prot · H20993 · 2015-04-28 00:00:00 — Det regeringen gör nu är att satsa resurser för att det ska kunna anställas fler i äldreomsorgen. Då står moderater i talarstol och säger: Det är inte riktiga jobb. Tänk på alla de kvinnor som går upp tidigt på morgnarna för att åka till äldreboendet eller hem till en äldre pensionär för att hjälpa till med morgonrutinerna! De jobbar kvällar, och nätter för att ta hand om våra gamla. Då står och säger: Detta är inte riktiga jobb. Likadant är det med alla lärare. Vi vill nu att fler lärare ska kunna anställas, fler lärare och specialpedagoger. Då säger man: Detta handlar inte om riktiga jobb. Jag tycker inte att det är rätt signal att skicka till alla dem som arbetar. Regeringen satsar på riktiga jobb i äldreomsorgen och i skolorna. 66 (M): Det var faktiskt inget vallöfte från att ta bort värnskatten, även om många av oss och hela forskarvärlden hade tyckt att det hade varit bra för . Till måste jag säga att det mest intressanta med skattereformen –1991 är grundprinciperna om enkelhet och tydlighet samt att man där utgick från att man skulle minska de skadliga skatterna, däribland marginalskatten. Sedan har vi alla varit bra på att göra undantag från de principerna. I en globaliserad värld där inte vill konkurrera med låga löner är det kunskap och utbildning som är och måste fortsätta att vara vår konkurrensfördel. Därför är det förvånande och rent av förskräckande att S och MP lägger fram förslag som innebär att den skatt som kan ses som skatt på utbildning, alltså marginalskatten, ökar från världsrekordnivå, , till dryga . Det kan jämföras med EU-genomsnittet, som är . Varför ska människor i arbeta den där extra timmen när man bara får ut en dryg tredjedel efter skatt? Varför ska man investera i utbildning? Varför ska man starta företag? Bor man kvar i blir fritiden relativt sett mer attraktiv. Man nöjer sig med lite mindre lön och njuter av mer ledig tid. Man har mindre inkomst, så man konsumerar mindre. Det bidrar i sin tur till att ekonomin går sämre. Skatteintäkterna minskar när vi jobbar mindre och konsumerar mindre. har vi i valt att ha en stor offentlig sektor som är skattefinansierad. Hur ska den finansieras när skatteintäkterna minskar? Ska man fortsätta att höja skatterna? Det blir en ond cirkel. Jag håller med finansministern om att det är angeläget att också se vad pengarna används till. Vi satsar på just utbildning, eftersom vi vet att en välutbildad befolkning är vår viktigaste konkurrensfördel i den globala konkurrensen. Det råder bred enighet inom forskningen om att höga marginalskatter är skadliga. Den senaste pekade ut just den höga marginalskatten som skattesystemets allvarligaste problem. Och bland annat har räknat på att skatteintäkterna minskar. Jag får helt enkelt inte ihop hur Socialdemokraterna tänker. För ett tillväxtfientligt parti som kanske det inte är en så stor sak. Men den enda förklaringen är att man behöver budgetutrymme för satsningar som enligt den egna budgeten kommer att medföra en högre jämviktsarbetslöshet och ett ökat utanförskap. Ja, ni hör rätt. Man känner till detta. Men S och MP hoppas väl på att blända väljarna så mycket att de inte uppmärksammar de nackdelar som följer. Det är alltså ren populism i kombination med att man nyttjar ohederlig retorik om att detta bara gynnar de rika. Det är ohederligt, eftersom det är så här: När de med lite högre inkomst jobbar mindre eller flyttar ut ur landet och skatteintäkterna för kommuner och landsting sjunker är det faktiskt de svaga som drabbas. Men S och MP drar nytta av det faktum att nackdelarna inte sker direkt och att sambandet därmed är otydligt. Personligen tycker jag att det är tråkigt att vi har en svag regering som inte bara raserar reformer som bevisligen varit framgångsrika för utan till och med tar till åtgärder som den själv och forskningen vet är skadliga för landet. Jag tror och hoppas att man underskattar dem som bor och arbetar i och att frågan om höjd marginalskatt får den uppmärksamhet och den sakliga debatt den förtjänar. 67 (M): Jag ska försöka summera lite här. Jag menar att man från socialdemokratiskt regeringshåll gör det dyrare att anställa unga. Man gör det dyrare att anställa äldre. Man plockar bort ROT- och RUT-avdrag trots att man har påstått något annat i valrörelsen. Och man skapar mindre incitament för människor att jobba lite mer genom att höja marginalskatten. Detta menar jag leder till färre riktiga jobb, och jag menar att det leder till att vi får in mindre pengar till statskassan. Då finns det inga pengar att stoppa in i äldreomsorg och i skola. Det är mitt resonemang. Jag kan inte ha varit särskilt tydlig. Eller är det kanske så, herr talman, att och finansministern väljer att medvetet missförstå mig? Det är självklart inte så att jag menar att lärare och anställda inom äldreomsorgen inte skulle ha riktiga jobb. Jag värnar deras jobb. Och jag värnar den välfärd som de producerar. Men det tycks som att den politik som regeringen levererar inte värnar den. 68 (S): Man skulle kunna tro, i teorin, att har rätt för att de med sina teoretiska formler har räknat ut att folk kommer att jobba mer. I och med det skulle man kunna tro att arbetslösheten sjönk . Det låter nästan så. Borgarna står här och säger att de är jättenöjda. I själva verket ökade arbetslösheten under den borgerliga regeringens tid. Ja, det var naturligtvis inte deras fel. Det var någon helt annans fel – absolut. Det kan inte ha med den regeringen att göra. Nej, nej, nej, de hade inget ansvar. Arbetslösheten ökade, men det var någon annans fel. Jag vill också påpeka det faktum att det är ganska viktigt att ta reda på hur mycket man har kvar efter att man har betalat den där förhatliga skatten. Många moderater påstår här att folk kommer att sluta arbeta och flytta utomlands. Det är all möjlig skrämselpropaganda om vad som händer om man får vara med och betala lite mer till välfärden. Men titta lite på hur mycket man har kvar efter skatt! Jag tänker på de arbetare som vi har pratat om här och som vi ofta träffar. Det är butiksbiträden, hotell- och restauranganställda, undersköterskor och så vidare som tjänar 14 000–17 000 . De skulle vara glada om de fick så mycket över att leva på som de som ni värnar om får. Då skulle de verkligen vara nöjda. Så är det inte . Vi har ett väldigt ojämställt samhälle, och klyftorna ökade under den borgerliga regeringens tid. Sedan är det en spricka mellan . Vi hör en moderat gå upp och säga: Vi tycker om alla jobb. En annan säger: Nej, ni satsar på fel typ av jobb. Vi gör egentligen reformer som ser till att undersköterskor, lärare och alla de som behövs inom välfärden faktiskt blir fler. Deras antal har ju sjunkit per person i det här landet under den borgerliga regeringens tid. 69 (S): Det blir en diskussion här i bänkarna – det hörde jag i alla fall när jag stod och höll mitt anförande – om huruvida det ska vara en skattedebatt eller inte och om vi ska diskutera alla typer av skatter. Man hör diskussionen, som kommer in på vad som är riktiga jobb och vad som inte är riktiga jobb, om bidrag till företag innebär att det blir riktiga jobb eller om det vi säger att vi investerar i till exempel inom äldreomsorgen är riktiga jobb. Det är klart att det är en prioritering, och det är en politisk markering om hur man ser på saken. För oss socialdemokrater handlar det inte om att ta in skatt bara för skattens skull utan om att kunna omfördela i ett samhälle. Av var och en efter förmåga, till var och en efter behov. Det är viktigt att investera väldigt mycket pengar just nu i den skola där vi ser att många ungdomar har det svårt och tufft. Det kommer att bidra till att de lyckas i skolan. Vi vet att de ungar som inte lyckas i skolan och som går ut utan fullgod gymnasieutbildning riskerar att sitta hos Arbetsförmedlingen dagen efter att de har slutat skolan. Det vill inte vi. Varenda unge måste kunna få stöd. Vi väljer att använda skatten till att investera i barnen, se till att det finns fler lärare och fritidspedagoger och ge dem som arbetar i äldreomsorgen stöd så att de slipper bli sjukskrivna på grund av sin arbetsmiljö. Det är så vi använder skatten. Vi tycker att det är en viktig investering. Om vi investerar i utbildning får vi en utväxling. Det räcker inte med att ha ett stort arbetskraftsutbud, utan man måste också se till att de företag som söker personer får tag på dessa. Ofta krävs det väldigt bra utbildning. Det investerar vi i. Det är väl använda pengar. 70 (M): Jag delar den uppfattningen. Ni försöker utmåla det moderata partiet som om vi skulle vara emot välfärden, emot skatter, emot fler händer i vården eller emot fler lärare i skola och förskola. Det är vi inte, . Frågan är om det är marginalskatten som ska finansiera detta. Det tror jag inte. Om man skulle avskaffa den skulle folk jobba mer, och då skulle man få ungefär lika mycket pengar. Det jag undrar är var har befunnit sig . har med största sannolikhet befunnit sig här i , herr talman. Det har undgått henne att det har funnits en finanskris ute i , att det har funnits en kris i som började med och att det även har funnits en kris i . Trots det har stått starkt, och det beror på den alliansledda politiken. Min fråga är återigen: Vad har sossarna, förlåt, , gjort för arbetaren ? Jo, de har höjt skatten för vanliga arbetare, medan vi i alliansregeringen valde att sänka skatten så att alla kunde få ungefär en extra månadslön. Hälften kvar är inte orimligt. Om vi har skatter på , som tanken var från början, är det inte helt orimligt. Frågan är: Vad har Socialdemokraterna för politik för att få ett starkt ? Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 11 (forts.) Svar på interpellation 2014/15:381 om marginalskatten 71 (M): I den här interpellationsdebatten diskuterar vi alltså de så kallade marginalskatterna, även om det i den tidigare diskussionen kanske framstod som att det handlade om någonting annat. Men det handlar om den procentsats i skatt som man betalar på den sista intjänade hundralappen. De flesta betalar i genomsnitt i skatt, men om man har inkomster över betalar man i skatt på varje hundralapp . Detta är problematiskt. Det gör att man minskar drivkrafterna för att arbeta de extra timmarna. Regeringen lägger nu fram en vårproposition med förslag om ganska kraftiga höjningar av just marginalskatterna. Det handlar särskilt om det avtrappade jobbskatteavdraget som gör att vissa inkomstgrupper kommer att få i marginalskatt. Om en läkare ska arbeta extra – vi vet alla att sjukhus och läkarmottagningar, särskilt inom akutsjukvården, är hårt pressade – och man vill gärna att en läkare arbetar mer än vad som regleras i anställningsavtalet. Om en läkare arbetar så att han eller hon tjänar extra så kommer den läkaren att bara få behålla . Finansminister försvarar detta med att säga att inte heller Alliansen sänkte marginalskatterna. Detta är en ny typ av konstig argumentation som Socialdemokraterna har börjat föra: Bara för att Alliansen inte gjorde på ett visst sätt kan vi försämra det ännu mer. Man resonerar på liknande sätt kring överskottsmålet: Alliansen uppfyllde inte överskottsmålet, enligt finansministern, därför kan finansministern ta bort det. Det är en väldigt märklig typ av argumentation. Dessutom är det fel. Alliansen sänkte faktiskt marginalskatterna. När Alliansen kom till makten började den höga marginalskatten på , vilket slog mot inkomster . Den gränsen höjde vi alltså till . Men det är fortfarande 1 miljon inkomsttagare som betalar den höga statliga inkomstskatten. Det är inte de superrika i samhället, utan det är vanliga, hårt arbetande människor. Vi fick tidigare höra från min kollega att det i handlar om att varannan person som jobbar heltid får betala den statliga inkomskatten. Detta gör att det blir mindre lönsamt att arbeta för dessa människor. Det blir mindre intressant att jobba den extra timmen. Om man tar fallet med läkare är det allvarligt. Det finns ju inte ett stort överskott av läkare som vill jobba den extra timmen för att operera patienter. Socialdemokraterna försöker på något sätt att måla upp bilden av att det här är viktigt för att vi ska ha råd med välfärden. Men man satsar ju inte på välfärden, utan den absolut största delen av regeringens budget och de skattehöjningar som man tvingar igenom går till att höja bidragen och till arbetsmarknadspolitiska program för att göra det mindre lönsamt att arbeta och göra det mer lönsamt att inte arbeta. 72 Finansminister (S): Vi har olika uppfattningar. När man lyssnar på kan man tro att det stora problemet för svenska ungdomar, när de ska besluta sig för att välja en högre utbildning eller inte, är att det är för höga marginalskatter, att det är det som påverkar ungdomars val. Jag konstaterar att det som är problemet för ungdomar som vill läsa på en högre utbildning är att det är väldigt många fler ungdomar som vill göra det än det finns platser. Fler ungdomar än någonsin vill gå en högre utbildning, även med dagens marginalskatter. Problemet är att rektorerna för universiteten säger att de aldrig tvingats att tacka nej till så många sökande. Andelen ungdomar som får möjlighet att gå en högre utbildning minskade under Alliansens år vid makten. Det är det som är problemet med den högre utbildningen, inte ungdomarnas vilja utan att vi har haft en borgerlig regering som har prioriterat att sänka skatten framför att låta samma eller till och med en ökande andel ungdomar få möjlighet att läsa en högre utbildning. Ungdomar ser att det kommer att behövas en högre utbildning i den framtida ekonomin för att man ska stå sig stark på arbetsmarknaden. Om högutbildade ungdomar flyttar utomlands för att vi har så höga marginalskatten är någonting som bland annat har tittat på. Man har funnit att ungdomar som flyttar utomlands ofta kommer tillbaka till . Det är inte så att vi ser en stor braindrain från . Tvärtom flyttar många högutbildade till . Då måste vi snabbt kunna ge möjlighet för dessa personer att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen har ju inget förslag om att ta bort jobbskatteavdragen. Däremot tycker vi att om man har 1 miljon i inkomst behöver man kanske inte ett jobbskatteavdrag för att få en drivkraft att jobba. Då tycker vi att det är rimligt att trappa av jobbskatteavdraget. De pengar som vi får in på det kommer vi att använda till angelägna åtgärder för att på andra sätt stödja en ökad sysselsättning. Det gäller till exempel möjligheten att arbeta heltid för kvinnor som har äldre släktingar. Många av dem har gått ned i arbetstid. En förbättrad äldreomsorg gör det inte bara möjligt för kvinnor att jobba heltid inom äldreomsorgen, utan det ger också möjlighet för fler att jobba heltid i stället för ta hand om äldre anhöriga. 73 (M): hävdade att skatteintäkterna inte hade ökat, men de har faktiskt ökat med ungefär 40 miljarder som antalet jobb har ökat. Vi kommer att gå in mer på det i nästa debatt. Det är självklart positivt om unga människor som flyttar utomlands kommer tillbaka, det håller jag med finansministern om. är mycket attraktivt, inte minst för barnfamiljer. Det vill vi alla säkert fortsätta att behålla. Att S-MP-regeringen höjer den svenska rekordhöga marginalskatten är illa för . Man höjer den trots att man är väl medveten om att den är skadlig. En höjd marginalskatt minskar konkurrenskraft och sannolikt även skatteintäkterna. Höjningen är ett tydligt steg till vänster. Och varför gör S-MP det? Ja, jag tycker inte att jag fått något svar som tyder på någon annan anledning än att man gör det för att finansiera kortsiktiga åtgärder som på kommer att slå tillbaka mot svensk välfärd. Det står i motsats till Alliansen som tog ansvar med fokus på arbetslinjen. Alliansen genomförde skattesänkningar som mest gynnade låg- och medelinkomsttagare och genomförde reformer som , , sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre. Detta bidrog till att jobben ökade och sysselsättningsgraden blev den högsta inom EU, vilket i sin tur stärkte resurserna för välfärden. Vi kommer in på det i nästa debatt. Alliansen försökte även höja den nedre brytpunkten så att 110 000 personer färre skulle komma över gränsen för att betala statlig skatt, det vill säga dessa 110 000 personer hade då haft 20 procents lägre marginalskatt. Det stoppades tyvärr av S, MP, V och SD. Jag välkomnar att vi förstärkt diskuterar vad skattepengarna används till samt hur kvaliteten i skolan, sjukvården och äldreomsorgen kan stärkas. Då kan vi prata om att det inte finns något direkt samband mellan mer resurser och högre kvalitet. Men det får bli temat för en annan interpellation. Jag vill tacka finansministern för debatten. 74 (M): Jag håller med finansministern om att ungdomar inte väljer att utbilda sig utifrån hur höga marginalskatterna är. Jag tror inte heller att marginalskatterna har så stor inverkan på ifall unga människor flyttar från , precis som slagit fast, även om jag tror att man nog ska ta en återkommande titt på just de frågorna eftersom vi blir alltmer globaliserade och människor blir allt mindre knutna till det land de föddes i. Poängen är att när man väl har utbildat sig, när man väl har blivit till exempel läkare och jobbar som sådan i , vilka är då incitamenten, vilka är drivkrafterna för att jobba den där extra timmen? Det är där skon klämmer. Vi kan konstatera att det finns starkt vetenskapligt stöd för att om marginalskatterna är höga kommer människor inte att arbeta den extra timmen. Det är något som Socialdemokraterna har stått upp för långt innan blev Socialdemokraternas ekonomisk-politiska talesperson och sedermera finansminister. Det var en av grundpelarna i skatteöverenskommelsen . Det som händer är att vill vrida tillbaka klockan. Hon vill tillbaka till tiden då det bara var höjda bidrag och höjda skatter. Det förs inget resonemang om hur man ska hjälpa den privata sektorn. Den privata sektorn ska bara urholkas för att finansiera olika typer av bidragshöjningar och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. vrider tillbaka klockan på ett sätt som kommer att skada svensk ekonomi, som kommer att göra att människor jobbar mindre och i större utsträckning blir bidragsberoende. Att hon är så ointresserad av att diskutera just marginalskattefrågan är om något ett tecken på det. 75 Finansminister (S): Jag noterar intresse för skattereformen 1990–1991 och undrar om det är fler delar av skattereformen 1990–1991 än marginalskatterna han inte gillar. Gillar en fastighetsskatt, en förmögenhetsskatt, en arvs- och gåvoskatt, en enhetlig moms samt inga jobbskatteavdrag? Det var några andra saker som ingick i skattereformen 1990–1991. Jag ser fram emot debatter om att förorda skattereformen 1990–1991. Bara bidrag, säger . Ja, vi höjer underhållsstödet för ensamstående föräldrar med . Ja, så kan det låta, men jag tror att för många ensamstående föräldrar som har svårt att få ekonomin att gå ihop är det ett mycket välkommet bidrag till hushållsekonomin. För de barn som får lite större möjligheter att vara med på sommarlägret eller fritidsaktiviteten betyder det oerhört mycket. För är det bara bidrag att barn som växer upp med ensamstående föräldrar ska få lite bättre möjligheter att delta i till exempel det sociala livet. Det är en ganska klok politik i ett läge när vi har svag efterfrågan i ekonomin, för det är pengar som går till hushåll som verkligen kommer att konsumera. Vi gör satsningar på äldreomsorgen, på dem som ska jobba i äldreomsorgen, att fler ska kunna jobba heltid. Vi gör satsningar på lärare, på fler specialpedagoger och speciallärare i skolorna. Det säger något om syn på välfärden. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2014/15:384 om strategier för större skatteintäkter 76 Finansminister (S): har frågat mig vilka skattereformer och/eller andra reformer på det finanspolitiska området jag som finansminister tänker ta initiativ till för att fler ska komma i arbete och därmed öka skatteintäkterna. Låt mig inleda med att invända mot beskrivningen i frågan att sänkta skatter skulle leda till ökade skatteintäkter och därmed mer resurser till välfärden. Det bygger på ett antagande att skattesänkningarna skulle öka antalet arbetade timmar i befolkningen så pass mycket att skatteinkomsterna ökar trots de sänkta skattesatserna. Det krävs mycket stora ökningar av antalet arbetade timmar för att det ska kunna åstadkommas, och enligt Finanspolitiska rådets bedömningar är ökningar i den storleksordningen ytterst sällsynta. Det kan förstås ändå vara befogat att ibland sänka skatterna, men det bör inte ske med det vilseledande argumentet att det ökar resurserna till välfärden. kommenterar sitt eget påstående att skattesänkningar leder till ökade skatteintäkter med att det låter för bra för att vara sant, och det är det. Om alliansregeringens skattesänkningar verkligen hade medfört ökade skatteintäkter skulle vi inte ha haft det strukturella underskottet i de offentliga finanserna som vi nu har. Alliansregeringens skattesänkningar har inte haft avsedd effekt. Sysselsättningsgraden är lika hög som 2007, och arbetslösheten har fastnat på en hög nivå. Därför återställer regeringen till exempel nivåerna för socialavgifterna för unga, som enligt många oberoende bedömare varit en ineffektiv åtgärd, och satsar i stället resurserna på mer effektiva och träffsäkra åtgärder. I detta är satsningar på arbetsmarknaden och framför allt utbildning centralt. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget föreslagit riktade satsningar mot skolor med störst utmaningar. I budgetpropositionen avser regeringen att återkomma med satsningar på höjda lärarlöner. För unga arbetslösa utan gymnasieutbildning vill regeringen införa ett utbildningskontrakt som gör det möjligt för unga arbetslösa att slutföra sin gymnasieutbildning. För unga arbetslösa med gymnasieutbildning inför regeringen traineejobb där individerna ges möjlighet att arbeta i välfärden som de får relevant yrkesutbildning. Regeringen inför även ett nytt och stadigvarande kunskapslyft som syftar till att ge fler vuxna möjlighet att ta del av vuxenutbildning som skapar vägar in i arbetslivet. Målsättningen är att stärka arbetskraftens kompetens, underlätta omställning och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad är också beroende av en aktiv näringspolitik som bidrar till att inte minst små och medelstora företag ges möjlighet att växa. För att dessa företag ska hitta rätt kompetens är det viktigt med geografisk rörlighet. Det förutsätter i sin tur tillräckligt med bostäder och väl fungerande pendlingsmöjligheter. Regeringen har därför presenterat satsningar på investeringar i infrastruktur och bostäder. Sammantaget är regeringens bedömning att satsningar för att höja utbildningsnivån, en förbättrad matchning på arbetsmarknaden, infrastrukturinvesteringar samt en aktiv näringspolitik kommer att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. 77 (M): Inledningsvis vill jag tacka finansministern för svaret. Jag uppskattar att det är ett riktigt svar. Jag tycker S-MP-regeringen har ambitioner på rätt områden som utbildning, mindre företag, infrastruktur och bostadsbyggande även om jag inte anser att de är rätt förslag. Dessutom lägger man resurser på sådant som redan testats men inte fungerat. Frågan är väl om förslagen genomförs. Vi ser påtagligt ofta att det S-MP lovar att göra inte blir verklighet. Bakgrunden till den oro jag känner är att flera av de framgångsrika reformer som Alliansen genomförde nu raseras med den svaga socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen och dess budget, med stöd av . I stället läggs förslag som slår mot jobb och företagande i form av höjda skatter på 27 miljarder. Satsningarna däremot kan räknas i miljoner. Jag har försökt tydliggöra skillnaden mellan miljon och miljard och har då tillämpat liknelsen med staplade tusenlappar. motsvarar en decimeter tusenlappar medan 1 miljard motsvarar hårt packade tusenlappar. Man höjer alltså skatter på jobb och företagande med en hög med tusenlappar.