prot · H20958 · 2015-02-11 00:00:00 — Jag har själv suttit ned med företrädare för Hamas och varit glasklar om det oacceptabla i deras våld mot till exempel civila och hur man bryter mot folkrätten genom sin raketbeskjutning in i staten . För oss är det självklart. Vi samarbetar i med den sekulära palestinska vänstern. Det är grupper som står upp både för demokrati och för sekulär lagstiftning i de palestinska områdena. De drabbas oerhört hårt av Hamas övervåld men är också i tydlig opposition mot regering, som på många sätt har visat sig vara en korrupt regering som inte riktigt har kunnat leverera när det kommer till nödvändiga demokratiska reformer i det palestinska samhället. 82 (KD) replik: Tack så mycket, . Jag sitter gärna ned vid tillfälle för att få reda på mer om ditt möte med Hamas. Statsministern sade i går på presskonferensen att man vill ha demokrati och mänskliga rättigheter i . Ja, det vill vi alla. I utrikesdeklarationen står, som gång på gång betonar, att ska försvara människors rätt att bilda och tillhöra fackföreningar. Men inte någonstans , och inte tidigare när vi har debatterat här i kammaren, hör jag kritisera den palestinska myndigheten, som har fängslat ledningen för fackförbund som också har förklarat vara olagliga. Jag skulle gärna vilja ha kommentar om detta. Hur kan man följa upp de högtidliga utfästelserna om att vi ska försvara människors rätt att exempelvis bilda och tillhöra fackföreningar och stå upp för mänskliga rättigheter? 83 HANS (V) replik: har nog tydligare än något parti i den här kammaren lyft fram vikten av att vi står upp för fackliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Tyvärr är listan så pass lång över fackliga aktivister runt om i världen som fängslas, mördas och förföljs att det inte går att ta ett riksdagsinitiativ varje gång det sker. Då tror jag att man på inte hade gjort så mycket annat än att besvara mina skriftliga frågor, och jag tror att jag redan sysselsätter dem ganska mycket. Självklart står vi upp mot kränkningar av fackliga rättigheter även på de palestinska områdena. Men vi måste också komma ihåg att även om vi ska vara glasklara om att mänskliga rättigheter och folkrätt gäller också palestinier, måste vi se att grunden till konflikten är ockupation av de ockuperade områdena på och och i östra . Utan att vi får ett fritt kommer vi inte att kunna lösa problemen. En förutsättning för fred och demokrati i både och är att ockupation hävs. 84 (FP): Årets utrikespolitiska debatt i är unik. Det är första gången på mycket länge som vi lyssnar till en utrikesdeklaration som det pågår ett krig i . rullade ryska stridsvagnar in på Krims gator. En landgräns i ritades om med våld. Vi står inför ett drastiskt försämrat säkerhetsläge. Den förändrade situationen manar till stort allvar och måste få långtgående konsekvenser för inriktningen på svensk och europeisk utrikespolitik. har vi sett hur den internationella terrorismen vuxit sig starkare och visat sitt fasanfulla ansikte i länder som och i form av Islamiska staten men också mycket nära oss i genom det fruktansvärda attentatet mot . aggression och den ökande terrorismen utgör allvarliga hot mot vår säkerhet men också mot våra värderingar om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Särskilt utsatt är yttrandefriheten, den frihet som så många människor kämpat för och gett sina liv för att försvara. Den amerikanska politikern och filosofen sa att den som vill störta en fri nation måste börja med att begränsa friheten att yttra sig. Det var precis det som hände i när fundamentalister ville skrämma oss till tystnad, och det är det vi beskådar i när Putins propagandamaskin förnekar kriget i . Yttrandefriheten måste vara vår ledstjärna. Utan den begränsas vårt fria samhälle. Jag vill uppehålla mig i vårt östra närområde och . Vi har beskådat hur konflikten i de östra delarna av landet förvärrats och hur trots hårda sanktioner från EU fortsätter att stödja separatisterna. Bombningen av staden var ytterligare ett tecken på att inte skyr några medel för att destabilisera . anser att det är dags för att ta ett nytt steg i vår hjälp för och bidra med militärt stöd till den ukrainska försvarsmakten, som förtvivlat kämpar mot en övermäktig fiende. Ensam är inte stark. För att försvara våra värderingar behöver vi samarbeta med likasinnade. Världens demokratier behöver varandra. tror starkt på EU:s gemensamma utrikespolitik. I EU kan 28 länder tala med en röst. Det som är unikt med EU jämfört med FN eller är att vi delar samma värderingar. Tron på vikten av demokrati och mänskliga rättigheter utgör grundvalarna i det europeiska samarbetet och är det kitt som håller EU samman. ska vara en del av EU:s kärna. är den enda organisation som på global nivå verkar för fred och säkerhet. Även om många FN-medlemmar inte delar våra värderingar behöver vi en världsomfattande arena för konfliktlösning och dialog. Därför är kandidatur till viktig. Svensk säkerhetspolitik har varit blind. Vi har agerat lite som i sagan om kejsarens nya kläder. Vi pratar om alliansfrihet och självständighet men utan att inse att kejsaren är naken. saknar förmågan att uthålligt försvara sina gränser. har förespråkat ökade försvarsanslag och ett svenskt Natomedlemskap. ställer sig en majoritet av den svenska befolkningen bakom de kraven. Regeringen måste sluta upp med sin strutspolitik. Det är dags att dra huvudet upp ur sanden och se sig omkring. Det duger inte att klamra sig fast vid en neutralitetspolitik som formulerades . Det är att vara både tondöv och verklighetsfrånvänd. Ett Natomedlemskap skulle stärka vår försvarsförmåga och därmed också säkerhet. Vår svenska och europeiska utrikespolitik ska användas för att stärka våra värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter – inte för att försvaga dem. Vad säger regeringen till den fängslade bloggaren när han får 50 nya piskrapp utanför moskén i – att vi gärna bidrar till säkerhet genom att sälja några fler pansarrobotar? Vad säger till alla de kvinnor vars rättigheter förnekas i – kvinnor som inte tillåts köra bil, som står under manligt förmyndarskap i hela sitt liv och som inte får röra sig fritt i det offentliga rummet? Hur rimmar det här med en feministisk utrikespolitik? vill avsluta det militära samarbetsavtalet med . Vår signal till världens förtryckare måste vara glasklar: Inga vapen till diktaturer! Få konflikter har upprört så mycket som kriget i och och Islamiska statens grymheter. Det råder inget tvivel om att måste bekämpas med militära medel. krävde som enda parti att skulle ge militärt stöd till kurdiska grupper som bekämpar . Regeringen har utlovat ett sådant stöd, men vi har inte sett några konkreta beslut . Civilbefolkningen i och har inte tid att ge regeringen betänketid. handlade om att befria Kobane, och staden måste nu byggas upp igen. Men det räcker inte att upprätthålla frontlinjerna mot . 2015 kommer att handla om städerna och ar-Raqqa, som måste befrias. bör bidra till kampen om med politiska, ekonomiska och militära medel. Det är först när befriats som civilbefolkningen, som assyrier, syrianer, araber, turkmener och yezidiekurder, kan återvända och kyrkklockorna i staden åter kan ringa som de gjort . presenterade sin rapport om graden av frihet i världen. Av de undersökta 195 länderna klassas 51 länder som icke fria. anser att måste öka sitt stöd till demokratiaktivister och rättighetskämpar i diktaturer. De kämpar för värderingar som vi själva tar för självklara. Vi måste våga mer. ska EU återuppta förhandlingarna med om ett nytt samarbetsavtal. Efter den historiska öppningen mellan och finns en del höga förväntningar på en förändring. Men de förväntningarna delas inte längre av . är fackligt aktiv på och kämpar för arbetstagarnas rättigheter. Han hotades och förödmjukades innan han släpptes fri igen. Kunde det inte räcka med att redan har tillbringat som politisk fånge i fängelser och nästan strök med på kuppen? anser att bör driva på för att mänskliga rättigheter ska vara ett tydligt krav i förhandlingarna med om ett nytt . FN:s konvention om politiska rättigheter bör ratificeras och implementeras. är bara ett av många exempel på auktoritära stater vars ledare vägrar att släppa ifrån sig makten. Vi ser mönstret även i , , och . Det har bland andra fått erfara. Demokratin behöver förändringsaktörer som vågar kämpa för den. Yttrandefriheten behöver sina försvarare. Vi behöver människor som , och . Utan dessa kämpar går friheten förlorad. 85 Utrikesminister (S) replik: Jag lovar att hålla mig till replikreglerna. Jag vill än en gång påpeka hur det ser ut med den feministiska utrikespolitiken och även svara på den fråga från som jag inte hann besvara förut. Jag tycker att det är oförskämt att påstå att det är röstfiske när statsministern åker till unionen och träffar företrädare för . Jag hade fel: fem av de företrädare som deltog var kvinnliga stats- och regeringschefer. Det finns inte fler kvinnliga stats- och regeringschefer i EU. Det är ungefär samma kombination – 5 av 28 stats- och regeringschefer … (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Utrikesministern! Repliken har begärts på anförande.) Ja, och därför ska jag fortsätta med att säga att det är viktigt att påpeka att vi inte är ensamma. Vi är långt ifrån ensamma. Vi har inlett ett samarbete med flera, inklusive Nato. Jag tycker att det är felaktigt att påstå detta. Snacka om att stoppa huvudet i sanden när man inte vill inse att vi dels fortsätter just med de samarbeten som redan är inledda, dels ständigt söker nya arenor för samarbetet! Vi är en fullödig och aktiv medlem i EU-kretsen, och det står på intet sätt i konflikt med att vi också engagerar oss på den globala nivån. Det blir en märklig verklighetsbeskrivning som ni har, inklusive den debattartikel som ni har publicerat. 86 (FP) replik: Jo, jag anser nog att regeringen stoppar huvudet i sanden. I ett läge där vi på mycket länge har krig i , i ett läge där svenskt territorium kränks gång på gång, både i luftrummet och ifrån oss här i , formulerar man i regeringsförklaringen en säkerhetspolitisk doktrin som är . Den tar inte alls hänsyn till den nya säkerhetspolitiska situationen, och den beskriver alliansfriheten som en aktuell doktrin för . efter detta får vi en presentation av en utredning av där han på ett tydligt och intelligent sätt går igenom svenska säkerhetspolitiska samarbeten och tydligt pekar på att Natomedlemskap skulle kunna vara en intressant option för . Vad gör regeringen då? Man gör ingenting. Man stoppar utredningen i papperskorgen och vill inte ens tala om den. Det är det som jag menar med att man stoppar huvudet i sanden. Man verkar inte vilja titta sig omkring och se den verklighet som vi har runt omkring oss. Om man gör det och om man tar utredningen på allvar skulle man också kunna gå med på en förutsättningslös parlamentarisk utredning om svenskt Natomedlemskap. 87 Utrikesminister (S) replik: Problemet är att ni har ett enda svar på alla dessa säkerhetspolitiska utmaningar, och det är Nato. Och inte ens det; ni står inte för att ni vill ha ett medlemskap, utan ni talar om en utredning om Nato. Det är ert svar, medan vi ser till att fördjupa samarbetet med , ser till att arbeta med våra baltiska grannar och ser till att fortsätta att vara aktiva i EU-kretsen. Precis som vi gjorde ser vi till att inleda samarbetet inom Enhanced Opportunities Programme med Nato. Vi arbetar aktivt i denna stund för att se till att hitta lösningar. Svaret på alla säkerhetspolitiska utmaningar är inte Nato. Men vi samarbetar med Nato, och det kommer vi att fortsätta med. Vår utrikespolitik har anpassats och fortsätter att anpassas till den situation som vi har. Vi står starka, och vi svajar inte när det gäller säkerhetspolitiken. 88 (FP) replik: Från sida råder det inget tvivel om att vi står upp för tydligheten och behovet av ett svenskt Natomedlemskap. Vad andra allianspartier säger får de själva stå för. Samarbete med och andra nordiska länder är bra, men det är ett fikonlöv för att slippa Natodebatten. Man säger att detta samarbete ska gälla bara i fredstid och inte i krigstid. ÖB har i tydliga ordalag förklarat att kan försvaras i på en plats, och sedan måste hjälpen komma. Man undrar vilken hjälp som ska komma när inte ens kan komma till vår hjälp därför att vårt samarbete bara sker i fredstid. Jag ska göra en kommentar till den artikel som vi skrev. Poängen med den är att vi ser ett minskat intresse för EU-frågorna – inte att det är något problem med FN-engagemanget. Det finns ingen EU-minister i regeringen, och det är oklara ståndpunkter i . På ett extrainsatt utrikesministermöte fanns ingen representant för regeringen, utan ambassadören företrädde . Vi ser att skrivningarna om EU handlar om röst och inte längre om gemensamma röst. Det oroar oss. 89 (SD) replik: Jag kan hålla med om en sak: Vi tycker också att regeringen stoppar huvudet i sanden. Men det gäller en annan fråga. Det är en fråga som jag har lyft fram i debatten: vikten av att stoppa att människor reser för att delta i terrorkrig och utföra fruktansvärda dåd i namn. Vi välkomnar att partiledare har anammat vårt förslag om att det ska kunna utgöra grund för utvisning om man deltar i sådan här terrorverksamhet och begår så allvarliga brott. Jag undrar när vi kan se ett sådant förslag på bordet här i , så att vi kan få igenom ett sådant beslut. Eller är det här bara ett litet utspel i tidningen? Jag vill gärna höra åsikt om partiledarens förslag. 90 (FP) replik: väntar på ett förslag från . sitter vi tyvärr inte i regeringen, så någon proposition kan vi inte lägga fram. När det gäller att bekämpa och dem som deltar i terrororganisationer är politik väldigt tydlig. Vi säger bland annat att de straff för grova terrorbrott som finns och som är från till livstid ska användas. Den lagstiftningen ska vi använda. Vi säger också att de som inte är svenska medborgare ska kunna utvisas från om de deltar i sådan terrorverksamhet. Vi säger dock även att vi måste arbeta förebyggande. De här människorna måste upptäckas , innan de åker ned till sådana områden. Då måste man kriminalisera förberedelse för sådan verksamhet. Jag tror också att man ska fundera på strängare straff för rekrytering och utbildning. Vi måste alltså jobba förebyggande här i men också vara tydliga med vad som gäller för dem som åker ned och kämpar för . har dessutom en politik för hur ska bekämpas på plats. Vi var det enda parti som krävde att skulle skicka militärt stöd för att bekämpa i och . Vi tror att man måste bekämpa med militära medel. Endast med militära medel kommer det att gå att befria och ar-Raqqa. Här saknar en politik. De är nöjda med det humanitära stöd som man ger och vill inte göra något mer. 91 (SD) replik: Det som jag vill veta är om tänker komma med ett förslag i egenskap av opposition, i form av en motion, om att deltagande i terrorism ska kunna leda till utvisning. Det har gjort , och det har röstat ned. undrar jag om vi skulle kunna komma överens i frågan. Jag tycker också att det är på sin plats att ni i är medvetna om att vi nu har en regering som styr i minoritet. Oppositionen har alltså all möjlighet att driva igenom ett sådant förslag. Eller är decemberöverenskommelsen kanske överordnad att få igenom de förslag som partiledaren har kommit med? När det gäller åtgärder på plats avvaktar vi hur regeringens förslag på utbildningsinsatser för kurder ska se ut. Vi väntar på konkreta förslag. Dem har vi inte sett . Vi har också föreslagit en skyddszon för minoriteter och långsiktigt självstyre för kristna minoriteter i . Jag är väldigt intresserad av att höra hur ser på det. 92 (FP) replik: Jag trodde att jag var tydlig med hur vi ser på åtgärder. Vi har en lång lista på åtgärder som vi vill vidta just för att motverka deltagande i kamp. När det gäller utvisning är vårt förslag att man ska kunna pröva utvisning för dem som inte är svenska medborgare, om man vet att personerna har deltagit i terrorbrott. har länge varit förespråkare för att skydda de minoriteter som finns i regionen. Ett led i det är att måste befrias. Den kristna befolkningen har i stor utsträckning varit tvungen att fly från . Om vi tar ett krafttag och är beredda att ge militärt stöd till regionen kommer också att kunna befrias, och de kristna grupperna kan återvända. 93 (MP) replik: Det ligger i sakens natur att vi en sådan här dag fokuserar på skillnaderna här i kammaren. Men förtjänar det att påpekas att det också finns en betydande värdegemenskap mellan flertalet partiet när det gäller att stå upp för mänskliga rättigheter och folkrätt. Folkrätt går före nävrätt. Det framkommer tydligt när vi diskuterar agerande i , som vi helt enigt fördömer. Jag tänkte stanna vid Rysslandspolitiken och vad man kan tänka sig lite mer långsiktigt. Hur kan man komplettera dagens sanktionspolitik med att på något sätt försöka bevara och helst utöka kontakten med det stora ryska samhället? Det är viktigt att inte reducera största land till Putinregimen. Man ska över huvud taget aldrig sätta likhetstecken mellan ett samhälle och en stat. På det området tror jag att vi skulle kunna nå betydande enighet över partigränserna. Det skulle vara intressant att höra säga några ord om deras tankar kring hur vi i denna dystra stund kan fortsätta med mellanfolkliga kontakter med det stora ryska samhället. 94 (FP) replik: Jag ska komma till förslag när det gäller att bredda kontakterna med . Men det viktigaste är att markera mot den negativa utveckling som vi ser i . Utrikesdeklarationen saknar tydliga markeringar mot det som händer i . Vi ser skrivningar om hur agerar i . Men det står ingenting om de kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i , ingenting om den auktoritära riktning som det politiska systemet har i , ingenting om statlig kontroll av medierna eller om de trakasserier av oliktänkande som vi ser. Det finns förslag om att homosexuella inte ens ska få köra bil. , som ingår i regeringen, kanske kan svara på varför sådana skrivningar inte finns när det gäller just . De saknas för övrigt också när det gäller , och andra diktaturer. Till att börja med måste man vara tydlig med att namnge de skurkar som finns och tydligt markera mot de MR-brott som begås av den och regimen. Sedan ska vi givetvis arbeta med att utöka kontakterna. Som jag nämnde i mitt tal förespråkar ökat demokratistöd till dem som arbetar för mänskliga rättigheter, för yttrandefrihet, för det självständiga civila samhället och för hbtq-organisationer i . Det stödet skulle vi vilja öka – det gäller även – för att kunna stötta de positiva krafter som jobbar för en förändring. Men då får vi inte heller vara rädda för att markera mot de övergrepp som regimen står för. 95 (MP) replik: Då var det synd att ni halverade demokratistödet till när satt i regeringen, . Självfallet har vi en tydlig fördömande linje mot Putinadministrationens brott mot mänskliga rättigheter. Jag tyckte dock att svaret blev väldigt tunt. Frågan var hur ni ser på utökade möjligheter. Själv träffar jag ganska ofta företrädare för Jabloko, det ryska liberala partiet, som också samarbetar med gröna grupper. Det har kommit en intressant färsk rapport av och om hur vi ska kunna ha studentutbyte, forskarutbyte, utbyte mellan civilsamhällen och kanske partnerskap. Jag tror faktiskt att det är viktigt att i denna dystra tid ha den sortens utbyten. Det är också en del av säkerhetspolitiken. Säkerhetspolitik kan aldrig bara ha militära svar. Det är viktigt. 96 (FP) replik: Om tycker att mitt svar är tunt lyssnade han kanske inte riktigt på mitt tal. Jag tror att jag var den enda av talarna som verkligen lyfte fram demokratistöd och stöd till förändringsaktörer och människor som vågar riskera sina liv och modigt jobba för mänskliga rättigheter i regimer där det är förenat med livsfara, vilket det är i . Jag tror att slår på fel person. Vi har nämligen precis samma linje när det gäller att öka demokratistödet och att stärka det civila samhället. Till det hör dock även ett tydligt fördömande. Här har jag fortfarande inte fått svar på frågan varför det inte finns en enda mening i utrikesdeklarationen som kritiserar grova MR-brott i . 97 (KD): Under den gångna helgen har säkerhetskonferensen i ägt rum. Inledningsvis betonades att det säkerhetspolitiska läget inte har varit så här allvarligt sedan dagar. Allvaret och komplexiteten i situationen manifesterades också av de världsledare som var på plats och de samtal som fördes. Hoten i vår värld är många och allvarliga. Under konferensen twittrade en deltagare följande: Helt otroligt att ett så litet konferensrum kan rymma två världar. Inlägget kom när utrikesminister talade om att hotet kom från , att bara agerade för att hjälpa ett förtryckt folk från en farlig regim i – därav annekteringen av , därav stödet till rebeller i Donetsk. Nog är det två världar. riktas blickarna mot i . En sista ansträngning för att nå ett fredsavtal görs. Behoven av ett starkt, enat och kapabelt EU är större än . Att nå en överenskommelse som också implementeras är nu avgörande. Vad händer om vi inte når en lösning? För oss kristdemokrater är det helt centralt att utrikespolitiken är värdebaserad och står upp för och försvarar människans absoluta värde. Men demokratin och friheten i världen är på tillbakagång. minskar friheten i världen, enligt organisationen . Antalet demokratier blir färre, och existerande demokratier misshandlas av ledare som krampaktigt håller sig kvar vid makten. Medborgerliga fri- och rättigheter kränks. och EU måste med kraft stå upp för ett starkt stöd till demokratiinsatser i diktaturer och i nya demokratier världen över. Om inte respekten för demokrati och mänskliga rättigheter får vara ledstjärna går vi vilse i en våldets och diktaturens labyrint. För är religions- och övertygelsefriheten grundläggande rättigheter i varje samhälle. Inskränkningar av denna frihet måste uppmärksammas och fördömas. har som få länder tagit emot människor som har flytt från bara för att de är kristna. från oss ligger , en stad som har blivit känd världen över som en för denna kristna minoritet, som sedan tusentals år har haft sina rötter i länder som , och . Utifrån denna unika situation, herr talman, och det kritiska läget för denna minoritet i borde utrikesministern ha belyst detta i deklarationen. Men tyvärr nämns inte det religiöst motiverade dödandet, vare sig det gäller kristna, yazidier eller de muslimer som faller offer för Isils framfart. Varför använder inte regeringen begreppet religionsfrihet? Hör det inte hemma i en feministisk utrikespolitik? vill att religionsfriheten ska bli ett nytt milleniemål. EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s stora styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som världens största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. När kör solo på den utrikespolitiska arenan talar vi med en svagare röst, för ensam är inte stark. EU måste gemensamt stå upp när gång på gång misslyckas med att få ett slut på dödandet i eller när omvärlden står splittrad kring de grundläggande frågorna om händelseutvecklingen i . EU måste gemensamt stå upp när barn dör av hunger och brist på vaccin, när flyktingströmmarna fortsätter att öka och när naturkatastrofer slår till allt hårdare. I regeringens utrikesdeklaration betonas vikten av att får en plats i . Vi kristdemokrater instämmer i att FN-samarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik, men låt oss tillstå att gjort oss allt annat än stolta när det gäller exempelvis konflikten i , då har varit helt handlingsförlamat. kandidatur 2017–2018 får, precis som har nämnts här tidigare, inte överskugga allt annat, och konsekvensen får inte bli att vi inte kritiskt och högljutt vågar markera när mänskliga rättigheter kränks i länder när vi nu söker stöd. För är det angeläget att tar ett ordentligt steg i rätt riktning och inför ett demokratikriterium för export av vapen.