prot · H30945 · 2015-12-14 00:00:00 — Det blir väldigt märkligt när statsrådet tar upp gränsdragningsproblem som något slags huvudskäl till att vi ska höja skatten på givmildhet i . Det är inte hållbart. Statsrådet tror att svenska folket kommer att ge lika mycket i alla fall. Men de här organisationerna säger att de räknar med att ha förlorat . Sedan skattereduktionen infördes har givandet ökat med flera hundra miljoner. De här organisationerna säger att detta till stor del skett tack vare skattereduktionen. Man kan stå här i kammaren och tro olika saker. Men ingen tvingar er att ta bort detta. Det är ni som lägger fram förslaget. Det är inte så att organisationerna vill att ni ska avskaffa detta, tvärtom. De säger själva att de resurser de nu räknar med att förlora skulle kunna leda till att 1 miljon fattiga lärde sig att läsa och skriva. Röda Korset säger att de skulle kunna ge mat i en månad till över 3 miljoner människor i för de här pengarna. Men ni väljer att prioritera att ta bort entréavgifterna till statliga museer. Det är viktigare för i den här budgeten, och det tycker jag är sorgligt. 73 Statsrådet (MP) replik: Politik är både att vilja och att välja. Regeringen har gemensamt lagt fram en budget med en lång rad mycket viktiga prioriteringar för framtiden och för gällande jobb, klimat, skola och vård och omsorg. Det har aldrig varit någon skatt på givmildhet; det har funnits en avdragsmöjlighet för givmildhet. Denna avdragsmöjlighet har regeringen av olika skäl valt att avskaffa, givetvis även av prioriteringsskäl. Jag skulle vilja passa på att lyfta fram vad vi bland annat gör i stället . Vi i vill se ett brett engagemang från civilsamhällsorganisationer och andra aktörer för att bygga för framtiden och för Agenda 2030. Vi tillför till Sida för ett särskilt anslag, så att man ska kunna jobba med utbytesprojekt och utveckla olika typer av samarbeten där civilsamhället och andra aktörer direkt ska kunna bidra till hållbar utveckling. Det finns alltså många sätt att stärka viljan att göra gott i . Det handlar inte bara om att skicka in en summa pengar. Man kan arbeta aktivt på många andra sätt, och det är också det som Agenda 2030 handlar om. Vad jag ser i budget är det här någonting ni prioriterar ned i Sidaanslaget. Det finns alltså olika sätt att försöka bidra till hållbar utveckling. Vi står upp för vårt sätt. 74 (M) replik: har valt att ligga ganska nära regeringen i biståndsbudgeten, men har valt att prioritera det humanitära biståndet lite mer framför visst bilateralt bistånd. Det har varit en utmaning att se vilka prioriteringar regeringen har med biståndet. Den frågan ställdes lite på sin spets när avräkningsdebatten gick som hetast. Vad var det som skulle väljas bort, och vad skulle finnas kvar? Med tanke på detta ska jag säga två saker till att börja med. Det ena är att jag uppskattar att statsrådet deltar i debatten. Det andra är att jag uppskattar anslaget, långsiktigheten och samsynen i anförandet. Jag vill också ställa en fråga om hur vi ska se på Sidas nya regleringsbrev. fick ta del av det före debatten, och vi uppskattar det. Men vilka är de största förändringarna inom Sidas verksamhet enligt det regeringsbeslutet, anser statsrådet? Är det flytten av 850 miljoner från Afrikakontot till , minskningen inom internationell civil krishantering eller minskningen inom Östersjösamarbetet? Vilka delar av detta är det som bäst beskriver regeringens prioriteringar? 75 Statsrådet (MP) replik: Till att börja med skulle jag vilja invända mot beskrivningen att ligger nära regeringens budgetförslag när det gäller biståndet. För det första arbetar vi nu ambitiöst för att komma av bni i enlighet med den nya beräkningsmodellen och EU:s nya direktiv. Det gör inte . Ni ligger under oss. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag undrar hur ni tänker uppnå det nya enprocentsmålet. Ni säger att ni inte tar någonting till klimatfonden, och det tycker jag också är oerhört anmärkningsvärt i när vi verkligen behöver snabba och relativt dramatiska insatser för de allra mest utsatta och sköraste staterna, inte minst för de fattigaste människorna i de här staterna. De ser nu vatten, matförsörjning och själva sina basbehov hotade på grund av klimatförändringar som går väldigt snabbt och naturkatastrofer som kommer i deras följd. Ni har heller inte meddelat någonting om hur ni ser på flyktingavräkningar. Vi har satt ett tak på . Huruvida ni tänker ta i er budget får svenska folket sväva i osäkerhet om. Hur vi prioriterar? Det är precis som det har varit , . Vi vet inte hur många flyktingar som kommer att komma till . Det här bygger på prognoser. Även om vi får ett mycket stort antal flyktingar kommer vi att ha ett tak på avräkningar. Det blir inte mer. Men ni i har inte meddelat hur ni tänker göra. Det vore väldigt bra för svenska folket att veta hur ni avser att göra. 76 (M) replik: Det är korrekt att vi i vårt budgetförslag ligger något lägre. Men det är ändå en budget på 43 miljarder. Det är en väldigt defensiv biståndsminister vi ser i kammaren här . Det tycker jag är tråkigt, för det finns mycket som vi skulle kunna ha samsyn om. När det gäller klimat och miljö är det väldigt tydligt att den gröna fonden är ett sätt att arbeta. I den biståndspolitiska plattformen finns klimat och miljö med som en av huvudprioriteringarna. Jag tror att det är väldigt viktigt att man mainstreamar biståndet och inte sätter sin tilltro till en enda fond som det enda sättet att arbeta. Jag uppskattar informationen om att det finns ett tak på . Men jag kan konstatera att det här inte ligger på bord. Det finns inte med. Detta är någonting som har meddelats i medier. Vi fick därefter kontakta regeringen, så att denna information formellt kom till utskottet. Men det är hänskjutet till vårändringsbudgeten. I funkar det så att när vi får ett förslag tar vi ställning till det. Det kommer alltså att komma i vårändringsbudgeten. Det oroar mig något när biståndsministern förklarar att man inte vet vad som är prioriterat, eftersom man inte vet hur många flyktingar som kommer. Det kan omöjligt vara korrekt. Ni måste ju ha ett plan för vad det är ni tycker är viktigt med biståndet. Dessutom är jag nyfiken på att höra biståndsministern beskriva de 2 miljarder som har hattat fram och tillbaka i debatten och som helt plötsligt flyttades till den här sidan nyår genom tidigarelagda utbetalningar, vilket jag ser som ett rent siffertrixande som man ägnat sig åt för att inte utgiftstaket ska krascha. Jag uppfattar att Socialdemokraterna har samma syn – att detta är en utgiftstakshanteringsfråga – medan säljer in detta som ett extra tillskott på 2 miljarder. Vilket är det som stämmer, biståndsministern? Det kan ju inte vara så att båda två har rätt. 77 Statsrådet (MP) replik: Jag noterar först och främst att Nya inte anser att man behöver leva upp till löften i när den gröna klimatfonden stod i fokus och de rika länderna lovade att betala . Det var regering som då ledde . När det gäller hur vi ämnar prioritera är det väldigt klart och tydligt beskrivet i budgetpropositionen var våra prioriteringar ligger. De ligger på klimat och miljö, jämställdhet, freds- och statsbyggande, demokrati och mänskliga rättigheter. De prioriteringarna är oerhört tydliga. Det är utifrån det vi navigerar. När det gäller hur budgeten eventuellt kommer att bli vet precis som vi att enligt budgetprocessen så som den ser ut är ingenting hugget i sten förrän vi vet hur många flyktingar som kommer till vårt land. Kommer det färre blir det mindre avräkningar. Det är egentligen inte meningsfullt att lägga fram ytterligare en budget, och sedan får vi ändra och revidera den igen. När vi lade fram budgetpropositionen som ligger på bordet utgick vi från de prognoser som kom med . Då såg man framför sig 73 000 flyktingar . har man reviderat upp det kraftigt. Så ser verkligheten ut. Det beror på kriget i och talibanerna i . Det är inte regeringen som trixar, utan det är omvärlden som förändras. 78 HANS (V) replik: Det är naturligt att den biståndsdebatt vi haft fokuserat mycket på situationen i . Det är vår tids värsta humanitära katastrof, men det är också en av våra största utvecklingsutmaningar. Jag välkomnar verkligen att regeringen nu kommer med en ny Syrienstrategi. Jag hoppas också att biståndsministern kan komma tillbaka till utskottet och så fort som möjligt och informera oss om strategin. Det land som har tagit emot absolut flest flyktingar från är . Den senaste siffran är 2,3 miljoner flyktingar. Majoriteten av dessa lever inte i flyktingläger. Många lever i under mycket svåra förhållanden, utan tak över huvudet, utan hjälp och utan möjlighet till skolgång, och så vidare. FN säger nu att enligt de senaste siffrorna har man bara fått in av det man har begärt från världssamfundet när det gäller humanitär hjälp till flyktingarna i . Det innebär att man kommer att sakna som man hade behövt för att verkligen kunna garantera alla människor en rimlig levnadssituation. Jag är därför väldigt glad att regeringen tillsammans med här tidigare kunde presentera en extra satsning på bistånd på som bland annat förstärker det humanitära biståndet. Regeringen kom också med ett annat besked . Efter med lovade EU till en nyinstiftad Turkietfond. Den lovade till fonden. Det är en fond som kommer att ligga separat från FN-systemet. Jag undrar lite: Varför väljer regeringen att gå in med så mycket pengar i en fond som ligger helt utanför FN-systemet i stället för att stödja det arbete som FN gör? Varför väljer man att gå in med de pengarna när det uppenbara syftet med fonden är att ska förhindra flyktingar att ta sig från in i EU? 79 Statsrådet (MP) replik: Tack, , för frågan! har tagit ett oerhört stort ansvar för flyktingar från och är det enda land som tar emot nya flyktingar från Syrienområdet. Vi ser att och är ansträngda till bristningsgränsen och försöker minimera antalet eller till och med hindra flyktingar för att komma in i landet. tar ett mycket stort ansvar. Vi ska vara oerhört tacksamma och glada att de gör det och tar ansvar för sina grannar på det sätt som de beskriver att de gör. Vi är en av de absolut största kärnstödsgivarna till de humanitära organisationerna. Vi har gett ett stort bidrag till inom ramen för . Vi ser också ett värde i att vi deltar i de olika EU-fonder som sätts upp för att stödja befolkningen och flyktingar i närområdet. En av poängerna med att gå in handlar om att vara med och påverka inriktningen på dessa fonder. Där är givetvis redan en stor givare. Genom vårt EU-medlemskap går våra pengar öronmärkta in i EU:s biståndsbudget. På det viset betalar vi men får inget inflytande över hur fonderna används. Med vårt bidrag till Turkietfonden får vi också en plats vid styrelsebordet och kan påverka inriktningen. Det är oerhört viktigt. 80 HANS (V) replik: Det är sant att har tagit ett väldigt stort ansvar, även om det finns all anledning att på flera punkter kritisera för hur de behandlar de syriska flyktingarna. Alltför många syriska barn i får till exempel inte gå i skolan trots att de har rätt till det. finns det ett annat . Det finns ett där vi sett att utvecklingen gått bakåt när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ser hur kränkningar av mänskliga rättigheter tilltar och hur styret i blir alltmer auktoritärt. Det är viktigt att vi på plats i gör allt vad vi kan för stödja de syriska flyktingar som finns inne i . Det är därför viktigt att vi använder de strukturer som FN har. De är de mest effektiva i det här läget. Jag är också oroad över att man har ett fördjupat samarbete med en regering som blir alltmer auktoritär. Huvudsyftet med det toppmöte mellan och man hade var inte att hjälpa de syriska flyktingar som finns i . Huvudsyftet var att förmå att börja stänga sina gränser. skulle börja förhindra flyktingar att ta den svåra vägen över in i och in i EU. Det är därför man nu lockar med visumlättnader, snabbspår in i ett EU-medlemskap men också till Turkietfonden. Ett som vill stå upp för både de syriska flyktingarna och den humanitära hjälpen och demokrati och mänskliga rättigheter borde i stället ha valt att satsa pengarna in i FN:s humanitära arbete. Det är där de behövs. 81 Statsrådet (MP) replik: driver ett antal väldigt viktiga principer i sammanhanget. En av de principerna är att vi inte villkorar vårt bistånd. Biståndet ska vara oavhängigt och självständigt. Vi går inte tillsammans med vissa av de andra givarländerna och använder bistånd som en underförstådd påtryckning eller rentav en utpressningsmetod för att få vissa länder att göra vissa saker. Långsiktigt utvecklingsbistånd eller humanitärt bistånd är neutralt. Det måste vara principen. Det är också den principen som vi driver i EU-kretsen och som vi är väldigt tydliga med när vi diskuterar med andra medlemsländer inom EU-kretsen. Det gäller också den så kallade Dacfähigheten. De pengar som ska betalas från biståndsbudgeten ska uppfylla de kriterier som finns uppsatta inom , Dac. Det är någonting som vi har möjlighet att driva extra hårt när vi ingår i fonden. Vi är stora givare via olika kanaler. Det är många initiativ som tas för att stärka och hjälpa människor i regionen. Vi ser att det finns ett akut behov av att nu göra det. Miljontals barn går inte i skolan. Miljoner människor kan inte åtnjuta sina mänskliga rättigheter, helt enkelt. De får inte arbetstillstånd och kan inte skapa sig en framtid. Det är viktigt att vi försöker överbygga flyktinglägersituationen till en mer långsiktig situation där man skapar arbetstillfällen, där barn kan gå i skolan och människor kan se att de kan skapa sig en framtid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga betänkande 2015/16:SoU5 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga (prop. 2015/16:43) 82 (M): Enligt siffror sökte ca 7 000 ensamkommande barn asyl i . beräknas uppemot 30 000 barn komma hit. De här barnen har på egen hand rest över halva jordklotet för att starta ett nytt liv. Det är barn som trots sin unga ålder lämnat familj, vänner och omgivning för att få leva i ett land fritt från krig och terror och för att få leva i trygghet. kallar vi flyktingmottagandet för en flyktingkris. Varför kallar vi det nu för kris? Det blir särskilt tydligt när man talar om just barn. skrev i om den utsatta situation som råder, särskilt för barn som är på flykt. Han uppmärksammade också en rad brister i just det svenska mottagandet av ensamkommande barn. Han vittnade om barn som nekas vård, om barn som inte får någon form av utbildning, om brist på ytterkläder och skor, om avsaknad av god man eller någon som kan föra barnets talan och om en otrygghet, särskilt för unga flickor, på många boenden. Jag tror att vi alla här inne kan enas om att det krävs en rad åtgärder för att vårt mottagande ska fungera och för att alla barn, oavsett var de är födda, ska få en trygg uppväxt. krävs det att vi som politiker tar vårt ansvar för att våra trögrörliga system inte ska stå i vägen för barns utveckling. Kommuner och Landsting besökte socialutskottet . De beskrev då hur många kommuner har svårt att leva upp till alla de krångliga regler och förordningar som finns och ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. SKL presenterade en lista på 47 reformförslag som regeringen omgående bör genomföra för att kommuner runt om i landet ska klara av den rådande situationen. Det är min förhoppning att regeringen gör allt i sin makt för att snabbt omsätta de här och andra förslag i praktiken, särskilt de förslag som rör barn. En av punkterna handlar just om stödboende för barn och unga. I den utredning som föreligger men också i medierapporteringen framkommer tydligt att de placeringsformer vi har för barn och unga inte räcker till. Många ensamkommande barn placeras i institutionsliknande HVB, som är specialiserade på att ta hand om barn och unga med missbruksproblem eller svåra psykiska problem. Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga Det är möjligt att den placeringen passar i enstaka fall, men generellt har barn som flytt helt andra förutsättningar och helt andra behov. Vi tror därför att stödboende är ett bra alternativ för unga som har ett visst behov av omsorg men som står på tröskeln till att påbörja ett självständigt liv, ett eget liv i vuxenvärlden. Av det skälet står vi bakom propositionen om stödboende – alliansregeringen initierade utredningen om detta, och den nya regeringen har lagt fram en proposition om det. Vi har dock valt att också göra ett särskilt yttrande. inställning till välfärdstjänster generellt är att vi som lagstiftare behöver bli betydligt tydligare i fråga om vilka krav som gäller för de utförare av välfärdstjänster vi har, oavsett om de är kommunala eller fristående. Alla välfärdsverksamheter som skattebetalarna finansierar måste kunna visa upp acceptabla kvalitetsresultat. Vi hade önskat se skarpare skrivningar i den här propositionen om tillståndsplikt för alla utförare, om kvalitetskrav och om tydliga konsekvenser i de fall som kvaliteten inte kan garanteras eller inte uppfylls. Detta är, återigen, särskilt viktigt i verksamheter som har hand om barn och unga. står inför en stor utmaning i fråga om hur vi välkomnar dem som söker skydd i vårt land. Låt oss inte kapitulera inför utmaningen och skylla på dem som ser annorlunda ut eller talar ett annat språk! Låt oss i stället göra allt vad vi kan för att förbättra våra system, så att de som får asyl i också får verktyg för att skapa ett nytt liv här och bidra till vårt samhälle! Låt oss också säkerställa att alla barn får en trygg uppväxt, där varje individs förutsättningar och behov styr vilket stöd och vilken omsorg man får! Då behövs stödboende, som är en ny placeringsform och som är en av många fler åtgärder som behöver komma till. 83 PER RAMHORN (SD): Regeringen föreslår en ändring i socialtjänstlagen som bland annat innebär att det i lagen ska införas en ny placeringsform för barn och unga i åldern 16–, och det ska kallas för stödboende. De nya reglerna innebär att socialnämnden ska sörja för att barn och ungdomar som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i ett stödboende. För att placera barn i åldern 16–krävs särskilda skäl. Det är med anledning av den ökande flyktingströmmen av ensamkommande barn och ungdomar som behovet av stödboende har ökat markant . Förslaget om stödboende och lagändringar är signifikant för vår tid. Det förefaller som om det finns många lagar och regler som regeringen är beredd att tänja på och kompromissa med för att tillgodose behov som uppstår som en direkt effekt av den stora invandring vi har. hade drygt 140 000 personer sökt asyl i , bara . Självfallet inser vi mer än något annat parti att detta skapar nya utmaningar för vårt samhälle. Därför är vi inte helt förvånade över att den här typen av förslag på lagändring nu hamnar på bord. Det har kommit 35 000 ensamkommande barn och ungdomar till . Systemet för att placera barn och ungdomar har utmanats på många olika sätt. Med anledning av det allvarliga läge som nu befinner sig i förstår vi att det är angeläget att få nya boendeformer på plats så snabbt som möjligt. Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga Vi ställer oss bakom och vårt särskilda yttrande, där vi förespråkar en översyn av regelverket för stödboenden. Vi anser att det är av yttersta vikt att det är ordning och reda i välfärden. Vi förespråkar därför en generell tillståndsplikt för alla utförare i fråga om stödboenden, oavsett driftsform. Vi anser att en generell tillståndsplikt skulle utesluta oseriösa utförare och skydda de seriösa. Det skulle underlätta det långsiktiga kvalitetsarbetet och vara ett verktyg för att säkerställa ordning och reda. Det är ytterst viktigt att kvaliteten inte tappas bort på vägen bara för att man nu tar fram en boendeform för att tillgodose det stora behov som finns. Men vi vill inte förhala processen, utan vi vill i likhet med regeringen sätta igång med stödboende . 84 (C): ser migration som något mycket positivt. står upp för att ska vara en humanitär stormakt, där vi gör allt vi kan för att till exempel på bästa sätt ta emot de människor som är på flykt och som söker asyl hos oss. kommer det så många att det är nödvändigt att rejält förbättrar sina insatser för bättre integration och för att få fler i arbete genom till exempel lägre trösklar på arbetsmarknaden och fler enklare jobb. Det är också viktigt att effektivisera mottagandet och göra det mer kostnadsinriktat. Därför har vi i tagit fram många goda förslag som vi driver så starkt vi kan. diskuterar vi regeringens förslag om att inrätta en ny placeringsform för unga mellan som inte kan bo i det egna hemmet: stödboende. Det är ett förslag i rätt riktning, som som enda parti hade med redan i sin vårbudget. Vår migrationspolitiska talesperson skrev i detta: ”Dagens regelverk kräver nämligen att kommunerna som tar emot de ensamkommande placerar dem i dyra HVB-hem, hem för vård eller boende, om man inte kan tillhandahålla familjehem. Det är problematiskt ur flera perspektiv. Framförallt ökar det kostnaderna markant, då placering i HVB-hem är betydligt dyrare än andra boendeformer. Dessutom gör en generell placering av ungdomarna i HVB-hem att individens särskilda behov åsidosätts. Det riskerar dessutom att, som granskningar i media visat under den senaste månaden, leda till att ensamkommande placeras tillsammans med ungdomar som är kriminella eller har andra typer av problem. vill därför se en förändring. Vi vill göra det möjligt för kommunerna att placera ensamkommande barn och ungdomar i alternativa boendeformer. Långt ifrån alla barn är i behov av HVB-hem och skulle må bättre av att bo mer självständigt. Det görs helt enkelt inte tillräckligt bra individuella bedömningar av vad de enskilda ungdomarna har för behov. Många av de lite äldre skulle må bättre av att bo mer självständigt, exempelvis i stödboende, på folkhögskola eller genom att dela på mindre lägenheter.” Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga Mot denna bakgrund är det naturligtvis glädjande för oss i att regeringen nu föreslagit en ny placeringsform i just denna riktning. För mig som är ny i utskottet känns det ändå lite märkligt att detta inte genomförts . välkomnar att det nu äntligen tas steg för att göra placeringen av barn mer flexibel och att regeringen föreslår stödboende. Men vi menar att det inte räcker. Betydligt fler åtgärder behövs för att få ned kostnaderna, öka flexibiliteten och stärka mottagandekapaciteten. Att möjliggöra mer flexibla boendeformer är mycket viktigt i den situation som föreligger med så många ensamkommande barn som söker asyl, både för att få ned kostnaden för mottagandet och för att förbättra det. Antalet ensamkommande barn som söker asyl i har ökat kraftigt , framför allt under den här hösten. prognos är att det kan komma fler ensamkommande barn än under de föregående tio åren tillsammans. Det gör utformningen av de system som möter barnen – inte minst hur de placeras – viktigare än . Med anledning av detta krävs en större översyn och mer långtgående förändringar av hur barn kan placeras. De ofta stela, dyra och dåliga lösningar som krävs är varken bra för barnen eller ekonomiskt hållbara i ett läge där det ju har kommit flera tusen vissa veckor. En billigare och effektivare modell är absolut nödvändig. Dessutom kan administrationen och antalet tjänstemän involverade i varje fall ses över i avsikt att korta handläggningstider och minska kostnaderna. Propositionens förslag om stödboende är ett steg i rätt riktning, men det behöver göras betydligt mer. Vilka exakta reformer som krävs måste ses över närmare. Några exempel på möjligheter att se över är att dela på lägenheter och att bo på folkhögskola eller i boenden med mindre bemanning. I en sådan översyn måste alla stenar vändas och alla möjligheter prövas.