prot · H30949 · 2015-12-18 00:00:00 — Jag svarar väldigt ofta på frågor, men trots att jag svarar på dem får jag ofta tillbaka dem. Det gäller för övrigt inte bara utan även många andra moderata riksdagsledamöter. Jag får samma frågor gång på gång, trots att jag svarar på dem. Svaret är ja. får vi se om jag får tillbaka frågan fler gånger. Anledningen till att jag är väldigt förbluffad över påstående att det är små säkerhetsmarginaler är naturligtvis att vi har vidtagit åtgärder för att säkerställa att vi har goda marginaler under taket, och det har vi redovisat . Vad gäller banan för offentliga finanser och den samlade bedömningen av utrymmet under taket vet mycket väl – han har ju själv jobbat på – att man gör en ny prognos för de offentliga finanserna och för den ekonomiska utvecklingen. Man redovisar detta när arbetet är klart. vet från sina år på mycket väl att det inte sker utan att det är klart . Självklart kommer jag att redovisa det när det är klart. Sedan är jag något förvånad över att upprepade gånger tar upp de 11 miljarderna, eftersom står bakom den extra ändringsbudgeten. Inte minst mot bakgrund av att vid flertalet tillfällen har brutit tidigare överenskommelser man har gjort med regeringen blir jag lite undrande över om man avser att bryta även den här överenskommelsen. var vi nämligen överens om att vi skulle göra den här extra ändringsbudgeten, och ändå går på den här i . har tidigare valt att bryta Decemberöverenskommelsen, som vi slöt och som sas skulle gälla . Det var en överenskommelse – vi tog i hand – men valde att bryta den. Regeringen och var också överens om id-kontroller, men man valde ändå att inte stödja det förslaget i går. Därför undrar jag naturligtvis hur det är med fasthet och karaktär när det gäller att stå fast vid överenskommelser. Jag blir lite orolig när de här 11 miljarderna kommer upp. 13 (M): En tidigare, berömd socialdemokratisk minister sa att internet var en fluga som skulle blåsa förbi. Det visade sig ju inte vara särskilt sant; det blev i stället tvärtom. finns teknik som gör det möjligt för alla människor som så vill och som har tillgång till en Iphone, en dator eller någonting liknande att gå tillbaka och kolla vad som faktiskt har sagts i debatten. Man behöver inte begära ut riksdagsprotokollet. Där framgår det mycket tydligt att jag inledde med att säga att det inte var något konstigt att man lånade 11 miljarder, för den typen av besparingar går inte att göra i slutet av , det vill säga att jag står fast och tydligt bakom detta. Det min oro gäller, herr talman och finansministern, är att man i samband med att man vidtar den här typen av krisliknande åtgärder inte redovisar den totala effekten av politiken. När man behöver intervenera, göra något exceptionellt i ekonomin och låna upp mycket pengar med kvar, då bör man redovisa vad det får för långsiktiga effekter, hur det påverkar banan för offentliga finanser, hur det påverkar robustheten och stabiliteten i ekonomin, hur det påverkar vår långsiktiga möjlighet att finansiera välfärd, göra jobbsatsningar och andra saker som en finansminister bör presentera. Finansministern säger att allting ska ske som vanligt. Men, finansministern, allting är faktiskt inte som vanligt. hade vi en exceptionell ekonomisk kris i världen med det största fallet i internationell efterfrågan som vi haft sedan depressionen. Då hade vi en mycket aktiv regering som ständigt, tidigt och tydligt kommunicerade de utmaningar som fanns. har vi en annan typ av utmaningar med ett mycket stort flyktingtryck på med kostnader för migration och integration. Då går det inte att säga: Vi gör som vanligt, vi arbetar enligt mall. I allvarliga lägen måste man vara tidig, tydlig och transparent med att berätta vad det är som händer med ekonomin. Det togs ett lån på . Det backade vi upp och röstade bifall till den budgeten, precis enligt den överenskommelse som gjorts. Däremot eftersökte vi en idé om hur detta långsiktigt ska finansieras och regeringens idé om hur de offentliga finanserna ska gå ihop. Finansministern skulle vid det tillfället, anser jag, ha redovisat effekterna på offentliga finanser, på överskottsmål, på balansmål, om man så vill, och på utgiftstak. Detta gjordes inte och har fortfarande inte gjorts. Finansministern står här och berättar att har hon presenterat detta, att nu är allting klart. Men så är inte fallet. Det vi har kunnat ta del av är en debattartikel i . Jag gick före denna debatt in och letade på hemsida efter en promemoria eller en powerpointpresentation. Det är möjligt att det finns där nu eller fanns där då, men jag kunde i alla fall inte på något enkelt sätt hitta det. Om jag gör det ska jag givetvis läsa redovisningen av banan för offentliga finanser, när balansmål eller överskottsmål beräknas nås och hur utgiftstaken ska se ut. Eftersom finansministern säger det tror jag givetvis att en sådan presentation finns tillgänglig någonstans för svenska folket att ta del av. Men det vi kan läsa om i är en omdisponering av utgifter mellan åren, där till exempel projekt att köpa upp och förstatliga skog ska försenas eller delas upp över och där man ska spara lite på de reformer man har lovat på skolan och andra saker. Det är förvisso tydliga indragningar på område i regeringen, men det finns ingen bana för offentliga finanser eller tidpunkt satt för när man ska nå överskott och så vidare i den debattartikel som är presenterad i . Jag hoppas, eftersom finansministern säger det, att det finns ett mer kvalificerat material att ta del av än en debattartikel i en tidning. 14 Finansminister (S): Jag kommer naturligtvis att göra en samlad bedömning av de framtida prognoserna för de offentliga finanserna och för ekonomins utveckling, precis som man alltid gör. Det kommer jag att göra när den är klar, . Då kommer jag naturligtvis att ha en sedvanlig pressträff och visa alla diagram. Då är hjärtligt välkommen att antingen lyssna på livesändningen eller att ta del av materialet på hemsida. Jag gör, precis som man gjorde när arbetade på , en total bedömning av statsfinanserna. Att vi lagt fram en extra ändringsbudget är ju ett bevis på att regeringen inte agerar som om allting var som vanligt. I samband med att vi lade fram ändringsbudgeten hade jag många kontakter med . Ingen moderat bad mig dock i det läget att göra en samlad redovisning av de offentliga finanserna. Därför är jag lite förvånad över att står här och säger att jag skulle ha gjort någonting när ingen moderat bad mig om just detta. I så fall hade vi naturligtvis kunnat resonera kring det. Det är lite märkligt. Sedan tycker jag att det är bra att säger att man står fast vid överenskommelsen om den extra ändringsbudgeten. Jag tycker att det är väldigt glädjande att står fast vid i alla fall en överenskommelse. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:238 om restaurangmomsens sysselsättningseffekt 15 Finansminister (S): har frågat mig om har tagit del av om restaurangmomsen och vilka analyser jag har utgått från i min bedömning av momssänkningens påverkan. Jag har tagit del av om effekterna av den sänkta restaurang- och cateringmomsen. Där görs bedömningen att reformen har ökat sysselsättningen i branschen med omkring 6 000 personer. Den långsiktiga sysselsättningseffekten i ekonomin som helhet bedöms dock vara avsevärt lägre – omkring 1 000–3 000 personer. visar därför att den sänkta restaurang- och cateringmomsen inte tycks ha varit ett särskilt kostnadseffektivt sätt att öka sysselsättningen. 16 (M): Till en början vill jag tacka finansministern för svaret. Det är intressant att så snabbt avfärdar det ändå relativt stora antal jobb som skapats – 6 000 – och en långsiktig sysselsättningseffekt på omkring 1 000–3 000. Att den långsiktiga effekten är lägre beror på att en ökad efterfrågan på arbetskraft normalt inte har någon effekt på den totala sysselsättningen, eftersom sysselsättningseffekten i en bransch motsvaras av fallande sysselsättning i andra branscher. Det betyder alltså att de jobb som skapats tack vare reformen med sänkt matmoms i restauranger ändå till stor del lyckats pricka in dem som inte redan fanns på arbetsmarknaden, det vill säga till stor del unga och nyanlända. Just unga utan gymnasieutbildning och utomeuropeiskt födda har relativt svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Men de är viktiga att få med, eftersom risken för långsiktigt utanförskap ökar med tiden man är utan jobb. Det är därför angeläget, både för individen och för samhället, att även dessa människor kommer in på arbetsmarknaden. gick, enligt Visita, av jobben inom restaurangnäringen till personer och yngre och till personer som inte var födda i . Av de utlandsfödda gick av jobben till personer födda i eller och till personer födda i . Träffsäkerheten är alltså stor. Det fanns flera syften med åtgärden att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster. Den främsta var att öka den varaktiga sysselsättningen – något som uppenbarligen har lyckats – men även att förenkla skattereglerna, något som minskar byråkratin för företagen i restaurangbranschen. Att alliansregeringen lade mycket fokus på branscher som har låga trösklar till jobb var ingen tillfällighet. Det gäller exempelvis även för RUT-tjänsterna. Här finns en relativt god möjlighet att få sitt första jobb. Att skapa kostnadseffektiva jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden är i allas våra intressen, men Alliansen levererade faktiskt, vilket rapporten från visar. Efter ett drygt år i regeringsställning har S-MP lanserat två förslag, traineetjänster och utbildningskontrakt, som riktar in sig mot den ena av de två målgrupperna: unga. Resultatet imponerar inte. 41 traineetjänster och 9 eller 147 platser med utbildningskontrakt har kortsiktigt tillsatts. Bägge uppgifterna, 9 eller 147, förekommer i ett reportage från , så jag vet inte riktigt vilken av dem som stämmer. Vad kostnaden är för dessa vet vi inte, och det är därför svårt att bedöma hur kostnadseffektiva de är. Inte heller vet vi om de får någon långsiktig sysselsättningseffekt över huvud taget. Eftersom finansministern hävdar att sänkt moms på mat inte har varit kostnadseffektivt behöver vi som befinner oss utanför få ta del av informationen: Vilka är kostnaderna per plats för de av S-MP genomförda åtgärderna? Hur kostnadseffektiva bedöms traineejobben och platserna med utbildningskontrakt vara? Och, eftersom de har fokus på unga, har S-MP några förslag över huvud taget som riktar in sig på att utrikes födda lättare ska komma in på arbetsmarknaden? Inte minst det senare är angeläget med tanke på det senaste halvårets utveckling. 17 Finansminister (S): Självklart är såväl traineetjänsterna som extratjänsterna och alla andra tjänster på arbetsmarknaden tillgängliga oavsett var man är född, i eller någon annanstans i världen. Extratjänsterna och traineejobben är naturligtvis också tillgängliga för personer. Vi gör inte skillnad i vår arbetsmarknadspolitik på var man är född utan vilken form av stöd man behöver för att komma in på arbetsmarknaden. Självklart är extratjänsterna och traineejobben betydligt billigare per person som är ute i arbete än de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar eller den sänkta restaurangmomsen, eftersom man gör en subvention av lönen, och den är betydligt lägre än kostnaderna för sänkningen av restaurangmomsen. Även om man skulle ta den högre siffran, som visar ökningen av sysselsättningen i branschen och inte tar hänsyn till att det blir färre sysselsatta i andra branscher, är kostnaden ändå nästan 1 miljon per jobb. Självklart kostar inte lönen i traineejobben 1 miljon per jobb. Traineejobben är inte tänkta att vara en permanent sysselsättning utan ett sätt för ungdomar att få in en fot på arbetsmarknaden och komplettera det med en utbildning så att de sedan kan komma in i fast anställning. Om man vill att fler människor ska gå på restaurang är sänkt restaurangmoms ett bra sätt att använda pengarna på. Men vill man att människor ska komma i arbete är det svårt att hävda att restaurangmomsen är ett effektivt sätt att arbeta på eftersom det ger väldigt liten effekt per insatt krona. Om man i stället skulle anställa personer i offentlig sektor skulle det kunna ge uppemot 10 000 arbeten – bara som ett räkneexempel – medan den långsiktiga effekten med sänkt restaurangmoms bedöms vara mellan 1 000 och 3 000 arbeten. Att det är särskilt effektivt som arbetsmarknadsåtgärd eller för att skapa jobb är alltså svårt att hävda. Men man kan givetvis tycka att det viktigt av andra orsaker att människor går och äter på restaurang. 18 (M): Det är lite besynnerligt att S-MP-regeringen har behållit den sänkta restaurangmomsen om den nu är så kostnadsineffektiv. Jag fick inget riktigt svar på frågan eftersom svaret var att kostnaden för alliansåtgärden var 1 miljon per jobb och att traineejobben kommer att kosta mindre. Jag har alltså ännu inte fått veta hur mycket traineejobben kostar och om de är kostnadseffektiva eller inte. De åtgärder som Socialdemokraterna och har lanserat är riktade till unga, men det finns även äldre nyanlända. De är alltså delvis riktade till utrikes födda beroende på ålder. Inom ramen för skatteutskottet har vi, kanske speciellt alliansledamöterna, gjort många besök hos krögare och branschorganisationer för att få återkoppling på de åtgärder som genomfördes. Restaurangnäringen är en viktig näring i hela landet, och bra villkor är avgörande för att hjälpa till att hålla hela levande. Dessutom är restaurangbranschen ofta en personalintensiv bransch med tuff konkurrens och små marginaler. Krögarna uppskattade såväl sänkningen av matmomsen och arbetsgivaravgiften för unga som personalliggarna. De har kunnat utöka sina öppettider och exempelvis börjat erbjuda luncher. Många har också framfört att deras marginaler är små och att de genomförda reformerna rent krasst handlat om att vinna eller försvinna. Partierna till vänster hävdar ofta att företagen stoppar pengarna i egen ficka. Men utredning efter utredning visar en lägre prisökningstakt trots att löner och råvarukostnader har ökat. De sänkta priserna har lockat fler kunder. Detta i kombination med att vanliga familjer har mer pengar i fickan tack vare jobbskatteavdragen har gjort att fler valt att gå ut och äta. Med fler kunder finns utrymme att skapa fler jobb. Det finns alltså ett samband mellan att fler går ut och äter och att fler jobb skapas. Det blir en god cirkel. Man kan säga att vi alla har vunnit på den sänkta restaurangmomsen, inte endast de som fått de nya riktiga jobben. Kunderna har fått ett stort utbud till ett lägre pris, de som redan jobbade i branschen har säkrare jobb och restaurangägarna kan fortsätta att driva sina verksamheter. Vinnare är även staten och kommunerna som genom skatteintäkterna säkrar den fortsatta finansieringen av vår välfärd. Som var inne på redovisade Alliansen tydliga sysselsättningseffekter i sina budgetpropositioner, i motsats till S och MP. Jag kan förstå att det är jobbigt när man som regering lägger fram en budget som minskar antalet jobb, men det blir ju inte bättre för att man mörkar. De skattehöjningar som S-MP-regeringen sa skulle riktas mot höginkomsttagare vet vi nu kommer att slå brett. Åtta av tio hushåll kommer att få mindre i plånboken när S-MP:s budget börjar gälla. Eftersom nöje inte prioriteras när man har mindre att röra sig med och eftersom till exempel momsen höjs på biobiljetter undrar jag hur man ska tolka finansministerns utspel att den sänkta matmomsen på restaurang inte är kostnadseffektiv. Betyder det att regeringen tänker avskaffa den? Och var är de jobbskapande reformerna i regeringens verktygslåda? 19 (M): Finansminister väljer att inte redovisa effekter av den politik hon föreslår och som regeringen bedriver. Det kom ett anmärkningsvärt uttalande från finansministern. Hon säger att den tidigare regeringens reformer kostade per jobb. Det vet hon bestämt. I nästa andetag säger finansministern att det är svårt och osäkert att göra denna typ av beräkningar, så därför väljer regeringen att inte göra sådana för sina reformer. Beräkningarna är alltså tydliga och klara när det gäller sådant man kan kritisera Alliansen för, men när det gäller den egna politiken är de omöjliga att redovisa. Den här typen av redovisningar, eller ex-poststudier som de kallas, får sin mening av att man har gjort en bedömning på förhand, en så kallad ex-antestudie. Man jämför dessa resultat med varandra för att se om reformerna fick den avsedda effekten eller inte. till det anmärkningsvärda finansministern säger. Hon säger att lönekostnaden för regeringens arbetsmarknadsåtgärder är lägre än Alliansens och alltså mer effektiva. Det uttalandet bygger på ett totalt åsidosättande av ekonomisk bedömning och kvalificerad ekonomisk analys och att den miljon eller de 500 000 eller 400 000 eller 300 000, eller vad regeringen nu betalar för dessa platser, bara finns där, att de kommer från ingenstans och är gratis och att de inte har någon effekt i någon annan del av ekonomin. Men, finansministern, man måste göra kvalificerade bedömningar utifrån bästa möjliga vetenskap på området och fråga sig: Vad hade de 300 000 eller 400 000 jag betalar för platsen annars gjort i ekonomin? Vad leder detta till i så kallad allmän jämvikt? Dessa pengar kommer någonstans ifrån, och där har de också effekt på ekonomin. När staten har 300 000 är det 300 000 som någon annan människa i ekonomin har avstått från av sina pengar, sin lön eller sitt arbete. Dessa pengar hade kunnat leda till ett arbete, till sysselsättning eller investeringar någon annanstans i ekonomin. Därför behöver man göra kvalificerade bedömningar utifrån bästa tillgängliga vetenskap och utifrån bästa tillgängliga metoder. Det är precis detta finansministern inte vill göra och inte vill redovisa. Hon säger bara att regeringens åtgärder är effektiva eftersom den totala lönesumman är lägre än den utvärderade kostnaden är per jobb. Så kan man inte göra ekonomiska bedömningar, finansministern. Det är anmärkningsvärt att vi 2015 med det mått av kunskap, insikt och aggregerad forskning som finns på området har en regering som uttrycker sig på detta sätt. 20 Finansminister (S): I den förra interpellationsdebatten hävdade att jag inte svarade på frågor och sa att det är viktigt att jag svarar på frågor i interpellationsdebatter. fick jag en fråga från partivän om vad traineejobben kostar jämfört med jobben i restaurangbranschen, och då svarade jag på den frågan. Då begär ordet och är mycket arg och upprörd över att jag har svarat på frågan. Jag blir lite förvirrad. Vill att jag ska svara på de frågor som ställer i interpellationerna, eller ska jag inte svara på frågorna? När jag svarade på frågan var jag också tydlig med att det är skillnad på traineejobben, för de är inte tänkta att vara för evigt. Tanken är att man ska vara där ett tag för att sedan komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Jag svarade på frågan. Men jag vill gärna att tydliggör: Vill att jag ska svara på frågorna, eller vill inte att jag ska svara? tycker att det är viktigt att på förhand redovisa och göra osäkra beräkningar enligt modeller om vilka effekter åtgärder har för att sedan jämföra dem med de effekter som de bedöms ha när man studerar dem i efterhand. Jag delar inte denna uppfattning. I den rapport jag talar om studeras reformen just i efterhand. Det är bra och viktigt att man studerar olika åtgärder i efterhand. Då kan man också bedöma om de har varit effektiva eller inte. Det lämpligaste är inte att jämföra dem med vad man trodde innan, utan det handlar om vilken effekt de de facto har haft i verkligheten. Det är viktigare att förhålla sig till hur åtgärder fungerar i verkligheten och hur mycket man får ut för varje skattekrona än hur de förhåller sig till en teoretisk förhandsberäkning. Om det var så bedrev politik på förstår jag varför resultatet var högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet. Det är helt korrekt att om man lägger pengar på till exempel traineejobb är det pengar som i stället hade kunnat finnas någon annanstans i ekonomin. Så är det dock även när man sänker skatten. Det är också pengar som hade kunnat finnas någon annanstans i ekonomin och göra nytta. Man måste fundera på precis samma sak när det gäller om en skattesänkning eller en uppgift är effektiv. Där är det viktigt att göra en samlad bedömning, och det har regeringen gjort. Det är bland annat därför vi har tagit bort den nedsatta arbetsgivaravgiften för ungdomar. Jag noterar att även nu tycker att det kanske inte var en helt lyckad reform. De har helt nya förslag och har närmat sig regeringen i sin budgetmotion. Det tycker jag naturligtvis är mycket välkommet. Jag noterar också att det nu går väldigt bra på svensk arbetsmarknad. Regeringens budget – de ändringsförslag som vi lade fram i vårändringsbudgeten – har börjat gälla . är det alltså inte bara en borgerlig budget utan också en socialdemokratisk budget. Jag ser att det går bra på arbetsmarknaden. När man tittar på till exempel prognos ser det ut som att det blir väldigt bra tryck på arbetsmarknaden även , när den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringens budget gäller till fullo. 21 (M): Det är bra att även finansministern tycker att det är viktigt med tydlighet. Frågan är hur mycket vi får ut av de som är budgeterade för de 41 traineetjänsterna och de 9 eller 147 utbildningskontrakten. Finansministerns uttalande skapar osäkerhet. Att framföra att sänkningen av momsen på restaurangmat inte är en kostnadseffektiv åtgärd i kombination med att S-MP dels bibehåller reformen, dels inte levererar några alternativa åtgärder själva är förvånande. visar på goda resultat. De av Alliansen genomförda åtgärderna, exempelvis den sänkta restaurangmomsen, är därför något att bygga vidare på, inte att kritisera. Att det skapas jobb inom branscher som anställer unga och nyanlända är en verklig utmaning, men den är viktig att ta tag i. Lyckas vi inte kommer det att få negativa effekter, inte bara för individen utan även för samhället, både . Jag vill tacka finansministern för debatten. 22 (M): Finansministern frågar ifall jag vill ha svar på frågor. Man får väl anta att det är en retorisk fråga. Om jag frågar finansministern vilket nummer som kommer efter åtta och finansministern svarar grön är det klart att det i någon bemärkelse är ett svar, men det är inte ett svar på den fråga som har ställts. Svaret grön i stället för det rätta svaret nio kan liknas med att jämföra vad en reform kostar i allmän jämvikt, där hänsyn tas till påverkan på hela ekonomin, och sedan, som finansministern gör, jämföra detta med den kostnad det diskretionärt innebär att betala ett jobb ur statsbudgeten. Det är att jämföra äpplen och päron eller, om man så vill, bananer och vindruvor. Det är inte ett seriöst sätt att närma sig en ekonomisk analys, det är inte ett seriöst sätt att göra en budget och det är inte ett seriöst sätt att sköta ett lands ekonomi. Därför, herr talman, efterfrågar vi från oppositionen och Alliansen tydlig och transparent redovisning av vilka effekter regeringen tror att politiken kommer att få. Då går det att utvärdera dem, och då går det också att utvärdera regeringen. Jag är inte ett dugg bekymrad över att en del av de reformer som Alliansen genomförde inte hade den effekt som vi på förhand trodde att de skulle ha. That’s life – allting blir inte precis som man har tänkt sig. Sammantaget vet vi, efter summering och utvärdering, att de reformer Alliansen genomförde hade mycket god effekt. Vi hade högst sysselsättningsgrad i hela Europeiska unionen 2014, det blev 350 000 fler jobb, trots krisen, och vi hade de starkaste offentliga finanserna. Då var det möjligt att gå tillbaka och utvärdera reform för reform – precis den typ av granskning och utvärdering som regeringen nu tänker undvika genom att inte redovisa, inte vara öppna och inte vara transparenta. Men tiderna är annorlunda , finansministern.