi beskriva att vi har en ny normalbild, ett nytt normalläge. Men det är inte normalt att bryta internationella överenskommelser och bedriva hybridkrigföring som faktiskt gör. Motståndskraft handlar om kunskap. Vi ser ett utökat propagandakrig i vår närhet och i . Några är snabba med att genomskåda försöken till påverkansoperationer men inte alla. Möjligen har medvetenheten ökat. Informationskrigföringen och påverkanskampanjer med propaganda är en central del av hybridkrigföringen som har drivit i till exempel . Bland det första som de ryskstödda rebellerna gjorde när de anföll Donetsk i östra var att ta över tv-stationen och ersätta ukrainska sändningar med ryska. som propagandan och den skapade osäkerheten försvagar motståndet stärker det Putins stöd hemma i . rapporterade från om en av de ryska trollfabrikerna med 250 nättroll. Där sitter människor som mot ersättning producerar fejkade bloggar och nätkommentarer dygnet runt. Deras budskap är att hylla och kritisera dem som ses som motståndare. Det märker säkert flera av oss av i vår politiska vardag. Nättrollen är ett sätt att kommunicera. De statliga mediekanalerna är ett annat. Det ryska statliga , , sänder enligt nättidningen på engelska, spanska, franska och tyska, har en budget på och har 2 000 personer anställda. Förutom att RT har en stor global räckvidd ger detta perspektiv på de motmedel EU har satt in . EU har stått handfallna inför den här utvecklingen. Vi ser att EU börjar vakna, men det går långsamt. måste trycka på för att detta ska tas på allvar och aktivt delta i det arbetet. För oss moderater är det mycket viktigt att säkerhetspolitiken går hand i hand med utrikespolitiken och att båda är värderingsdrivna. Vi har tillsammans med Alliansen genomfört en utrikespolitik som bygger på värderingar, och vi har med kraft bidragit till EU:s gemensamma säkerhetspolitik. EU som arena är viktigt för oss, och vi bygger som sagt säkerhet tillsammans med andra. Värderingar är viktiga och spelar roll. Jag har sagt det förr, och det tål att upprepas. Det handlar om öppenhet, ett modernt bistånd, kvinnors rättigheter, SRHR och hbtq men också om ett brett säkerhetsbegrepp, friare handel och att integrera klimat och hållbarhet i politiken. Det här gör vi inte för att vi måste utan för att vi vill. Dessutom är det nödvändigt. Biståndet måste ses som en del av det breda säkerhetsbegreppet. Det vi ser från den ganska oförberedda rödgröna regeringen är att bistånd och utrikespolitik går något i otakt. Det gnisslar illa . Det finns en del oklarheter i hanteringen av svåra frågor men också i det politiska hantverket. Det senaste är att statsrådet berättar i medierna att den biståndspolitiska plattformen, som styr allt och är samlingsdokumentet, ska skrotas. Men sedan pudlar hon i ett svar på en skriftlig fråga här i och säger att plattformen naturligtvis gäller tills nästa är på plats. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Nyheten var i verkligheten att ett första möte för att påbörja en process med en ny plattform skett och att de rödgröna ville ge biståndspengar till opinionsbildning och proffstyckare. Men det var allt. Samsyn, långsiktighet, stabilitet och transparens och att värna viktiga värderingar är grunden för att ska kunna bidra till en säkrare och bättre värld med sitt bistånd. Därför är detta en oroande utveckling. Jag förutsätter att den rödgröna regeringen rycker upp sig och att vi moderater och våra alliansvänner kommer att använda kontrollmakt på bästa sätt. Även om dagens debatt och beslut är slutet på en lång politisk process är det bara början på arbetet med att fortsätta förbättra försvaret och anpassa det till omvärldsförändringarna. Vi har i en bred överenskommelse om den politiska inriktningen, men den förutsätter att den rödgröna regeringen också levererar. 84 (SD) replik: tog i sitt anförande upp att anser att 2014 var ett särskilt våldsamt år. Jag återkommer därför till den fråga jag ställde i talarstolen som ingen av de övriga borgerliga representanterna har velat besvara. I ert gemensamma särskilda yttrande står det: ”Den stora osäkerheten gör dock att vi måste vara beredda att kunna justera försvars- och säkerhetspolitiken i takt med att omvärlden förändras.” Vad menas med detta yttrande? är omvärlden extremt labil. Vi har inrikes hot och utrikes hot, och de är precis vid dörrposten. Krävs det att det står ryska luftvärnsrobotar, stridsvagnar, kryssningsrobotar och annan rysk materiel på för att omvärldsläget ska bli så drastiskt att vi faktiskt vidtar åtgärder för att rusta upp? Vad krävs för att vi ska justera vår försvars- och säkerhetspolitik i takt med att omvärlden förändras? 85 (M) replik: Det är enkelt. Det vi skriver i vårt särskilda yttrande är vad vi menar. Det som står gäller. Det är bra att vi är tydliga med att vi är beredda till förändring. Jag förstår oron som visar, för vi hade mycket diskussioner i Försvarsberedningen – där ni för övrigt var företrädda, . Vi diskuterade mycket det som min kollega tog upp om att det är ett rörligt läge. Något som händer i en del av världen kan påverka en annan del av världen. Som jag sa i mitt anförande har vi en ny normalbild, även om det faktiskt inte är normalt att vissa denna typ av aggression. Det står där, och vi menar det vi skriver. 86 (SD) replik: Jag tror att min kollega menade försvarsuppgörelsen och inte Försvarsberedningen. Det var nog en felsägning. Vi är väl medvetna om att vi fick vara med i Försvarsberedningen, och det tackar vi för. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Tillbaka till frågan. talar om att något som händer långt bort kan påverka. Men spelade ingen roll för den borgerliga regeringen. Det vidtogs inga åtgärder, utan man ryckte på axlarna och fortsatte med samma politik. verkar inte heller spela någon roll, för ni vidtar inte några som helst åtgärder för att upprusta försvarsförmåga. Ni budgeterar inte ens för att upprätta enveckasförsvaret. Ni har bara budgeterat hälften av vad Försvarsmakten krävde. Ge mig ett konkret exempel! Vad måste hända i närområde, vad måste hända runt för att det jag citerade ska gälla, alltså för att vi måste justera försvars- och säkerhetspolitiken så att den faktiskt genererar något? 87 (M) replik: levererar vi en fempartiöverenskommelse om vad som ska gälla för försvarsinriktningen framåt. Det är viktigt att vi är tydliga med vad som är grunden för detta: Vi har gjort en omvärldsanalys, vi har levererat utifrån den och gjort en beskrivning av hur vi vill att försvaret ska fungera och på vilket sätt vi vill stärka det. Det stämmer inte som säger att det inte hände något vid aggression mot under förra Försvarsberedningen. Först lämnades rapporten , och sedan hände detta , om jag minns rätt. Därefter fick politiken givetvis justeras. Det var inget konstigt. Vi har levt med den ryska aggressionen i Försvarsberedningen och har tagit viss höjd för det. Vi har också kommit överens om ganska bra skrivningar om det. Den här debatten har varit mycket upplysande vad gäller ganska splittrade syn på svensk försvarspolitik. Det finns en naivitet i den som är lite sorglig. Ni gillar inte EU, ni gillar inte Nato och ni gillar inte andra människor. Men vi måste bygga ett samarbete med andra. Vi menar det vi skriver i våra papper. Det är bra att flera partier står upp för denna överenskommelse, för det krävs en bredd för att vi ska kunna ha en långsiktig politik för detta. 88 (S): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. De senaste årens dramatiska och tragiska utveckling i östra och har placerat den svenska försvars- och säkerhetspolitiken i centrum för svensk politisk debatt. Konstigt vore det annars. Att garantera vårt lands politiska oberoende och självständighet är grundläggande och överordnat allt annat. I detta har alliansfriheten tjänat oss väl och fortsätter alltjämt att göra det, om vi nyttjar den på ett klokt sätt. Vi måste kunna hävda vårt lands suveränitet och territoriella integritet. Därför är den försvarsöverenskommelse som ingåtts välkommen. Den kommer successivt att stärka vår förmåga. Men säkerhetspolitik är mer än så och består av flera delar. Det är lätt att i oroliga tider låta försvarspolitiken ta hela utrymmet, men säkerhet skapas också av andra delar av säkerhetspolitiken. Förutom försvarspolitik är utrikespolitiken en av grunderna för vår säkerhet, för utrikespolitiken är vår första försvarslinje. Det handlar om att genom diplomati och internationell politik verka för avspänning och nedrustning, att tidigt nås av signaler och kunna sätta in motmedel, att kunna bidra till att klara ut missförstånd eller att kunna markera där så är påkallat. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Det kan också handla om att medla eller bidra till försoning, något som en gång var mycket bra på men där och nu är mycket verksamma. Det handlar även om att i olika politiska forum verka i gemenskap för respekt för våra åsikter och behov, liksom vi lyssnar till och bistår andra. Det är lätt att vi gör den säkerhetspolitiska debatten till enbart en debatt om och . Det kan vara värt att påminna oss själva om att vi också medverkar till global säkerhet genom insatser via biståndet, exempelvis våra insatser i och med hjälp av vår militär. I många av dessa sammanhang känner jag stolthet över att vi bidrar till att öka säkerheten. är mycket av säkerhetstänkandet globalt, inte regionalt. Vi vet att 300 svenskar har åkt från för att strida för Isil. Ett fyrtiotal av dem har dött i strider, men de övriga fortsätter att vara aktiva genom att döda och begå brutala övergrepp mot yazidier, kristna, kurder och muslimer. Detta är avskyvärt och förkastligt och för oss in på en annan del av säkerhetspolitiken – den inre säkerheten. Hur skyddar vi oss mot att rekryterare kommer hit för att värva extremister och blivande jihadister? Hur bemöter vi dem som återvänder? Hur skyddar vi oss i bredare bemärkelse mot påverkansoperationer i vårt land? Hur stark är vår förmåga till krishantering? Det är inte utan man känner en saknad efter Styrelsen för psykologiskt försvar, som var liten men väl verkande och fokuserande. Även om denna verksamhet nu är en del av MSB kan det finnas skäl att fundera över hur vi ska ha det , något jag vet att försvarsministern har på sin radar. För att återgå till vårt närområde har jag rest åtskilliga gånger till . har jag rest till i huvudsak men också till , bland annat i min kapacitet som vice president i parlamentariska församling. Jag har bland annat varit valobservatör i presidentvalet i och varit särskild koordinator för hela den internationella valobservationsmissionen i parlamentsvalet i , då 900 valobservatörer var på plats. Jag har fått delta i många sammanhang som medverkat till att fördjupa min insyn i det som just nu sker. var och delar av . tillhörde den ryska delen av . beslöt då att flytta över till att höra till de ukrainska delarna av . blev därför folkrättsligt en del av efter det . upplöstes , och blev en självständig stat. Ledningen i accepterade att blev en del av det nya , trots att majoriteten då som var etniska ryssar. Således kan man konstatera att inlemmandet av i har skett helt i laga ordning. gick dåvarande president i landsflykt efter att ha blivit avsatt av parlamentet efter en inrikespolitisk konflikt rörande vägval när det gäller associeringsavtalet med eller ett framtida inlemmade i ekonomiska union. Säkerhetspolitisk inriktning – försvar för perioden –2020 Presidentens orientering mot väckte stor folklig vrede, och i blev det stora folkliga demonstrationer på Majdan. Demonstrationerna vände sig också mot brister i ledningen och mot den omfattande korruptionen i . försökte starta en ny process mot legitimitet för landets ledning. arrangerades presidentval, och då var jag som sagt på plats i . Det valet genomfördes på ett bra sätt över hela landet. hade händelseutvecklingen försämrats dramatiskt med hundratusentals internflyktingar runt om i , hade olagligen annekterats av och kriget pågick för fullt i Donetsk och Luhansk oblast. Trots detta genomfördes valet på ett mycket bra sätt i av alla vallokaler. Den ledning som finns i , såväl presidenten som parlamentet och regeringen, har utan tvivel folklig legitimitet. Men de står inför stora utmaningar.