prot · H20977 · 2015-03-24 00:00:00 — Det gäller i synnerhet grundskoleutbildning men också gymnasieutbildning. Man får knappt jobb om man inte har gymnasieutbildning. Ojämställdheten slår inte bara mot kvinnor med invandrarbakgrund utan mot alla kvinnor. Kvinnor med utländsk bakgrund gynnas av en stark jämställdhetspolitik. Vi har en feministisk regering med högt ställda ambitioner. Jag tror att det kommer att gynna även kvinnor med utländsk bakgrund. Man kan tala länge om vad som behöver göras. Jag har varit inne på utbildning. Jag tror också att man måste jobba med arbetsmiljö. Kvinnor riskerar ju också att bli sjukskrivna i högre utsträckning än män. Visstidsanställningar slår hårt mot kvinnor, i synnerhet kvinnor med utländsk bakgrund. Det finns mycket sådant man kan göra. Man måste också ta bort det som är direkt ogynnsamt och destruktivt. En sådan sak har varit vårdnadsbidraget. Det är framför allt kvinnor som har använt vårdnadsbidraget, och det är framför allt kvinnor med utländsk bakgrund. Man kan se konsekvensen också i , som har haft vårdnadsbidrag längre än och som också tog bort det just på grund av de negativa konsekvenserna. Det låste in kvinnor med invandrarbakgrund, och de kom ännu längre bort från arbetsmarknaden. De som tog ut detta var framför allt de som redan var långt från arbetsmarknaden, och sedan blev steget ännu längre. Det är ingen hög ersättning heller, och den är inte pensionsgrundande. Vårdnadsbidraget får negativa konsekvenser också för barnens språkutveckling. Förskolan är central för bra skolresultat och för att man senare kommer ut i yrkeslivet. På många sätt var det alltså destruktivt för jämställdheten, för arbetslinjen och för barnens utveckling. Sådana saker kan vi lära oss av och ta bort det som direkt missgynnar kvinnor med utländsk bakgrund och dessutom gör dem mer beroende av mannens inkomst. Systemet var ju uppbyggt på det sättet att den ene i familjen var huvudförsörjare , som kan sträckas ut till om man har många barn, så att man kan vara hemma väldigt . Jag ser fram emot regeringens politik. Det har bara gått några månader av mandatperioden , och vi lever dessutom under en borgerlig budget på grund av att fällde vår budget. Vi får se till att vi får genomföra våra reformer innan man kan säga att vår politik inte fungerar. Det finns uppenbarligen mycket övrigt att önska med den politik som förts . Här krävs en kraftsamling för jobben och jämställdheten. 13 FINN (M): Tack, , för en viktig interpellation! Tack, ministern, för svaret! Svaret var mer allmänt hållet kring de åtgärder man vidtar från departementets och ministerns sida. Men just frågeställningen om utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden är väldigt relevant. Jag kan titta på dem som står längst ifrån och har svårast att inträda på arbetsmarknaden. Vid sidan av funktionshindrade skulle jag tro att utrikes födda kvinnor från vissa länder, där det tyvärr är lägre utbildningserfarenheter hos befolkningen, är de som verkligen har stora problem. Jag kommer tillbaka till detta i mitt inlägg. Jag skulle vilja börja med det som lyfts fram i interpellationen som väldigt viktigt och som fungerande åtgärder. Jag ställer mig frågan: Vad är regeringens hållning i den frågan? Det handlar om det så kallade RUT-avdraget. Precis som beskriver i sin interpellation är det en stor framgångssaga med RUT-avdraget generellt och inte minst när det gäller utlandsfödda kvinnor. av de utlandsfödda kvinnorna har haft delaktighet i de så kallade RUT-företagen, som har etablerats tack vare denna viktiga reform. Ännu viktigare är det kanske att utrikes födda kvinnor utgjorde av samtliga nya företagare i branschen . Det är väldigt glädjande siffror. Då undrar man lite grann. Jag vet inte riktigt vad Socialdemokraternas hållning i RUT-frågan är, men tidigare hade man ett syfte att halvera denna framgångsrika insats i form av stöd till enskilda i fråga om att kunna utnyttja de här tjänsterna. står vi inför en vårproposition. Det skulle vara väldigt spännande om möjligtvis arbetsmarknadsministern ville säga – jag förstår att man inte vill föregripa vad man landar i – vad man har för ambitioner när det gäller att skala upp eller skala ned RUT-avdraget, givet den framgång det faktiskt har blivit. Sedan skulle jag vilja gå över till frågeställningen om utrikes födda kvinnor när det gäller det perspektiv som tog upp, nämligen svenska för invandrare. Vi ser att vi har kvinnor som kommer från olika delar. De kommer från . De kommer från . De kommer även från . Männen, liksom kvinnorna, har naturligtvis väldigt olika förutsättningar eftersom kulturerna är olika, men de kan för den sakens skull ha samma skyddsskäl för att söka asyl och också få ett uppehållstillstånd i . Jag har en fråga med anledning av detta, när det gäller interpellationen om utrikes födda kvinnor. Det gäller de kvinnor som kommer från länder där man i princip har en utbredd analfabetism, som inte minst drabbar den kvinnliga befolkningen. Hur tänker sig statsrådet att regeringen ska kunna hjälpa den grupp kvinnor som inte har ett eget skriftspråk, så att de kan lära sig svenska i tal men även i skrift och att detta sedan skulle kunna innebära ett inträde på svensk arbetsmarknad? Jag undrar över detta, givet den stelbenthet som den svenska arbetsmarknaden har i fråga om att möta utrikes kulturer på detta sätt. Borde man inte kunna tänka lite utanför boxen, ministern? Kan man kanske tänka sig att man i stället försöker stötta och hjälpa kvinnorna utifrån de förutsättningar de har? De kanske inte alltid nödvändigtvis har väldigt lätt att komma in på svensk arbetsmarknad, men de har skyddsskäl att vara här. Ofta har de familj och barn, och barnen kan i sin tur vara den investering som vi ser att vi kan hjälpa. Det här innebär att man får tänka lite vidare på ett stöd när det gäller utrikes födda kvinnors möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Om det inte primärt handlar om dem själva, som en rimlighet, handlar det åtminstone om deras familjemedlemmar. Där kan de behöva andra stöd än enbart traditionell sfi. Det var några frågor som jag gärna vill ha svar på av statsrådet. 14 Arbetsmarknadsminister (S): Det är lite tråkigt att har en sådan självsäker och aggressiv attityd i den här debatten. Det här är en seriös fråga: Hur ska vi öka arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor? Jag hade hoppats att vi kunde få en större samsyn om vikten av detta och kanske också när det gäller insatser för att lösa problemet. bröstar upp sig i fråga om de goda effekterna av sänkta arbetsgivaravgifter, vårdnadsbidrag och nedskärningar inom utbildningssystemet, som knappast har gynnat detta. Under den gamla regeringens tid ökade arbetslösheten med som de lediga jobben och vakanstalen blev fler. Det är ett mått på att arbetsmarknadspolitiken faktiskt misslyckades. Men jag tänker inte hålla på och älta den frågan. Jag tror att det är viktigt att vi pratar om vad vi ska göra framåt. Regeringen lade – och vi kommer att återkomma i vårbudgeten – fram förslag om investeringar i utbildning, i vård och omsorg, i skola, i infrastruktur, i bostäder och i grön omställning. Det är viktiga investeringar för att vi ska få fram fler jobb i , så att växer. Arbetsmarknadspolitikens roll är att se till att de arbetslösa kan rustas för att kunna ta de lediga jobben. Då är det viktigt att komma ihåg att utrikes födda kvinnor är precis lika olika som alla andra kvinnor. Det är inte någon enhetlig grupp. De har väldigt olika förutsättningar. De har väldigt olika behov. Det som visades i den utredning som lämnades till den gamla regeringen , den så kallade , var att Arbetsförmedlingen faktiskt diskriminerar utrikes födda kvinnor i sina egna åtgärder. Man menade att regeringen borde ta initiativ för att åtgärda detta. Det har den här regeringen gjort. Vi har gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att göra en jämställdhetsintegrering och komma tillbaka med en plan på hur man ska arbeta för en jämställd arbetsmarknad. Vi håller också på att avreglera arbetsmarknadspolitiken för att ge större utrymme för individuella bedömningar. Det handlar också om att använda den professionalism som arbetsförmedlare har i mötet med de arbetssökande. Det är viktigt att ta till vara den kompetens och de drivkrafter som kvinnor som kommer till har. Då krävs det mer av ett individuellt bemötande. Det finns stora problem i etableringsuppdraget. Den så kallade etableringsplanen ser i princip likadan ut för alla som deltar i etableringsuppdraget. Alla har också, fram till , haft samma insats, det vill säga en etableringslots. Det krävs helt andra möjligheter till riktade insatser. Till exempel behövs det mer av utbildning. är det bara av dem som deltar i etableringsuppdraget som får någon form av vuxenutbildning utöver sfi. Det är en på tok för låg siffra för att kunna svara mot den arbetsmarknad som vi har. Jag vill också svara på frågorna om RUT-avdraget. som skrev en interpellation till mig ställde han en fråga till finansministern, just om reglerna för RUT-avdraget. Finansministern kommer att besvara den interpellationen. Då får man en chans att ha en specifik debatt om RUT-avdraget. Det säger jag till Finn , som ställde den frågan till mig. Regeringens hållning är densamma som den var . Vi tänker behålla RUT-avdraget. Vi gör vissa justeringar, men det är en reform som vi vill bibehålla. När det gäller sfi-undervisningen har regeringen lagt fram en proposition för om större möjlighet till individualisering och anpassning av sfi-undervisningen. Det är en fråga som just nu behandlas i och som jag hoppas att kommer att behandla positivt, så att vi kan få en större möjlighet till individuell anpassning utifrån olika gruppers olika behov. 15 (FP): Låt mig börja med propositionen om svenskundervisningen för invandrare, som vi förberedde . Den var klar när vi tyvärr förlorade valet . Självklart kommer vi att stödja den. Detta är också en del av lösningen på många av de utmaningar vi ser när det gäller vuxenutbildning. Vi avskaffar alltså svenska för invandrare som egen skolform och för in det i vuxenutbildningen. Då har vi mycket lättare att få en individualisering utifrån vilken utbildningsbakgrund man har. Jag skulle också vilja välkomna kravet från arbetsmarknadsministerns sida på Arbetsförmedlingen att ha just jämställdhetsglasögonen på sig. Det är också en naturlig följd av den politik vi förde i den förra regeringen. Sedan är statsrådet med all respekt lite intressant i sitt sätt att argumentera. Hon säger: är så aggressiv. Sedan kan man lyssna på vad hon säger efter det. Hon säger: Den förra regeringen ägnade sig åt vårdnadsbidrag och nedskärningar i utbildningssystemet, och allt gick åt skogen. Ska man göra rätt , statsrådet, måste man fundera på hur verkligheten ser ut. Vad har vi gjort rätt tidigare? Jag vet att du ägnade hela valrörelsen åt att säga att jobbpolitiken inte funkade, men det vore klädsamt ifall du sa: Det var ganska bra att det blev 300 000 nya jobb i . Det var ganska bra att vi hade en tydlig jobblinje. Låt oss gå tillbaka och titta på hur såg ut när vi tog över. Vi sa från början: Vi tänker aldrig acceptera ett utanförskap, utan utanförskapet är det stora hotet. Det gjorde att vi gjorde vad vi kunde för att bryta med förtidspensioneringar och sjukskrivningar. Den politiken gav effekt, . Detta innebar att människor som stod mycket långt från arbetsmarknaden fick en chans att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Alla lyckades inte. Det intressanta är, som regeringen borde lära sig av och gärna utforma sin politik utifrån, att vi också kunde se att det med det tydliga jobbperspektivet genom systemet fanns människor som man tidigare gav upp hoppet om. sa man: Det finns inte plats på svensk arbetsmarknad, som kom med jobb. Då händer något statistiskt lite svårt, ifall vi tar det här på allvar. Det som händer är att arbetslösheten visserligen kan öka, för det kan innebära att arbetslösheten ökar när en människa som var sjukskriven eller förtidspensionär blir arbetssökande. Är det bra eller dåligt? Jag tycker att det är bra. Ett annat sätt att mäta arbetslösheten – och det här vet ju arbetsmarknadsministern – är att titta på arbetslösheten i förhållande till hela befolkningen. Då ligger bland de bästa i , därför att folk jobbar . Vi har lyckats minska utanförskapet, och väldigt många är nu arbetssökande. Förra gången ni satt i regeringen förde ni en politik där ni stämplade ”ej till arbetsmarknadens förfogande” på dessa människor, . säger att vi ska låta regeringens åtgärder verka ut. Ja, men det var inte frågan här. Frågan var vilka konkreta åtgärder arbetsmarknadsministern och regeringen har presenterat. Jag välkomnar förslaget om Arbetsförmedlingen, och jag välkomnar att ni för vidare en del av de saker vi gjorde från den förra regeringens sida. Det som bekymrar mig, , är att du stod i denna kammare i nästan varenda debatt och sa att vi hade en arbetsmarknadsminister i som inte lade fram en enda proposition. Det var ditt huvudargument. Det har dock inte hänt så gräsligt mycket sedan du tog över både arbetsmarknadsministerposten och integrationsministerposten. Vi kan räkna. Vi har i då det är propositionsstopp – då regeringen lämnar alla sina propositioner till – och har man lyssnat på dig kunde man tänka sig att det skulle strömma in propositioner från . Men det var ganska lugnt i den dagen det var propositionsstopp i , faktiskt en av de lugnaste dagarna . Det dök inte upp så där gräsligt mycket från regeringens sida. Jag har alltså all respekt, statsrådet. Vi kan gärna föra debatten på olika sätt. Det finns en hel del vi vill lika i, som förändringarna i svenskundervisning för invandrare. Jag välkomnar ett avskaffande av vårdnadsbidraget. Jag tror att det är viktigt, men det är inte hela lösningen. Det jag däremot tror att vi alla behöver göra, såväl regeringen som och oppositionen, är att fundera på vad vi mer kan göra. Gapet mellan utrikes och inrikes födda på svensk arbetsmarknad är nämligen fortfarande alldeles för stort, i synnerhet när det gäller kvinnor. 16 (S): Ja, visst har det tillkommit jobb . Problemet är bara att befolkningen har vuxit mer än antalet nya jobb, vilket alltså har bidragit till en högre arbetslöshet. Arbetslösheten är ändå det vi måste fokusera på. Den gick från till , och långtidsarbetslösheten växte ännu mer – vilket egentligen är det allvarligaste, för de som har varit borta länge från arbetsmarknaden är de som har svårast att ta sig tillbaka. Man kan nog alltså inte säga att det blev bättre under de borgerliga åren, utan arbetslösheten och långtidsarbetslösheten ökade. Även ungdomsarbetslösheten ökade. Jag tycker att har presenterat många konkreta reformer, och vi hade också konkreta förslag i det budgetförslag som tyvärr föll när röstade för borgarnas budget. Det finns både nya förslag och förslag där man gör upp med det gamla, alltså det som inte har fungerat. Jag vill också betona det säger, nämligen att kvinnor med utländsk bakgrund är olika. Det är jätteviktigt att man talar om analfabetismen och de kvinnor som har behov av grundläggande utbildning, men lika viktigt är det att man talar om de kvinnor som har både arbetslivserfarenhet och högskoleexamen från sina hemländer. Det är en stor förlust för det svenska samhället att vi inte kan använda de kvinnornas kompetens. Jag har träffat många av dem, bland annat i i . Det är högutbildade, ambitiösa kvinnor som inte får använda sina kunskaper. Därför tror jag att har helt rätt ingång här. Förslagen har redan presenterats, och det kommer även att komma fler. 17 FINN (M): Jag tackar statsrådet för ett förtydligande av synen på RUT-avdraget. Det är intressant, fru talman – det här är en omvändelse under galgen, men det är bättre ingen omvändelse alls. Med det menar jag att det när RUT-avdraget infördes inte fanns nog med uttalanden från socialdemokratin och de rödgröna om hur förfärligt detta avdrag skulle vara. Det skulle cementera könsrollerna, var argumentet som lyftes fram. ser vi att siffrorna från SCB när det gäller en väldigt utsatt grupp på arbetsmarknaden tydligt talar om att detta har stärkt den utrikes födda kvinnliga gruppens möjligheter att inte bara komma in på arbetsmarknaden utan dessutom göra det vitt. Man är alltså inte hänvisad till hemskt svartarbete med alla de baksidor det innebär av att vara i det närmaste i slaveri och inte ens skapa sig trygghet för sin ålderdom. På samma sätt har kvinnor med utrikesbakgrund på ett helt unikt sätt kunnat starta egna företag inom ramen för den här viktiga reformen, som alltså tidigare bespottades av de rödgröna. Det gjordes även, och inte minst, av Socialdemokraterna närstående särintressen. Till exempel stämde in i klagokören. Statsrådet säger att man gör vissa justeringar. Ja, inte är det förbättringar för dem som utnyttjar RUT-reformen, med de utrikes kvinnorna i majoritet, utan det är försämringar. Därför är min fråga till statsrådet om de försämringar av RUT-avdraget som sannolikt kommer att aviseras är en kvarleva. Kan man inte riktigt släppa den gamla, unkna tanken att detta skulle cementera könsrollerna och att det i sig är ett större problem än att man just ger de utrikes födda kvinnorna en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden? Det är en väldigt viktig ideologisk fråga, och jag hoppas att statsrådet har möjlighet att ge mig ett svar på den frågan. 18 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först kommentera det Finn sa i sitt första inlägg. Jag reagerade väldigt starkt på beskrivningen av kvinnor som kommer till med låg utbildningsbakgrund. Beskriv inte kvinnor som offer! De kvinnorna har också oerhört stora resurser och oerhört stora möjligheter. Du tog upp detta i ditt första anförande, Finn , och jag svarar på det . Jag vill också säga att jag i går träffade Mina från . Hon har under sin uppväxt gått i skolan , i sju- till åttaårsåldern. i talar och skriver hon nu svenska bra och praktiserar på ett äldreboende. Hon har goda möjligheter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Det finns en enorm drivkraft hos människor. Självklart är förutsättningarna olika, och självklart är resan olika lång. Det är dock oerhört viktigt att vi möter människor där de befinner sig och att vi har stor tilltro till alla människors förmåga att lära nytt och ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Jag får återigen frågan om regeringens jobbpolitik. Jag upprepar mig, men jag tar inte alla förslag igen. Det viktigaste är att vi har en ekonomisk tillväxt som skapar nya jobb och ökar produktiviteten i . Där krävs en lång rad förslag, som regeringen har lagt fram och som har blivit nedröstade men som regeringen kommer att återkomma med. Det krävs också en förändrad arbetsmarknadspolitik, och det krävs riktade insatser när det gäller utrikes födda kvinnor – även om man givetvis har helt olika förutsättningar och olika behov. Det som har hänt på arbetsmarknaden är inte bara att det faktiskt är fler som står till arbetsmarknadens förfogande. Det är dock en framgång; jag delar uppfattning att det är bra. Det är en av de bra effekterna från den tidigare regeringens tid. Men har matchningen försämrats, och det betyder att de lediga jobben är lediga . Det är svårare att få de lediga jobben tillsatta. Detta är ett tecken på en dåligt fungerande arbetsmarknad, och det är därför det krävs en förnyad arbetsmarknadspolitik. Regeringen har lagt fram ett förslag om en reformering av och större flexibilitet i sfi. Det är bra att stöder det, och jag vet att det är i alla fall delvis baserat på förslag som fanns även tidigare. Regeringen har också gett ett nytt uppdrag till Arbetsförmedlingen om att jobba systematiskt med jämställdhetsintegrering och för en jämställd arbetsmarknad. Vi vill avskaffa vårdnadsbidraget. Vi håller på att arbeta med stora reformer av etableringsuppdraget, där jag ser betydande förbättringsmöjligheter för att se till att människor får ett individuellt bemötande och hinner få de insatser som krävs etableringsuppdraget gäller. rinner det iväg enormt mycket tid som inte används på ett produktivt sätt under etableringsuppdraget. Den tid man har haft med sin lots är tre och , och det är en på tok för låg intensitet för att människor ska komma in på arbetsmarknaden i ett hyggligt tempo. i vuxenutbildning är också en oerhört låg siffra, så här krävs helt andra insatser. Regeringen kommer att återkomma med förslag om detta. Vi jobbar också tillsammans med parterna för att ta fram det vi har kallat snabbspår, där vi utnyttjar den kompetens och den utbildning nyanlända har med sig. Jag har bjudit in parterna till fem branschvisa överläggningar, och vi har haft två. Intresset har varit mycket stort från både arbetsgivare och fackliga representanter, och jag är väldigt glad för det. Jag hoppas och tror att jag kommer att möta ett stort gensvar så att parterna branschvis och gemensamt vill ta ett större ansvar för att snabbt ta emot sina blivande kolleger och anställda och utnyttja den kompetens som väldigt många kommer med . Det kommer många lärare, byggnadsarbetare, ingenjörer, it-tekniker, läkare och annan vårdpersonal. De behövs på svensk arbetsmarknad, och jag räknar med att parterna vill hjälpa till att få in dem snabbt på arbetsmarknaden. 19 (FP): Jag delar bild att det viktigaste för att jobben ska växa fram är ekonomisk tillväxt och att vi får människor som vill anställa. Jag tror därför att det var ganska bra att regeringens budget föll. Den innehöll ju skattehöjningar som ni själva skrev i er budgetproposition skulle innebära färre jobb. Det var också bra av det enkla skälet att ni hade förslag om att höja världens högsta marginalskatter så att de skulle bli ännu högre, . Man kan då använda torgmötesretoriken och säga att de rika kan betala, men problemet är att när vi driver upp världens högsta marginalskatter drabbar det tillväxten i och även jobbtillväxten. Men den debatten kommer vi att återkomma till. Jag välkomnar att regeringen gör en översyn av hur man kan trimma och förbättra etableringsreformen. Vi ska komma ihåg att en av etableringsreformens utmaningar är flyktingkatastrofen i , vilken gör att vi har många fler inne i etableringsreformen än vad vi räknade med. Jag hade hoppats att vi hade kunnat undvika en situation där människor tvingas fly undan från mördare från , men eftersom de nu tvingas göra det innebär det att det finns fler människor i reformen. Jag kommer med intresse att följa det arbetet. Jag noterade, om jag ska vara lite elak, fru talman, att mätte aktiviteten på i hur många propositioner den tidigare arbetsmarknadsministern lade fram. Om man lägger ihop tidigare propositioner, bland annat mina egna, ser man att vi hade ett betydligt högre tempo när det gäller propositioner till . Jag delar statsrådets uppfattning att man kan styra riket på andra sätt än bara via propositioner, men den debatten får vi återkomma till. Ja, , det behövs kanske ett individuellt bemötande av kvinnorna på i . Jag har också träffat dem. Vi måste klara av att se till att både ha en validering som fungerar och att de som har med sig kunskap ska kunna komma in i det svenska samhället, men alla har inte med sig utbildning. Jag är lite rädd för att denna regering ibland missar dem som har med sig en låg utbildning och bara ser dem som har med sig en god utbildning. Allra sist, fru talman: har alldeles rätt i att det finns en anledning att besöka för att lära sig hur man har ett jobbfokus från dag ett. 20 Arbetsmarknadsminister (S): En av effekterna av att budgeten föll var att vi blev tvungna att skriva ned prognoserna för den ekonomiska tillväxten, eftersom många av de stimulanser som fanns i regeringens förslag inte kunde genomföras. Det påverkar också sysselsättningsutvecklingen. Låt mig också kommentera detta med propositioner. Jag tycker att det är viktigt att man lägger fram propositioner, men eftersom själv har suttit i en regering vet han kanske också att det är ett beredningsarbete och att det oftast behövs en utredning innan man kan lägga fram en proposition.