prot · H20978 · 2015-03-25 00:00:00 — Det finns inget egenvärde i att ta in skatter, utan det är ett verktyg för att genomföra den politik vi tror på. Det är en politik för välfärd, en politik vi kan lita på och en politik som satsar på avgörande investeringar i infrastrukturen och omfattande anställningar av välfärdsarbetare i offentlig sektor, det vill säga förskollärare, socionomer, undersköterskor, läkare, sjuksköterskor, barnskötare och många andra yrkesgrupper. Det är en politik som ger unga och arbetslösa jobb eller utbildning. På samma sätt som det inte finns ett egenvärde i att höja skatterna finns det heller inget egenvärde i att ha så låga skatter som möjligt, vilket en förblindad borgerlighet ibland tycks tro. Vi har genomlidit brutal skattesänkarpolitik som gett mer åt dem som redan har och tagit från dem som inte har och som har lett till ökande klassklyftor och en fördelningspolitisk katastrof, i alla fall om man tror på jämlikhet som målsättning för politiken. Förmögenhetsskatten uppgick till 6 miljarder när den avskaffades 2007. Den senaste sänkningen av den i realiteten redan låga bolagsskatten kostade staten 16 miljarder. Sänkningen av fastighetsskatten kostade ytterligare 16 miljarder. Bara dessa tre exempel på vansinnig skattesänkarpolitik kostade – pengar som så väl behövs i välfärden. Vi har också sett bevis för hur uppfinningsrika ledande svenska företag och riskkapitalbolag, med hjälp av och aktiv skatteplanering, kan blåsa skattebetalarna och på miljardbelopp och hur de allra rikaste privatpersonerna, med hjälp av banken , aktivt gömmer undan sina inkomster från beskattning. Skattefrågorna är avgörande inte bara för den svenska välfärden utan också för alla andra länder i världen och har seglat upp som en av de viktigaste frågorna på EU:s och dagordning. Det pågående är helt avgörande för att täppa till luckor för skattesmitare. ser fram emot att den nya regeringen på ett betydligt aktivare sätt än den tidigare driver dessa frågor vidare och blir ett föregångsland på området. Dock räcker inte det, utan måste också ha en betydligt högre profil och aktivitet just kring frågan om Luxleaks och . Just nu sitter regeringen i dessa frågor tyvärr på avbytarbänken. välkomnar att den har lyssnat på oss och i kommande budgetar vill ta de första stegen mot att införa en bankskatt – ett förslag som har arbetat för . Vi hade redan kunnat besluta om en sådan skatt om inte , som – hör och häpna – anslöt sig till idén under 2014, hade valt att gå samman med Alliansen och fällt bankskatten och budgeten . Beskattning av företag, kapital och fastighet Vi kan konstatera att finanssektorn med bankernas övervinster är underbeskattad och att regeringen förhoppningsvis vill ta raska steg framåt och öka en sådan beskattning på bankerna för att nå betydligt längre än de 4 miljarder som diskuterades i den senaste budgeten. När vi ändå pratar om finanssektorn vill jag understryka att är anhängare av att pröva idén med transaktionsskatten på finansiella transaktioner, som den tidigare regeringen avvisat men som förhoppningsvis den nya regeringen kan vara öppen för att diskutera. Som jag sa tidigare var förmögenhetsskatten närmare 6 miljarder när den avskaffades, och ytterligare miljarder förlorades då arvs- och gåvoskatten togs bort. Detta är två skatter som anser att vi bör återinföra. Det är skatter som finns i de flesta länder och som också är rimliga, inte minst arvs- och gåvoskatten. Lika rimligt som att skatta på lön är det att skatta på stora inkomster som erhålls på annat sätt. Självklart behöver man reglera hur makar och sambor undantas samt se till att företagsöverlåtelser fungerar mellan generationer. Lika självklart är ett generöst grundavdrag som gör att arvsskatten inte betalas från första kronan. En annan avgörande fråga framöver blir att hitta former för att se till att fastighetsskatten eller fastighetsavgiften, som den kallas , går från att vara regressiv till att bli progressiv. Det betyder att fastighetsskatten behöver höjas. När den gamla fastighetsskatten gjordes om innebar det en skattesänkning med för en genomsnittlig villa i med genomsnittligt taxeringsvärde. Det är en fördelningspolitik som vi vänsterpartister inte kan acceptera. Överallt där bolagsskatten diskuteras ingår den i ett race to the bottom där vi kan se hur den kostat statskassor runt om i världen ofantliga belopp utan att ge de positiva effekter man talar sig varm för. Redan före den senaste sänkningen av bolagsskatten till låg den enligt nära genomsnittet för och var lägre än hos tio av våra viktigaste samarbetspartner, däribland och . Enligt en undersökning från var den reella bolagsskatten efter alla avdrag så låg som . Detta är långsiktigt ohållbart, och ser fram emot att ingå i diskussioner med regeringen om en höjd bolagsskatt. Slutligen vill jag säga ett par ord om den orättvisa beskattningen av hyresrätten. Den måste avskaffas. Det är inte hållbart att en hyresrätt i skattehänseende kostar mer jämfört med andra boendeformer. vill att det ska råda skattemässig neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Vi förutsätter att regeringen återkommer med sådana förslag i arbetet kring betänkande, som just nu bereds i . Jag vill passa på att välkomna regeringens initiativ att anamma politik vad gäller en avtrappning av ROT-avdraget och hoppas att dessa resurser används för att stimulera byggandet av billiga hyresrätter. 100 (SD): Beskattning av företag, kapital och fastighet Det mesta har redan sagts om det principiella innehållet i skatteutskottets betänkande SkU17. Jag ska till detta foga några synpunkter på effekterna av beskattningen av fastigheter och bostäder på lite mer konkret nivå. Den svenska bostadsmarknaden har kännetecknats av en produktionshastighet som ligger en bra bit under den samlade efterfrågan, även om vi också har sett en ökning av bostadsbyggandet under . Speciellt har vi sett en stor diskrepans mellan produktion och efterfrågan när det gäller mindre bostäder, särskilt hyreslägenheter. Att det byggs för få små lägenheter innebär att svenska ungdomar har svårt att hitta sin första egna bostad och därigenom kunna börja sitt vuxenliv på allvar. Det finns många faktorer som påverkar byggandet av bostäder, och det finns alltså inte en enda lösning i bostadsfrågan. Man måste därför ge sig på situationen från många olika håll för att åstadkomma ett nöjaktigt resultat. I betänkandet finns det ett antal förslag från den allmänna motionstiden som tar sikte på några olika problem i branschen. I vår reservation 4 till betänkandet finns viktiga förslag som pekar ut åtgärder som skulle kunna bidra till att produktionen av små lägenheter och studentbostäder ökar. Behovet av studentbostäder är enormt på de flesta universitetsorter, och det hämmar möjligheterna för många att studera på universitet och högskola. Det innebär i sig en förlust för samhället, och det är en god anledning för att vidta åtgärder för att minska trösklarna för byggande av studentbostäder. En sådan åtgärd som vi pekar på i reservation 4 är att klassa studentbostäder som elevhem och därigenom befria dem från fastighetsavgiften. Det skulle vara en liten ekonomisk eftergift att justera underlaget för fastighetsavgiften på detta sätt, och det skulle – tillsammans med andra viktiga åtgärder som behandlats i civilutskottets betänkande CU7 tidigare här i kammaren – definitivt innebära en stimulans för produktionen av studentbostäder. Det tycker vi är mycket viktigt. En annan viktig faktor för att förbättra situationen på bostadsmarknaden är att skapa bra förutsättningar för reparation och underhåll utan att det innebär skyhöga hyreshöjningar, med en mängd oönskade effekter som följd. Vi har mötts av en ständigt ökande ström av rapporter om att människor inte har råd att bo kvar i sina lägenheter efter att reparationer och underhåll har genomförts. Det beror på att man tvingas höja hyrorna på grund av finansieringssätten. En viktig åtgärd för att minimera riskerna för sådana och andra negativa effekter i samband med planerade reparationer och standardhöjningar är att skapa möjligheter för bostadsföretagen att bygga upp reparations- och underhållsfonder med oskattade medel. Det skulle göra tröskeleffekterna vid omfattande reparationer betydligt mindre och därmed underlätta för många att kunna bo kvar efter sådana åtgärder. När det gäller byggandet av små lägenheter finns det flera åtgärder som kan underlätta en sådan utveckling. Förenklade byggregler och en mer flexibel bostadsmarknad är sådant som ofta nämns i detta sammanhang. Det har också genomförts sådana åtgärder , och det är bra. En åtgärd som är enkel att genomföra och som faktiskt inte skulle kosta något är att ändra beräkningsgrunden för fastighetsavgiften för lägenheter från storheten lägenhet till lägenhetsyta. har en femrummare samma fastighetsavgift som en etta. Det är uppenbart att det är en regel som bidrar till att det byggs färre små lägenheter. Vi menar att det skulle bidra till en ändrad syn på byggandet av små lägenheter om fastighetsavgiften för lägenheter beräknades per kvadratmeter i stället, utan att det totala skatteuttaget i kronor förändras. Det skulle betyda att små lägenheter inte längre skulle missgynnas av fastighetsavgiftens konstruktion, även om det tar innan fastighetsavgiften trillar ut. Beskattning av företag, kapital och fastighet Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2014/15:SkU18 101 PER ÅSLING (C): Skattereglerna ska utgöra effektiva ekonomiska styrmedel men också främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Grön skatteväxling – att höja skatten på utsläpp och sänka den på arbete – har länge varit nationalekonomernas favoritlösning på miljöproblemen. Idén lanserades av , när han argumenterade för att minska skatter som drabbar arbete och kapital och i stället införa skatter som korrigerar problem, som miljöskatter. Att välja skatter som vrider rätt i stället för skatter som snedvrider ekonomin, exempelvis på miljöområdet till förmån för folkhälsan och minskade utsläpp, är ett gott exempel. I lanserades idén om en grön skatteväxling , och den började genomföras , med som pådrivande i regeringen och som innehavare av miljöministerposten. Både intäkterna från miljöskatterna och skatterna på arbete har varit stigande eller konstanta , men bakom de siffrorna döljer sig betydande förändringar. Då utsläppen har minskat har det effektiva skattetrycket på miljöpåverkan stigit, och eftersom sysselsättningen har ökat och jobben har blivit fler har intäkterna från skatter på arbete ökat trots lägre skattesatser på arbete. Alliansregeringen, under miljöminister , tillsatte en utredning om ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag. Det var med andra ord en utredning som skulle titta på behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, till exempel kläder och hemelektronik. Ekonomiska styrmedel används inom klimatpolitiken men endast i mycket begränsad utsträckning inom kemikaliepolitiken i . Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på just kemikalieområdet. Det är viktigt att frågan får fortsatt hög prioritet. Det är också viktigt att går före i EU och visar goda exempel. har lagt en partimotion med krav på att införa skatt på farliga kemikalier för att minska risker i vardagsmiljön, särskilt för barn i hem och förskola. ska fortsätta att investera i förnybar energi, och vi ska vårda den energiöverenskommelse som alliansregeringen har träffat. Det ger stabila förutsättningar för industrin och är en miljömässigt hållbar inriktning för energipolitiken. För att stimulera mer produktion vill vi sänka skatten på egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta kunder till elnätet. Låt mig konstatera att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är just transportsektorn. Långsiktiga och goda villkor för de förnybara drivmedlen är av yttersta vikt för en fortsatt omställning. Det krävs effektiva styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel med hög klimatprestanda. och Alliansen vill premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens drivmedel. Företag ska kunna verka i hela landet. Regeringen fortsätter tyvärr hårdnackat att argumentera och förbereda införandet av vad man kallar en kilometeravgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Frågan om att återinföra en skatt på handelsgödsel aktualiserades av regeringskonstellationen i samband med den budgetproposition som presenterades . Det finns en risk att frågan inte upplevs som så stor och dramatisk, men det är den. Svensk livsmedelsproduktion har under många årtionden minskat, och importeras enligt av den svenska konsumtionen. Återinförs handelsgödselskatten försämras konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk, och importen av mat ökar ytterligare. Denna import kommer från länder med lägre miljö- och djurskyddskrav än vi har i . var tidigare det enda land inom EU som beskattade handelsgödsel, vilket påverkade svenska bönders konkurrenskraft negativt. Ett återinförande av en straffskatt på handelsgödsel är med andra ord en fråga om vår syn på svensk livsmedelsproduktion. Vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska öka, vill vi se betande djur, vill vi ha ett öppet landskap och vill vi att svensk livsmedelsproduktion ska bidra till en tillväxt runt om i vårt land är handelsgödselskatten ett stort steg i fel riktning. Med andra ord handlar det inte bara om en enskild procentsats. Det handlar om att kunna upprätthålla en närodlad produktion av råvaror, av trygg och säker mat. Det handla rom livsmedelsförsörjning. När landsbygdsministern i tidningen säger att en utebliven höjning av handelsgödselskatten inte hjälper svenska bönder är det mycket provocerande. Det är ett slag i ansiktet på svenska livsmedelsproducenter. Regeringens destruktiva förslag måste bort från bordet. Det gäller både handelsgödselskatten och kilometerskatten. Erfarenheten visar att handelsgödselskatten inte haft någon inverkan på handelsgödselanvändningen i och med att trenden visar en minskande användning även utan skatt. Ett återinförande av skatten skulle innebära att en än större del av den mat som konsumeras i vårt land produceras i andra länder. Fokus måste i stället ligga på att hitta åtgärder som gör konkret miljönytta och stärker svenskt lantbruks konkurrenskraft. Skatten är både ineffektiv och dyr, och den ska inte införas. Jag anser att det skulle vara mycket olyckligt och allvarligt om skatten på handelsgödsel återinförs. En sådan sär- och straffbeskattning av svenskt jordbruk i förhållande till andra länder skulle skicka helt fel signaler till näringen. Jag har under debatten talat om skadliga skatter. Handelsgödselskatten är definitivt en skadlig skatt. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 9, men jag står givetvis bakom mina och övriga Alliansens reservationer. 102 (M): Jag vill börja med att från talarstolen i rikta ett stort tack till alla skattebetalare, både privatpersoner och företag, som ser till att vi har en gemensamt finansierad välfärd. Som motprestation ska vi se till att de skatteintäkter som vi får in ska användas med respekt och där de gör mest nytta. är ett av de länder i världen som har det högsta skattetrycket i världen. Vi hamnar på plats fem bland med ett skattetryck på av bnp. , , och har ett högre skattetryck än vi har. Vi har världens näst högsta marginalskatter på arbete. Under dessa förutsättningar ska man studera nya skattehöjningar väldigt noga. I slutändan är det oftast konsumenterna som får betala för en skatt, direkt eller indirekt. Punktskatter är speciella konsumtionsskatter på särskilt utvalda varor och tjänster. De flesta punktskatter har inte till huvudsakligt syfte att berika staten. Ändå är det ett faktum att punktskatterna genererar stora inkomster till staten. Staten får in totalt ca från punktskatterna. Punktskatterna används för att styra konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning. Exempel på detta är skatten på alkohol, energi och tobak. Dessa tre skatter är också våra äldsta punktskatter. När punktskatterna används på rätt sätt kan de utgöra ett effektivt verktyg för att påverka till det bättre. Men när de används på fel sätt riskerar de att slå hårt mot jobb, företagande och enskilda människor. Därför säger vi nej till en avståndsbaserad kilometerskatt. En sådan skulle särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Vi säger nej till en skatt på handelsgödsel som slår hårt mot landsbygden och mot lantbrukare. lantbrukare är viktiga för , och de producerar mat och mjölk med hög kvalitet. En skatt skulle leda till att en ännu större andel av den mat som konsumeras i vårt land skulle produceras i andra länder och till att jobb skulle försvinna. Vi säger även nej till en nationell flygskatt, eftersom företag och människor ska kunna verka i hela . är ett land med stora avstånd, och vi är helt beroende av ett fungerande flyg. Därför måste ett skattesystem utformas på ett sådant sätt att det inte slår hårt mot landsbygden. Därför vill vi inte att en nationell flygskatt ska införas. Därutöver vill vi givetvis bevara , som är viktig för alla i hela landet. Vi säger ja till att stimulera produktion av förnybar el, och vi vill sänka skatten för egenproducerad förnybar el och effektivisera tillståndsprocessen för att ansluta en ny kund till elnätet. Vi säger ja till fortsatt långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och vill särskilt premiera drivmedel med stor klimatnytta genom att skattebefria andra generationens biodiesel. Vi har fem reservationer i betänkandet, men vi yrkar bifall till reservationerna 6 och 9. 103 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 5 och 9. Punktskatter kan, som tidigare talare har uppmärksammat, vara bra . Inte bara för att de ger skatteintäkter, utan även för att det höjer priserna för konsumtion av produkter som är skadliga för hälsan eller miljön. Det kan också handla om en förhoppning om att detta ska uppmuntra utvecklingen av alternativ. Dock finns det uppenbarligen olika uppfattningar i om vad som är skadligt och inte. menar att måste värna sina viktigaste samhällsfunktioner. Vi har länge, faktiskt sedan långt innan vi kom in i , betonat vikten av ett starkt försvar, att säkerställa tillgången till energi, att ha en fungerande infrastruktur, och, kanske den allra viktigaste samhällsfunktionen av alla: förmågan att förse den inhemska befolkningen med livsmedel i en värld där handeln över gränserna inte fungerar optimalt. Vi ska ju inte inbilla oss att fri handel av vilka varor som helst över gränserna är någonting som är garanterat för all evig tid, särskilt inte i den oroliga värld vi lever i. Vi ska heller inte inbilla oss att importerat livsmedel framställs på ett mer miljövänligt sätt än vad som görs i . är också angelägna om att behålla en levande landsbygd. lanserade , i samband med att vi lade fram vår vårbudgetmotion, det så kallade landsbygdslyftet med avsikt att säkerställa jobb och tillväxt just på landsbygden. Därför är det viktigt med ett fungerande jord- och skogsbruk som är livskraftigt och kan skapa arbetstillfällen och dessutom behålla de arbetstillfällen som finns. Det svenska lantbruket verkar inom ramen för en hård, konkurrensutsatt internationell marknad, där vi måste sträva efter bättre konkurrensvillkor – inte sämre. Svenska bönder har en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Detta har lett till att importen har ökat, och produktionen har därmed flyttat utomlands, vilket också det har konstaterats av tidigare talare. Det har även lett till färre jobb i . Minskningen av antalet anställda i jordbrukssektorn var –2013, enligt . Regeringen tycks negligera det här problemet. Återbetalningen av koldioxidskatt har minskat. Med tanke på jordbrukets lönsamhetsproblem är detta ett direkt skadligt beslut som ytterligare försämrar det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. skattekostnader för diesel inom jord- och skogsbruket är höga i en internationell jämförelse. Till råga på det har regeringen aviserat att man avser att återinföra skatten på handelsgödsel . Det är ytterligare ett slag mot svensk livsmedelsproduktion som skadar konkurrenskraften hos svenska livsmedelsproducenter och sannolikt bidrar till att öka importen av livsmedel som producerats på exakt samma sätt, eller möjligen mer miljöskadligt, än det skulle ha gjorts i . Om man nu vill återinföra skatten av miljöskäl är det minsta man kan begära att livsmedelsproducenterna kompenseras på något sätt, exempelvis genom sänkt skatt på energi och diesel. Jag menar att vi bör eftersträva möjligheten till självförsörjning av livsmedel i . Det får ses som en långsiktig målsättning som vi måste arbeta för , förmodligen i många, , men det förutsätter också att vi börjar förbättra möjligheterna för producenterna och inte fortsätter att försämra dem, vilket vi har gjort under en väldigt . Jag vill säga några korta ord om biodrivmedel. Som argument för att tvinga fram användande av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta som dessa bränslen genererar. Det finns dock anledning att ifrågasätta detta, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. har också skrivit i sin ? att regeringen inte har samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningen till att stora, ännu okända, tekniksprång ska kunna bidra till utsläppsminskningar. Detta får anses vara oansvarigt. Vi bör inte köra med någon blunda- och-hoppas-politik, i synnerhet som vi inte tydligt har samordnat klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas. Med anledning av det borde regeringen göra en bredare analys av nyttan med biodrivmedlen. I detta anförande instämde (SD). 104 (FP): Som politiker kan vi med styrmedel, skatter och avgifter försöka påverka människors beteende och på det sättet försöka uppmuntra och underlätta för människor att i vardagen välja det alternativ som är bra för samhället. Naturligtvis kan vi med skatter, avgifter och styrmedel försöka påverka människor att göra mindre av det som är dåligt i samhället. Det kan handla om hälsa, det kan handla om miljö, det kan handla om andra värden som vi politiker vill uppmuntra. I det här betänkandet presenterar Alliansen ett antal motioner som handlar om just detta. Bland annat har vi en motion som handlar om att skattebefria andra generationens biodiesel, det vill säga se till att göra det möjligt för människor att göra ett aktivt och miljömässigt klimatsmart val i sin vardag. Det krävs politiska initiativ och styrmedel för att göra det. På samma sätt ser vi nu hur regeringen aviserar att man kommer att gå fram med en vägslitageavgift som i realiteten är en skatt på avstånd, en skatt som innebär att den svenska landsbygden får mindre förutsättningar att vara livaktig och som minskar konkurrenskraften för företag som är verksamma på mindre orter på landsbygden. Det är ett steg i helt fel riktning. Det är också viktigt att vi politiker tar ansvar för både miljön och jordbrukets konkurrenskraft.