prot · H30947 · 2015-12-16 00:00:00 — Hur får det att gå ihop? 83 (SD) replik: Det var intressant att nämnde att man pratar om kvalitet i stället för kvantitet. Det tycker jag är välbehövligt och något som jag tror att vi i politiken måste utgå ifrån mycket mer. Man mäter hur mycket arealer man har och hur mycket man råkar ha av det och det, och så blir det viktigare än kvaliteten. När det gäller många av de skyddsvärda biotoperna kan man konstatera att det är intressantare att ha många och mer spridda biotoper än att ha stora samlade. Som nämndes tidigare – jag tror att det var av – har vi ganska stora arealer uppe i norra som är skyddade, men i är andelen väldigt liten. Det påverkar och är framför allt en landsbygdsfråga. Man kan lyfta fram turismen och de andra delarna också, men skogen är trots allt en viktig resurs för vårt land. Jag har en annan fundering som det har varit en diskussion om tidigare, nämligen frihet och ansvar, eller regler och styrning. Hur ser på det? 84 (V) replik: Jag noterar att jag inte fick något svar på hur får ihop det hela. Först röstar man för budgetramar, som innebär nedskärningar och åtstramningar över hela linjen, även på detta område. Sedan påstår man att man vill satsa mer. ställde en fråga till mig om frihet under ansvar, som är lite av en paroll för svensk skogsvårdspolitik. Jag tycker inte att det har fungerat särskilt bra. är det faktiskt frihet utan ansvar. Därför vill vi i att skogsvårdslagen ska ses över. Vi vill ha mer lagreglering på vissa områden. Detta är inte bara en fråga för 300 000 skogsägare, utan det är en fråga som engagerar 9 miljoner svenskar och tiotusentals människor som kommer och besöker vårt land. Detta är en fråga som handlar om hur vi ska kunna uppnå våra 16 miljömål. Då är det viktigt att man inte bara ensidigt tittar på produktion utan också på hur vi kan ta stor hänsyn till våra skogar. 85 (M) replik: När det gäller skogen har virkesförrådet ökat med 1 ½ miljard kubikmeter, och vi har således också bundit koldioxid. Det har vi gjort tack vare att vi har en produktiv skog. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Om skogen får stå kvar kommer den sakta men säkert att sluta växa. Den börjar självgallra sig, träden dör och vi har då förlorat förmågan att binda ytterligare koldioxid. Jag vill ställa en fråga till med anledning av detta: Är det inte bra att fortsätta att se till att vi har en växande och produktiv skog där vi har en hög kvalitet på de avsättningar vi gör? I exempelvis kommun är av skogen avställd, och man vill avställa ytterligare. Enligt mig når man kanske inte så mycket högre värde då. Jag har en annan fråga apropå djurskyddslagen. Molstaberg är ett ställe där man har drabbats av vargangrepp och där mer eller mindre tvingade fårägarna att ta in djuren . Är det så Vänstern tycker att vi ska lösa problematiken med vargen? Jag har en fråga till. polisanmälde ägarna för brott mot djurskyddslagen, men det blev nedlagt av åklagaren. Tycker Vänstern att det finns skäl att justera lagstiftningen så att man ska kunna straffa fårägare som har stängt in sina djur på ett tillfredsställande sätt men inte kan hålla vargen utanför? 86 (V) replik: Jag ska försöka svara på alla viktiga frågor som ställer. Först gäller det skogsbruket. Det är som sagt viktigt med kvalitet, och det är viktigt att det ska vara representativa marker som man skyddar. För att göra det lite enkelt: Man ska inte ensidigt titta på skogar uppe i norra , utan det här ska gälla över hela . Jag tycker att lyfter en viktig poäng där. För att vi ska kunna stärka kvaliteten och höja ambitionerna på skogsområdet har vi denna historiskt stora satsning, där jag beklagar att inte är med. De är inte ens med när det gäller det i betänkandet som främst handlar om frivilliga avsättningar av naturvårdsavtal och biotopskydd. vill inte vara med och höja detta anslag. I stället drar de ned med . Om man drar ned med så mycket får man inget annat än en sänkt ambitionsnivå och sämre kvalitet på skyddet av skog. Det tycker jag ska sägas. Vad gäller rovdjur och hur vi skyddar oss mot dem måste det göras på ett rättssäkert sätt. Det tycker jag är viktigt. De ändringar som ni gjorde så att man kan överklaga till domstol anser inte vi är rättssäkra. Ganska många andra med oss anser samma sak. Det finns också en annan viktig sak. Det gäller det förebyggande arbetet och att vi måste ge stöd till de människor som bedriver jordbruk och inte minst djuruppfödning ute på landsbygden. Det är därför vi med den här budgeten höjer till exempel ersättningarna för viltskador. Man ska få högre ersättningar, man ska kunna stängsla in och man ska kunna bedriva ett bättre förebyggande arbete. Tycker inte att det är bra? 87 (M) replik: Jag har sagt det tidigare: Man höjer med . En tiondel hade behövts i Molstaberg, och det är bara en enda gård. Detta är en näring där vi vet att efterfrågan på lammkött ökar. Det finns goda förutsättningar att bedriva djurskötsel ute på landsbygden och på köpet få höga naturvärden när hagmark betas. Det är vi helt överens om, . Där behövs betande mular, för annars kommer slyet att växa igen. Jag som bor på landet brukar säga att när man vänder ryggen till efter att ha kapat med röjsågen har det börjat växa upp kanske tio små skott i stället för ett. Det finns egentligen bara ett skäl att se till att det fungerar bra. Det är oomtvistat att detta är höga biologiska värden. Areella näringar, landsbygd och livsmedel När det gäller att avsätta mark tror jag att vi måste bli smartare. Den stora skogsbranden i var en stor katastrof. Men det kan också komma bra saker ur en katastrof. Vi vet alla att skogsbränder även skapar en ny typ av växtlighet och annat. Jag ställde en fråga i samband med en skogsexkursion på plats: Hur länge kan man säga att effekten av en skogsbrand finns kvar? Ca , var svaret jag fick. Då började jag tänka så här: har man löst in skog som kanske inte har några speciellt synliga minnen av skogsbranden. Men det är fortfarande inte en produktiv skogsmark. Det kanske hade varit bättre att se till att markägare hade fått olika bidrag då de har haft nytta av skogsbranden när det gäller biologisk mångfald. Sedan, när det klingar av, blir det produktiv skog igen. Hade inte det varit en bättre lösning? 88 (V) replik: Det kanske hade kunnat vara en bättre lösning. Det är lite svårt att gå in i just ett enskilt fall. Men jag noterar att talar om bidrag, och då antar jag att han menar bidrag från staten till skogsägarna. Då är vi där igen, . I förrgår avfärdade ni ökade satsningar på . Det var en historiskt stor satsning på mer skyddad skog men också på bättre skötsel av den skyddade skogen. avfärdar ni satsningar och vill dra ned med för bättre skydd av skogen. Jag får i alla fall inte ihop detta. Hur kan man å ena sidan stå och tala om högre bidrag till skogsägare som vill skydda skog och å andra sidan i nästa andetag göra dessa drakoniska neddragningar? 89 (S): Precis som sa ska jag tala om vår mat. Det passar ju ganska bra så här . Vår mat är ett ämne som berör och engagerar. Vår mat är en källa till både glädje och oro. Ofta möts vi av rubriker på löpsedlar som varnar för olika farliga ämnen eller smittor i vår mat. Det är inte lätt för alla konsumenter att veta vad som är sant eller falskt och vad man faktiskt behöver oroa sig för. Därför är våra kontrollmyndigheters arbete otroligt viktigt. Vad är det i maten jag köper? Kan jag lita på innehållsdeklarationen? Konsumenterna måste känna tillit till de livsmedel som produceras och säljs. etablerade en särskild arbetsgrupp som samordnar allt arbete mot livsmedelsfusk och andra oegentligheter och som utgör en stödfunktion till kontrollmyndigheterna. finns en ny funktion vid , , för att bland annat ta emot tips om misstänkta oegentligheter. Det är viktigt att konsumenterna får bra information om de livsmedel de köper och att de litar på kontrollmyndigheterna och producenterna – detta för att kunna göra medvetna och hälsosamma val. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Olika branscher arbetar nu för en ökad frivillig märkning som tillsammans med tuffare EU-regler kan underlätta för konsumenterna att göra medvetna val. Handeln spelar en viktig roll för att informera om varors ursprung och de mervärden som svenska livsmedel har. använder mindre kemikalier i jordbruket än andra länder och har mindre antibiotikaanvändning. Vår mat är tillverkad med stor hänsyn till vår miljö, och vi har höga krav på djurvälfärd. Detta är en av framgångsfaktorerna för svensk livsmedelsindustri. Konsumenterna efterfrågar också i allt högre grad ekologiska livsmedel. Här finns en stor möjlighet för producenterna att ta del av en växande marknad, både i och i andra länder. Krav på miljöhänsyn och djurskydd vid offentlig upphandling är viktiga styrmedel för att öka svensk livsmedelsproduktion. Den offentliga måltiden ska bidra till god hälsa och hållbar produktion. Den offentliga måltiden är ett viktigt verktyg för att påverka efterfrågan av livsmedel av hög kvalitet. Det är viktigt att den offentliga sektorn inte köper mat som skulle vara olaglig om den producerades i . Regeringen har inrättat en upphandlingsmyndighet som ska underlätta för kommuner att köpa svenskt. Man har också tagit fram regler som gör det lättare att upphandla svensk mat. Regeringens mål är att öka den svenska matproduktionen och skapa jobb och tillväxt i hela landet. Svensk export av livsmedel är viktig för att öka livsmedelsproduktionen och skapa de nya jobben. Här kan de svenska mervärdena som vår livsmedelssäkerhet, salmonellafrihet och låga antibiotikaanvändning och den mindre klimatpåverkan med mera användas i marknadsföringen, där kan bli ”Det hållbara livsmedelslandet”. Våra livsmedel kännetecknas också av hög kvalitet. Detta tillsammans kan ge oss konkurrensfördelar. Vi behöver också utveckla förädlingsgraden och skapa produkter för att stärka konkurrenskraften som vi stärker varumärket svensk mat. Livsmedelsindustrin är fjärde största industrigren sett till andelen anställda, och den skapar jobb i hela landet. Sektorn har en mycket stor andel små företag, men det är ett fåtal stora företag som står för huvuddelen av produktionen. Här finns en stor potential för utveckling och ökad export. och har fått i uppdrag att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännande och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. Arbetet med att minska hindren är centralt för att svenska företag ska komma in på nya marknader. En annan viktig faktor för svensk matproduktion är besöksnäringen, där mat och dryckesupplevelser är en självklar del. Globalt är måltidsturism en bransch i tillväxt. Att göra mat och dryck till en resandeanledning ställer ökade krav. Det gäller bland annat leverans av lokala råvaror av högsta klass och att bygga berättelser om varifrån de kommer och hur de har tagits fram. Det är på lokal och regional nivå det finns möjlighet att skapa mötesplatser mellan livsmedelsproducenter och besökare. Här blir besöksnäringen en del av utvecklingen av svensk livsmedelsexport. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Livsmedelsstrategin, som kommer på bord , tar ett helhetsgrepp på många av de utmaningar vi står inför när det gäller produktion, konsumtion och tillväxt. Målet är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de nationella miljömålen nås. 90 (MP): Även jag har begärt ordet för att prata om maten vi äter, vårt jordbruk och den livsmedelsstrategi som regeringen nu håller på att ta fram. ser fram emot att en visionär och hållbar strategi kommer på plats. Det är en strategi för hur vi kan öka lönsamheten och hållbarheten i livsmedelsproduktionens alla led, och en strategi för hur livsmedelskonsumtionen i ska bli mer miljö- och klimatanpassad och mer hälsosam. anser att en ökad svensk jordbruksproduktion och en ökad satsning på ekologiskt ska vara uttalade visioner för den här strategin. Fisket måste bygga på hållbara fiskekvoter, och man bör ge företräde för det fiske som sker med minst negativ miljöpåverkan. Det är viktigt att fortsätta stimulera det miljöbästa jordbruket, det certifierade ekologiska jordbruket, men vi behöver också fokusera på att få bort det som är miljömässigt sämst. Att livsmedelsstrategin utformas i samklang med de nationella miljömålen är en förutsättning för att strategin, fisket och jordbruket ska bli långsiktigt hållbart. Det här låter kanske självklart, men är viktigt att understryka. Miljömålen – Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt djur- och växtliv, Begränsad klimatpåverkan, Hav i balans och levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö och Grundvatten av god kvalitet – är alla mål som hör ihop med det vi äter och dricker. Därför är det viktigt med ett spårbyte från användningen av konstgödsel, giftiga kemikalier och i förlängningen GMO till smartare, mer naturliknande brukningsmetoder med minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och användning av mindre giftiga ämnen. Det är viktigt med bra styrmedel för att vi ska kunna ha en hållbar jordbruksproduktion och en hållbar konsumtion av livsmedel. anser att den offentliga upphandlingen är en nyckel för att stimulera ekologiskt, närodlat, närfiskat, svenskt och en större andel vegetariskt i de offentliga köken. För att uppnå regeringens ambition med en ökad ekologisk produktion och konsumtion är det viktigt med mål. Det tidigare målet ekologiskt i offentlig konsumtion har gett stort genomslag i många kommuner och landsting. anser att det behövs nya mål för ekologiskt när det gäller såväl konsumtion som produktion och andelen ekologiskt odlad mark. Det talas ofta om att vi i har konkurrensnackdelar, till exempel att vi har höga kostnader för arbete och byggnader och sämre odlingsförutsättningar. Men det är också viktigt att vi lyfter fram våra konkurrensfördelar. främsta konkurrenskraft när det gäller livsmedel är våra svenska mervärden, våra relativt höga miljö- och djurskyddskrav, vår låga antibiotikaanvändning och vår höga livsmedelssäkerhet. Det här är värden som måste värnas och stärkas. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har en stor potential att öka livsmedelsproduktionen och ta ett större ansvar för den globala livsmedelsförsörjningen. kommer det att finnas en ökad efterfrågan på livsmedel i takt med att befolkningen växer. Att ha tillgång till produktiv jordbruksmark kommer att bli en stor konkurrensfördel. Att värna den svenska jordbruksmarken är en investering för framtiden. Vi bör värna jordbruksmarken genom att arbeta mot nedläggning av jordbruk samt undvika att ta högproduktiv jordbruksmark i anspråk för andra ändamål. är långt ifrån självförsörjande på livsmedel. Merparten av de insatsvaror som används inom jordbruket som handelsgödsel och fossila drivmedel kan inte produceras i . Det innebär att vi har en låg krisberedskap. Men vi har alla förutsättningar för att ha en hög krisberedskap när det gäller livsmedel. Vi kan förstärka den genom att ställa om till fossilfritt och genom att byta ut insatsmedlen till förnybara sådana som kan produceras i . Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att en ökad hållbar livsmedelsproduktion i även handlar om en förbättrad krisberedskap. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och exekution betänkande 2015/16:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2015/16:1 delvis) 91 PER ÅSLING (C): Vi har att behandla utgiftsområde 3 om anslagen till , och . Ett fungerande skattesystem och ett fungerande betalningssystem är grunden för att vår ekonomi ska fungera. Våra tre fiskala myndigheter har viktiga uppdrag att säkerställa detta. De beslut vi fattar i skatteutskottet har till stor del en internationell koppling. Det kan handla om att anpassa svensk skattelagstiftning till EU och om automatiskt utbyte mellan nationer. Detta och alla andra beslut ska sedan implementeras av de tre myndigheter vars anslag vi ska fatta beslut om . Jag vill inledningsvis klargöra att arbetet i skatteutskottet alltmer har en internationell koppling. Det är viktigt i och med den ökade rörligheten av människor, varor, företag och kapital som såväl EU som globaliseringen av ekonomin har inneburit och som ställer fler krav på vårt och myndigheternas arbete. Skatter har ett antal mål. Skatter genereras till vår offentliga sektor för att finansiera såväl välfärd som investeringar. Skatter genereras av fördelningspolitiska skäl, miljöskäl och andra konsumtionsstyrande skäl. Skatt, tull och exekution Det är eftersträvansvärt att de är enkla och att det finns en förutsebarhet och en rättssäkerhet i skatteuttaget. I grunden handlar det om en viktig målsättning för oss som lagstiftare att det finns en legitimitet bakom skatteuttaget. Allt färre säger sig känna någon som arbetar svart. Även antalet personer som känner någon som anlitat svart arbetskraft har, enligt Sifoundersökningar, minskat. Det är ett glädjande resultat. Med fler jobb, fler skattebetalare och tydliga tecken på en krympande svart ekonomi finns det också mer resurser till välfärden. Det är en kombination av interna utvecklingsarbete, ny lagstiftning och reformer som stärker skatteuppbörden. Det handlar bland annat om beslut som fattat om ökade kontrollmöjligheter för . Också RUT- och ROT-avdragen har bidragit till att förändra attityden till skattefusk och svartarbete. Höstens migrationsöverenskommelse innehåller ett utökat RUT-avdrag när det gäller nya tjänster. Men tyvärr vidhåller regeringen det sänkta taket, vilket innebär en halvering till per person och år. Det innebär även ett bantat ROT-avdrag. Det är givetvis bekymmersamt. Både och varnar för att svartjobben kommer att öka. Jag vet att det finns ideologiska skillnader när det gäller synen på och . Men ingen av oss vill ha mer svartarbete. Utvecklingen av svartarbete måste följas noggrant. EU och den globaliserade ekonomin har medfört ökad rörlighet för människor, varor, företag och kapital. Därför blir enkla och förutsägbara regler, som verktyg för att säkerställa den konkurrensneutrala handeln, allt viktigare. har bland annat som uppgift att förenkla den legala handeln och förhindra den illegala genom att erbjuda smidiga tullrutiner för utrikeshandel, enkel gränspassage för resande och ett effektivt gränsskydd. I ett som diskuterar mer kontroller mellan medlemsländer måste vi stanna upp och se vilka effekter detta får för handel och rörlighet för medborgare. De positiva effekterna som vår öppenhet har gett oss får inte tillbaka. Det finns en samsyn över blockgränsen i fråga om att vi behöver stärka arbetet med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället och att hjälpa till att förhindra att skulder behöver drivas in. har arbetat och arbetar metodiskt med detta. Den strategi mot överskuldsättning som den sittande regeringen gått fram med fullföljer det arbete som alliansregeringen genomförde för att minska överskuldsättningen. Det är mycket angeläget. Avslutningsvis vill jag återknyta till legitimiteten i skatteuttaget. En viktig förutsättning är att våra myndigheter finns närvarande i hela landet. Det gäller särskilt de myndigheter som de allra flesta av oss kommer i kontakt med. Frågan om statens närvaro är helt central för det samhälle vi vill bygga, för statsförvaltningens egen effektivitet och för växande företag. Kreativa människor ska se staten som ett stöd och inte som en begränsande kraft utan förankring i verkligheten. 92 (M): Skatt, tull och exekution En fri och öppen värld präglad av migration, asylrätt och möjligheter för människor att röra sig över gränser är en mycket bättre värld än den vi en gång hade. Då var länder slutna. Man stängde världen ute. Det höll tillbaka människor, företag, jobb, sysselsättning, tillväxt och arbetstillfällen. är ett av de länder i världen, eller kanske det land i världen, som tjänar allra mest på den öppenhet som vi har erövrat . Men öppenheten ställer också mycket stora krav på våra svenska myndigheter. Just nu gäller det en akut hantering. och ställs inför uppgifter de kanske inte har haft tidigare eller åtminstone inte haft mycket av. Det är därför viktigt at vi ger tillräckliga resurser till våra myndigheter för att de ska kunna utöva sitt arbete. Det ger styrka åt svensk företagsamhet, som ger tillväxt, vilket i sin tur ger arbetstillfällen och i grunden en mer rättvis fördelning av samhällets resurser. Genom ett antal hårda läxor och erfarenheter har vi lärt oss det som kan vara öppenhetens baksidor, då världsekonomin prövar våra förutsättningar för fullt. Det upplevde vi till exempel under 90-talskrisen. Då utsattes svensk ekonomi för stora påfrestningar, och många människor förlorade sina arbeten. Vi skulle hantera stora kriser i vår omvärld, bland annat på , i östra , i och så vidare. Vi har klarat den sortens utmaningar förut. Vi kommer att klara dem igen. Grunden är att vi har starka, dugliga och skickliga myndigheter. Alliansens uppfattning är att vi ska vara stolta över våra myndigheter i . De ska också ha resurser för att bedriva sin verksamhet på bästa sätt. När vi fick en ny ekonomisk kris 2008 kunde vi se skillnaden mot hur det såg ut . Vi hade möjlighet att genomföra utbudsreformer på arbetsmarknaden som gjorde att fler kunde delta. Vi hade också resurser i ekonomin. Vi hade stora överskott, dels från regeringen tid, dels från Alliansens första år, som vi kunde använda för att stimulera jobb och tillväxt. Grunden för detta var ett starkt ramverk för finanspolitiken med utgiftstak, saldomål, överskottsmål med mera. var en ledstjärna för politiken och tvingade regeringen att prioritera och använda pengarna på bästa sätt. Därför yrkar inte på något annat än regeringens förslag . har redan beslutat om det rambeslut som styr hur mycket resurser som tillförs myndigheter. Vi värnar om den ordning som finns. Därmed hänvisar vi till vårt särskilda yttrande. Om vi i stället hade haft en alliansregering finns det saker som skiljer förslaget som ligger på bordet från det vi hade genomfört i stället. Det handlar bland annat om ökade möjligheter att bekämpa terrorism. Vi anslår 5 miljoner extra för att tillsammans med andra myndigheter ska motverka detta. Vi noterar att minoritetsregeringen har tagit detta till sig och har gjort skrivningar om att denna verksamhet är viktig. Vi välkomnar det och hoppas givetvis att det till slut också ska följas av pengar för att möta detta. Det som oroar oss mycket i fråga om det här har inte direkt med myndighetsutövandet att göra. Det råder en relativt bred samsyn i denna kammare om vad myndigheterna ska göra. Det som oroar oss moderater och Alliansen är att det nu kan ligga en mycket svårare uppgift framför myndigheterna, till följd av den politik som regeringen för. Skatt, tull och exekution Vi har sett tidigare i vad ett minskat RUT-avdrag, ett minskat ROT-avdrag, höjda skatter på på jobb och tillväxt kan göra med skattemoralen. Vi har sett vad det kan göra med möjlighet att fullfölja och utföra sitt uppdrag på det sätt det är tänkt. När skattemoralen sjunker ökar givetvis trycket på myndigheter. Vi har under tidigare S-regeringar sett att förtroendet för skattesystemet har varit mycket lågt. Acceptansen för att arbeta svart har varit väsentligt högre. Precis som Per Åsling, skatteutskottets ordförande, hänvisade till finns det en oro inom Alliansen för att nu illa genomförda skattereformer kommer att öka belastningen på myndigheten på ett sådant sätt att de resurser som anslås till slut inte räcker till. För att myndigheter ska kunna utföra sitt arbete på bästa sätt, för att ska fortsätta öka i fråga om förtroende och vara den goda servicemyndighet det är behöver det åtföljas av en skattepolitik som har bred legitimitet. Den ska ha hög effektivitet och lägga grunden för fler jobb och hög tillväxt. Det ger möjligheter att starta och driva företag och ger entreprenörer möjlighet att vara, vistas och växa här i .