prot · H20994 · 2015-04-29 00:00:00 — Man sitter med armarna i kors och kan inte bygga, och man har valt att inte ha ett aktivt markarbete för att bygga ut kommunen eftersom man har tagit ett sådant politiskt beslut. Det är av nationellt och regionalt intresse att bostadsbyggandet fördelas rättvist över regionerna, även i de andra storstadsregionerna. Trots de borgerliga majoriteterna som det här handlar om och som fungerar som bromskloss måste man kunna bygga hyresrätter i dessa kommuner. Där tror jag att exempelvis bindande avtal eller liknande på regional nivå skulle vara att föredra för att det ska kunna byggas på dessa platser. Jag är helt överens med om det. Men då måste också och hans allians prata med sina kommunpolitiker i regionen. Det kanske hade varit ett ännu enklare sätt att få igång byggandet i dessa kommuner. 34 (MP) replik: Jag har begärt replik i huvudsak för att göra en rättelse av mitt tidigare yrkande. Jag yrkar bifall till reservationerna 15 och 18. När jag ändå står i talarstolen vill jag passa på att ställa en fråga till och Nooshi Dadgostar eller ta upp till diskussion något som i alla fall oroar mig. Ett annat förslag i betänkandet som den tidigare alliansregeringen lagt fram och som man nu står bakom är att hänskjuta beslut om detaljplan till facknämnd eller kommunstyrelse. För oss som små partier, både och men också några av de borgerliga partierna, skulle det innebära att vi inte får vara med i alla beslut vad gäller detaljplaner. Hur anser du och att den lokala och den nationella demokratin i detaljplaneprocessen skulle påverkas om ett beslut av en detaljplan i stället skulle tas av kommunstyrelsen, där inte skulle ha någon möjlighet att påverka beslutet? 35 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack så mycket, , för frågan! betraktar sig inte som ett litet parti utan som ett stort parti som vill påverka och påverka mycket i svensk politik. Borgerlighetens utgångspunkt är att beskära det demokratiska inflytandet i stadsplaneringen och föreslår olika försämringar av insyn och transparens i bostadsplaneringen. Jag förstår problemet med långa ledtider, men jag tror att man måste tackla problemet på ett annat sätt. Det kommer alltid att finnas människor som bryr sig om sitt område och vill påverka. Och det kommer alltid att finnas folk som vill bo i de nya bostäder som kommer till. Vi skulle behöva ha en omvänd dialogprocess och inleda med att prata med människor innan byggandet sätts igång och, som var inne på, vara mer proaktiva i dialogarbetet. Då tror jag att man skulle kunna få ned ledtiderna från idé till spaden i backen. Det kanske kommer bra idéer från folk som har riktiga, uppriktiga synpunkter på nya projekt som politiken eller folk från byggbranschen inte har tänkt på. Att hänskjuta beslutet till facknämnd tror jag ärligt talat kan förkorta processen med max . 36 (MP) replik: Det är betryggande att höra att vi har en samsyn och är oroade över det här. Jag tackar för dagens debatt och replikskiftet. 37 (FP) replik: Nooshi Dadgostar säger nej till allt, och det har vi hört om i debatterna. Hon talar om vad som inte ska genomföras och vad som inte är bra. Då frågar jag: På vilket sätt anser att man ska underlätta byggandet? Jag uppfattar att inte tycker att man ska effektivisera planprocessen eftersom det inte är planprocessen och administrationen som är problemet, utan att det handlar om bemanningen på stadsbyggnadskontoren. Det jag tycker är viktigt här är att se över varenda fråga som hämmar byggande. Det är de unga på bostadsmarknaden som står och väntar på bostäder. Om vi inte får göra något åt bullerregelverket, om vi inte ska se över regelverk som stoppar upp planprocesser och om vi inte ska ge kommunerna mer frihet, då är min fråga till : Vad ska vi då göra för att snabba upp planprocessen? I värsta fall tar det från idé till att ett hus står färdigt. Det kan ta sex till från idé till att ett hus står färdigt. Varför ser det ut så, Nooshi Dadgostar? Vad är förklaringen? Jag skulle vilja höra från varför verkligheten ser ut på det sättet. Jag tycker nämligen att det är ett stort bekymmer och att vi som politiker ska vara beredda att titta också på allt det som vi själva styr över. Här i riksdag fattar vi mängder av beslut som rör planprocessen. Jag är beredd att ta bort hinder och krångel så att folk hittar någonstans att bo, och folk vet själva hur de vill bo. Finns det något är berett att titta på? 38 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Jag tackar för den viktiga frågan om hur vi får igång byggandet. i sig har ju inte rest sig upp och byggt några bostäder. Det funkar inte så. Låt mig bena ut frågan. Det som skapar nya bostäder är investeringar i nya bostäder. Det är kapital som ser till att vi får upp bostäder till ungdomar, pensionärer och alla som behöver. Regeringen har gått ut med att man vill ha ett investeringsstöd. Vi vet att det är ett mycket träffsäkert verktyg för att öka investeringsnivån, som har varit oroväckande låg på bostadsmarknaden i i förhållande till andra länder. Vi är glada över detta investeringsstöd. Vi tror att det kan kicka igång bostadsbyggandet och byggandet av hyresrätter med hyror för normalinkomsttagare, inte stora villor vid kajkanten som vanliga människor ofta inte har råd med. är berömt för att ha en hög bostadsstandard. Det är för att vi ställer höga krav på hur människor ska bo. Även om man är fattig ska man inte behöva bo i en koja på gatan. Vi har regelverk och lägstanivåer för att vi anser att det ska vara så i ett anständigt och modernt välfärdssamhälle. Jag tror mycket på modernisering. När vi går framåt i tiden måste det innebära förbättringar. Människor ska leva i hälsosammare boendemiljöer. De ska få en bättre bostadsstandard i takt med att vi går mot framtiden. Försämringarna i regelverket går i motsatt riktning. Då får vi fram lägenheter genom att bejaka försämringar. Det är fel väg att gå. 39 (FP) replik: svarar inte på frågan varför det tar så från idé till att huset står färdigt även när det finns pengar. Varför tar det sex till från idé till att huset står färdigt? måste ha någon idé om varför det tar så även när pengarna finns. Alla tar upp detta. De små byggarna, de små fastighetsägarna och studentbostadsstiftelserna frågar alla varför det ska ta så innan huset står färdigt. I , som civilutskottet besökt, och i andra länder i kan de ofta klara av omständliga processer på mindre än . Varför går det så sakta i just ? måste ha ett svar på den frågan. När vi har röstat om olika förslag i kammaren har sagt nej till precis allt. Vad är lösning, förutom ett litet investeringsstöd? Jag tror att vi måste underlätta och riva hinder. Vi måste se dem som inte har någon bostad och göra allt vi kan. har möjlighet att ta bort en rad hinder för att underlätta. och Alliansen är beredda att göra det. säger nej men har inga egna idéer. Jag tror på att skapa goda förutsättningar för att bygga bra bostäder i . Jag tror på att ge kommunerna mer frihet. Jag tror på att ge enskilda fastighetsägare och småhusägare mer frihet. Jag noterar att inte har något svar på varför det kan ta upp till innan idé blir färdigt hus. Man kan inte bo i en planprocess. 40 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Det är ett chockerande utfall från som har varit med och regerat landet . Det är ditt , , som gör att det tar i planprocessen. Det är du som har skapat detta. har byggt hälften så mycket som de nordiska länderna under din period vid makten. Vad är ditt svar på det? Ni har inte gjort något. Ni har inte sjösatt en enda reform . Inte en enda krona har ni gett till bostadsbyggandet. Investeringsnivåerna är löjligt låga. Det är chockerande att utkräver ansvar av mig som har varit i opposition och vid makten lagt fram förslag efter förslag för att öka investeringsnivåerna. Låt mig säga något om hur vi ökar bostadsbyggandet i . Förutom det investeringsstöd vi har, som jag tror att vi måste utöka, måste vi öka stödet till renoveringen av våra miljonprogramsområden. Vi behöver också titta mer på ett industrialiserat byggande för att få ned kostnaderna. Det är ett bra sätt. Vi behöver ha aktivare markpolitik i våra kommuner. Jag har redan föredragit för er problematiken vi ser i många borgerliga kommuner. Vi behöver bindande avtal på regional nivå för att också de borgerliga kommunerna, och hennes kollegors kommuner, ska ta ansvar för bostadsbyggandet. Det är ett ansvar som de inte tar. Låt oss titta på vad gjorde under förra mandatperioden när allians styrde. Man tog ut 3,3 miljarder från det kommunala bostadsbolaget för att finansiera skattesänkningar i stället för att bygga nya bostäder i . Det tycker jag att man ska skämmas för. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU10 41 (M): Dagens debatt handlar om djurskydd. Betänkandet innehåller 72 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och två tillkännagivanden. Djurskyddsfrågor spänner över ett brett område. Så gör även årets betänkande som innehåller allt från allmän djurhållning till kontroller och översyn av djurskyddslagstiftningen. Vi är stolta över det svenska djurskyddet, och det ska vi med all rätt vara. har kommit längre än många andra länder. Vi kombinerar regler och lagar med en etisk syn på djurhållning som leder till friska och välmående djur. Det ska vi fortsätta att göra men på ett ansvarsfullt sätt. Det gäller att hålla en bra standard för djuren, en standard som är till för djurens bästa och inte för vårt bästa. utgångspunkt är att alla djur ska må bra och ha möjlighet att bete sig på ett sätt som skapar en bra tillvaro. Det ställer höga krav på både vistelsemiljö och de människor som hanterar djuren i vardagen. Det är viktigt att vi tar hänsyn till den forskning och den erfarenhet som finns kring djurhållning så att vi i denna kammare inte skapar godtyckliga regler och lagar som inte gynnar djuren. Det är lätt att sitta här i huset och skapa regler baserade på illusioner om hur djurhållningen borde se ut utan att det gör nytta för vare sig djurhälsan eller djurvälfärden. Ska fortsätta med djurhållning krävs lagar och regler som gör detta möjligt. En utmaning är att göra regelverket för alla djurhållare lika inom Europeiska unionen. verkar i en global värld. Då måste djurskyddsfrågorna hanteras globalt, inte bara inhemskt. Den svenska livsmedelsindustrin är global, och marknaden är hårt konkurrensutsatt av produkter som kommer från djur som inte har samma djurskydd som svenska djur. För oss moderater är djurskyddet viktigt att prioritera inom det internationella arbetet. I betänkandet finns två tillkännagivanden. Jag ska säga några ord om dessa eftersom initiativet kommer från oss i Alliansen. Som jag nämnde tidigare är ett gemensamt regelverk för djurskydd viktigt. ingår i Europeiska unionen, och det är viktigt att unionens gemensamt uppsatta regler följs och att och blir det goda exemplet för hur vi ska kunna höja det internationella djurskyddet. lever svenska djurhållare upp till reglerna medan andra länder inte gör det. Detta snedvrider konkurrensen inom unionen, vilket i sin tur ställer hela Europasamarbetet på sin spets. Det är därför av största vikt att regeringen intensifierar arbetet med att förbättra djurskyddet inom . är ett gott exempel på hur god djurhållning och ett stärkt djurskydd går att kombinera. I ett inledande skede kan det leda till högre kostnader, men på lite är det lönande för både djurhållaren och djuren. För oss är det viktigt att den europeiska standarden kommer upp till svenska nivåer innan vi höjer ambitionerna ytterligare. Under Alliansens regeringstid arbetades det hårt inom EU för att skärpa efterlevnaden av våra gemensamma regler. Det är därför hög tid för nuvarande regering att fortsätta det arbetet. Betänkandets andra tillkännagivande handlar om antibiotika – ett ämne som vi debatterade här i kammaren . Då handlade det om livsmedel. Anledningen till att frågan kommer upp igen är inte så konstig. Antibiotikaanvändningen fortsätter att öka i världen och då inte till människor utan till våra djur. Ett gott djurskydd och en god djurhälsa hänger samman med en god folkhälsa. Det handlar inte bara om djurens välbefinnande utan även om hur vi ska skydda folkhälsan. Det är väl känt att andra EU-länder inte följer våra gemensamt stiftade regler för hur djurhållningen ska se ut utan gör undantagen till regel. Det gäller särskilt antibiotika. I stället för att djuren föds upp under godtagbara omständigheter väljer man att ge dem antibiotika i syfte att förebygga sjukdomar. Frågan om antibiotikaresistenta bakterier måste prioriteras högt, högre än vad nuvarande regering gör. , , varnar för att detta är ett alltmer ökande hot mot hela mänskligheten. Det är dags för regeringen att på allvar presentera en strategi för att komma till rätta med överanvändningen av antibiotika inom djurhållningen. Det räcker inte med att regeringen bjuder på fika och talar med vackra ord om vad som behöver göras. Det vet vi redan; nu behövs handling. Det är dags för regeringen att sätta fart och lyssna på vad andra tillkännagivande säger. Vår djurskyddslagstiftning är gammal. Den är inte dålig rakt igenom, men den är gammal. Det finns mycket som har hänt inom forskningen på djurskyddsområdet, och det finns vissa delar som behöver moderniseras. I betänkandet kan vi på flera ställen läsa att en ny djurskyddslagstiftning är på gång inom och att regeringen kommer att lägga fram en proposition på området. Det är bra. Men som så mycket annat med den här regeringen är det lite oroväckande att det kanske är ett löfte som inte kommer att hållas eller att det kanske bara är tomma ord som aldrig blir handling. Vi i Alliansen anser att det behövs en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen, en översyn som gör det enklare att vara djurhållare utan att djurskyddet försämras. Vi yrkar därför bifall till reservation 4. 42 (SD): Vi har ett djurskydd att vara stolta över i . Få länder har en så stark lagstiftning och en så stark folklig förankring bakom ett ambitiöst djurskydd som vi har här i . Vi anser att det viktigaste i det svenska djurskyddet är att det tydligt slås fast att alla djur har rätt till sitt naturliga beteende. Det är också utgångspunkten i djurskyddspolitik – att man kan se till djurens unika egenvärde och se till att djuren behandlas med den respekt de förtjänar. Detta är allt annat än enkelt , speciellt inom lantbruket. Vi lever som bekant i en marknadsekonomi, och det är givetvis en förutsättning för tillväxt och välstånd i vårt land. Men när det kommer till djurhänsyn är marknadskrafterna inte alltid av godo. På grund av svårigheter att veta hur maten framställts och ofta även var den kommer ifrån är det heller inte alltid lätt för konsumenten att göra etiska hänsynstaganden. Ett exempel är , där djurskyddet knappt existerar i många länder och där djurhållningen nästan enbart kännetecknas av produktionsmässiga hänsynstaganden, varför djurvälfärden helt lämnats åt sidan. är det ofta kyckling från just sådana länder som våra barn äter i skolorna, vilket naturligtvis är djupt otillfredsställande. Vi har all anledning att känna stolthet över vår kultur och vårt sätt att värdera djur som vi måste vara ödmjuka inför det faktum att det finns mycket att förbättra. Man skulle således helst av allt vilja lägga fram en massa förslag inom animalieproduktionen som skulle kunna förbättra djurens välmående. Men på grund av den konkurrenssituation som svensk animalieproduktion lever under vore det verklighetsfrånvänt. Det svenska EU-medlemskapet har naturligtvis en stor del i detta. kommer nära hälften av köttet i våra livsmedelsbutiker från utlandet. Det utarmar vår livsmedelsproduktion och vår självförsörjning som det betyder att alltmer kött som äts i kommer från djur som lever under förhållanden som vi här i vårt land aldrig skulle kunna beteckna som värdiga. Det är ett oerhört stort problem. Exempelvis kan nämnas att sedan det svenska inträdet i EU 1995 har importen av fläskkött ökat med . Köttet kommer nästan uteslutande från länder som har betydligt lägre djurskyddskrav än och som därmed kan producera kött till betydligt lägre kostnad. Detta skapar en orättvis konkurrenssituation för svenska producenter. vill arbeta för ett undantag inom ramen för medlemskapet i Europeiska unionen för att möjliggöra begränsningar av import av animalieprodukter som kommer från länder som har kraftiga konkurrensfördelar till följd av dåligt djurskydd. Särskilt angeläget är det att möjliggöra begränsningar av import av kött från djur som slaktats utan bedövning. Även om vi sett ett litet trendbrott , då importen minskade marginellt , kommer vi att fortsätta att befinna oss i en sådan här situation där mycket av det kött som äts i kommer från utlandet. Även om vi skulle vilja förändra reglerna för import och kunna begränsa vissa saker är det inte troligt att det kommer att ske . Därför vill vi försöka kompensera svenska producenter genom djurvälfärdsersättningar. Svensk lagstiftning som rör djur är splittrad vad gäller frågor om djurs rättigheter. vill komma till rätta med detta genom att inrätta en särskild djurskyddsbalk där all lagtext som rör djur kan samlas. På detta sätt kan vi göra lagstiftningen mer överskådlig som djurens rättigheter kan lyftas fram på ett betydligt bättre sätt. I samband med detta vore det även önskvärt att man ser över straffskalorna. har vi en situation där exempelvis djurplågeri sällan resulterar i mer än böter eller ytterst korta fängelsestraff, vilket de flesta svenskar förmodligen inte alls tycker är rimligt. När jag ändå talar om djurskyddslagstiftning och hur vill förändra den finns det anledning att nämna den stora utredning på omkring tusen sidor som blev klar . har beredning pågått i under Alliansens tid vid makten. Ingen har kunnat säga när en proposition är att vänta. Kritiken har varit stenhård från exempelvis Socialdemokraterna och , men verkar det bli samma visa igen. Den gamla utredningen är fortfarande under beredning på , och ingen tycks kunna säga något om när en proposition är att vänta. Det är naturligtvis djupt beklagligt att inte heller denna regering tycks prioritera djurskyddsfrågorna. Jag tänkte säga några ord om djur inom underhållningsbranschen. Det handlar till största delen om kringresande cirkusar. En god utvärderingsgrund för djurs välmående är huruvida de får utlopp för sina naturliga behov och beteenden. Livet på en cirkus innebär för många djur inskränkningar av möjligheterna till detta. En viktig del i ett bra och trovärdigt djurskydd är att vi är mycket försiktiga med användandet av djur enbart för vårt nöjes skull. Vad gäller icke-domesticerade djur kan konstateras att deras skötsel regleras av samma föreskrifter som för djur i djurparker, dock med ett flertal undantag. Detta är minst sagt orimligt, då djurhållning i djurparker kan motiveras med såväl artbevarande som undervisande syfte och alltså har mer än ett rent underhållningsvärde för människor. I stället för att bevilja undantag där cirkusnäringen har svårt att möta djurhållningskraven är det vår mening att de icke-domesticerade djuren bör fasas ut från våra cirkusar. Det går också väl i linje med flera av slutsatserna i . I allmänhet bör också tillsynen av djurcirkusarna skärpas. Från sida skulle vi önska att ett licenssystem infördes så att enbart de cirkusägare som uppfyller grundläggande krav får hålla djur. Vid brott mot regelverket ska sådana licenser kunna dras in permanent. Dessutom bör de besiktningar som sker efter beställning av cirkusägarna själva kompletteras med icke föranmälda inspektioner vad gäller både transporter och stationära förvaringsplatser. På detta sätt blir det mer angeläget för cirkusägarna att säkra en kontinuerligt god tillvaro för sina djur även under de tider då djuren inte används i föreställningar. Avslutningsvis vill jag säga några ord om djurskyddskontrollerna. Det är en oerhört viktig verksamhet inom djurskyddet, och det är positivt att ansvaret ligger på länsstyrelserna. är det allvarligt att kontrollerna har minskat. Det är uppenbart att det krävs ökade anslag till länsstyrelserna för att stärka denna mycket viktiga funktion. Det finns i vissa branscher till och med intresseorganisationer som genomför egna kontroller just på grund av att antalet djurskyddskontroller är alltför begränsat. är det otroligt viktigt att rättssäkerheten är hög. måste djur omhändertas, och det är alltid en tragedi. Det finns dock ett befogat missnöje med tillvägagångssättet, vilket skapar misstro och missnöje i branschen. För att stärka förtroendet för djurskyddskontrollerna vore det därför önskvärt att fler djurskyddskontrollanter hade egen erfarenhet av djurhållning. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservationerna 5 och 9. I detta anförande instämde (SD). 43 (C): Det svenska djurskyddet är något jag tycker att vi ska vara stolta över. Vi har i återkommande rapporter kunnat konstatera att ligger i framkant vad gäller djurskyddet i ett internationellt perspektiv. Vi har också kunnat konstatera att vi är ett av de länder i världen som har minst användning av antibiotika i djuruppfödningen. Konsekvenserna av ökad antibiotikaresistens är helt förödande. Det kommer att göra att enkla sjukdomar som vi ser som självklara att kunna bota blir mycket svåra att bota. Det kan handla om sjukdomar som öroninflammation och lunginflammation, för att inte tala om vilka ökade risker vanliga operationer kommer att innebära, där infektionsrisken i öppna sår ökar. har gjort beräkningar som visar att det bara i är hela 25 000 dödsfall som är direkt relaterade till antibiotikaresistenta bakterier. och använder 30 gånger mer antibiotika i sin djuruppfödning än , och använder 13 gånger mer. Antibiotika används ofta för att kompensera dålig djurmiljö. I stället för att förebygga sjukdomar överanvänder man antibiotika. Dessutom används antibiotika i förebyggande syfte, inte bara för att kompensera för sämre djurhälsa, som gör att djur allt oftare blir sjuka, utan också i tillväxtfrämjande syfte. För mig och för är det fullkomligt oacceptabelt. har i en studie som vi i har varit med att finansiera dragit slutsatsen att ifall man har en god djurhållning med bra hygien har antibiotikaanvändning i tillväxtfrämjande syfte en mycket liten funktion. I en internationell jämförelse som har gjorts av samarbetsorganisationen växer den svenska grisen bäst i världen – bättre än grisar från bland annat , där man använder antibiotika i just tillväxtfrämjande syfte. Den växande antibiotikaresistensen är ett av vår tids största hot. Det är en fråga där vi i givetvis ska göra vad vi kan, och det är ett område där vi måste se till att hitta en internationell väg framåt. För min och del är vi mycket glada att vi i enighet står bakom att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska antibiotikaanvändningen inom djurhållningen. Men vi i vill gå längre än så. För oss är det viktigt att frågan inte bara diskuteras i korridorerna här i eller i institutionernas byggnader i . Diskussionen måste också nå köksborden i varje hem. Därför måste vi få mer kunskap om hur situationen faktiskt ser ut. Det är därför som bland annat föreslår ett gemensamt EU-register för all antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. Genom att synliggöra skillnaderna mellan medlemsstaterna kan vi sätta press på länderna att minska sin antibiotikaanvändning. Den svenska djurvälfärden är en förebild för många andra länder. Men vi måste också vara ärliga och se att de höga svenska kraven jämfört med framför allt andra EU-länder till viss del ger större kostnader för den svenska produktionen. Det är långt ifrån hela sanningen när vi talar om orsakerna till den allvarliga situation som många lantbruksföretag i vårt land befinner sig i. För min och del är det självklart att vi fortsatt måste stå upp för vår djurvälfärd, som gör att vi har en matproduktion som sker på ett bra sätt, en produktion som kan minska användningen av antibiotika och som kan ha friska djur.