prot · H20986 · 2015-04-15 00:00:00 — Vad gäller skattepolitiken har jag försökt förstå vad linje är. I valrörelsen sa ni att man skulle nå 1 procents överskott i de offentliga finanserna . Vad jag förstår är det någonting som ni står fast vid. Det innebär att man i så fall behöver höja skatten eller spara på utgifter motsvarande . 40 miljarder är mycket. Det motsvarar kostnaden för ungefär hela försvaret eller för hela rättsväsendet – domstolar, åklagare och polis. Eller det motsvarar ungefär 80 000 undersköterskor. I budgetmotionen skriver ni att ni ska återkomma med förslag till skattehöjningar för att kunna uppnå överskottsmålet. Skatterna ska alltså höjas, även om det är fel när regeringen gör det. Men som skatterna ska höjas säger i att man vill att skattenivån ska bli lägre. Och lovar sänkt skatt för äldre som jobbar, inte för pensionärer. Ni är emot våra skattehöjningar. Ni måste själva spara 40 miljarder, och ni ska sänka skattenivån. Jag undrar bara hur ni ska få ihop det. Först och främst undrar jag hur ni ska finansiera 40 miljarder för att nå överskottsmålet. Ni ska göra detta som ni sänker skattenivån. Jag vet inte riktigt hur stora skattesänkningar tänker sig framöver. Hur långt ned ska skattenivån gå i ? Men framför allt undrar jag: Hur ska det finansieras, utöver de här 40 miljarderna? Det här är ingen enkel matematik. Det skulle bara vara intressant att höra en inriktning om var man ska skära. Är det på skolan, universiteten, sjukvården, äldreomsorgen, järnvägsunderhållet eller försvaret? Bara att få en inriktning från tror jag skulle vara välgörande för debatten. 76 (M) replik: Jag har viss förståelse för att finansministern är väldigt nyfiken på allianspartiernas budget. Det brukar liksom vara de som styr riket. Det är klart att det hade varit viktigt för henne att veta detta på en gång. Jag börjar med överskottsmålet. Det är en ganska central fråga. Vi har diskuterat den . Först och främst tycker jag att det är anmärkningsvärt att finansministern så snabbt efter ett val säger raka motsatsen jämfört med före valet. Både vi och finansministern vet att överskottsmålet gäller över en konjunkturcykel. Den rymmer betydande bedömningar på vägen. Det innebär att man bestämmer sig för att man över konjunkturcykeln ska tillbaka till ett överskott, så att vi har resurser att använda när de resurserna behövs. Mycket få bedömare skulle säga att har varit ansvarslöst som har byggt upp överskottet under de goda år vi hade och använt resurserna, inklusive underskott, under krisåren. Det skulle faktiskt inte ens finansministern göra. Sedan kan vi ta skattefrågan. Jag hade haft lite större respekt och varit lite mer ödmjuk inför finansministerns skepsis till skattesänkningar i fråga om arbete om ni bara tog bort jobbskatteavdragen. Det är jätteenkelt. Med några pennstreck i skattetabellerna ändrar man allt detta och tar bort jobbskatteavdragen. Det ger säkert på kort sikt lite skatteintäkter. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Vi har inte sagt att skatt är fel. Vi har inte sagt att skatt inte behövs. Vi säger inte: Inga skatter kan komma att höjas. Vi säger: Var mycket försiktig när du höjer skatt på arbete och företagsamhet som gör att andra människor kommer i sysselsättning och blir skattebetalare! Det är en väldig skillnad däremellan. Jag förstår att ni nu tänker avveckla någon del av jobbskatteavdraget. Jag vill gärna höra exakt vilka jobbskatteavdrag som är rätt och exakt vilka som inte är rätt. 77 Finansminister (S) replik: Vi har varit tydliga med att vi vill trappa ned jobbskatteavdraget för dem som har de allra högsta inkomsterna. Har man miljoninkomster tycker vi kanske inte att ett jobbskatteavdrag är det som behövs för att man ska ta sig till jobbet. Däremot svarar inte på frågan: Vill höja skatten för att nå överskottsmålet på , som man sa i valrörelsen? Eller vill man sänka skatterna på det sätt som har uttalat efter valet? Om man nu ska nå och sänka skattetrycket undrar jag: Hur ska man krympa statens budget och de offentliga utgifterna? Jag är övertygad om att vi båda tycker att plus och minus på lång sikt måste gå ihop. 78 (M) replik: Det är ju vi som med viss frenesi – många ekonomer tycker kanske att det har varit överdrivet – har varit noga med att det ska gå ihop. Det är mer än så: Man ska sikta på att uppnå ett överskott. Om man nöjer sig med att sikta på i bästa fall balans kan jag garantera att man kommer att nå underskott. Vi har kanske varit ännu försiktigare i den frågan, men det syftar till att vi ska ha resurser att använda i finanspolitiken när det behövs. Jag hade nog varit lite mer imponerad om Socialdemokraterna hade protesterat under de krisår då vi hade resurser att använda och om de då sagt att det hade varit mycket bättre om vi hade använt de pengarna tidigare och stått i samma läge som ganska många andra europeiska ekonomier. Vi kommer tillbaka före med vårt samlade budgetalternativ. Men jobbskatteavdraget är bara en del av den samlade beskattningen på arbete. Andra delar slår rätt in mot låginkomsttagare och människor som arbetar i de branscher som vi har fått upp efterfrågan på i den vita ekonomin. Det drabbar inga miljonärer. 79 (SD) replik: Jag är lite nyfiken på exakt var och exakt när Alliansen tappade bort sitt självförtroende. Man har bevisligen tidigare kunnat agera såväl i regering som i opposition, men i ett svep har man lyckats med konststycket att förhandla bort sig själva till oigenkännlighet och i ärlighetens namn faktiskt också till meningslöshet. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Jag syftar givetvis på den så kallade decemberöverenskommelsen som bland många väljare har fått den mycket lämpliga och talande förkortningen DÖ. Det är alltså ett oppositionsblock i ord, men i konkret handling sluter man upp och ställer sig bakom ett i övrigt inkompetent regeringsblock. Därför måste jag få fråga : Hur länge ska detta få fortsätta? Är det verkligen Moderata samlingspartiets mening att man under hela två mandatperioder varken ska tillhöra oppositionen eller regeringsunderlaget? 80 (M) replik: Själv brukar jag föredra DÖK som förkortning. Jag har ett budskap till och ett till övriga. Budskapet till är att det inte går att bygga en majoritet på någonting så lösligt och enfrågeorienterat som . Det fanns helt enkelt inget alternativ. Till övriga vill jag säga att den nya regeringen i grund och botten vilar på att det finns tre partier till vänster som tillsammans är fler än Alliansen. Vi berättade före valet vilken regering vi ville bilda. De andra vägrade även detta. Resultatet blev en regering som lutar åt vänster. Vi hade inget alternativ med mindre än att riskera ständiga regeringskriser, ständiga budgetkriser. Av många goda skäl – ekonomiska, politiska, moraliska – var det inget alternativ för oss att acceptera en sådan sak. Jag har stor förståelse, och det är fortfarande riktat till övriga, för den frustration många borgerliga väljare känner som innebär att vi inte och stundligen bara kan välta regeringen över bord när det skulle funka. Men vi måste tänka lite längre än så. Vi måste kunna formera ett alternativ som skapar en trovärdig ekonomisk politik och inte bygger en situation av permanent kris som skulle skada svenska hushåll, svenska företag och hela . 81 (SD) replik: Jag tackar för svar. Någonstans är det så klart så att partipolitiken handlar både om att fånga upp opinion och att driva opinion, att vara lyhörd och ändå ha modet att försöka övertala väljarna om en viss inriktning på politiken. I någon bemärkelse kan jag så klart glädja mig åt att verkar strunta i det förstnämnda, för resultatet är ju som alla känner till en ganska kraftig väljarflykt från just till mitt eget parti . För landets del blir jag dock lite orolig. Det är nämligen inte direkt hälsosamt i en demokrati att det ledande oppositionspartiet, , har ett väljarstöd på . Det är inte hälsosamt. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Jag ställer frågan en gång till: Är ett parti som är lyhört gentemot sina väljare? Om så är fallet, är då medveten om att en majoritet av väljare skulle ha föredragit ett samarbete med ? 82 (M) replik: Politik handlar både om att göra sådant man i grund och botten är övertygad om är rätt och att lösa praktiska problem på vägen. Ju mer dessa två harmonierar, desto bättre är det. I grund och botten är jag övertygad om att ni inte har en föreställning om vad som är bra för på lång sikt, totalt sett. Jag tycker att ni har fundamentalt fel. Det hindrar inte att ni kan hitta ett eller annat guldkorn någonstans. Det kan till och med göra. Men jag bygger inte en politisk majoritet och en budget som kan riskera landets ekonomiska framtid på att ett eller annat guldkorn råkar finnas framför näsan. Man måste vara långsiktig. Man måste ha en idé om helheten. Jag tycker att vi har lärt oss i regeringsställning att ansvarstagande innebär att både formulera politik, att svara för den politiken inför väljarna och att stå för den efteråt. Det handlar om att formulera alternativ som hänger ihop för alla andra, inte bara att plocka upp det bästa man hittar för stunden. 83 (MP) replik: Klimatförändringarna är på riktigt, och de är redan här. Vi står inför utmaningen att klara av en snabb omställning till förnybar energi och minska vår energiförbrukning. slog i regeringsförklaringen fast att klimatfrågan är en ödesfråga för och världen. Ambitionen från var hög, och miljöutmaningarna och klimatförändringarna skulle få större uppmärksamhet. För att vara en ödesfråga för var det förvånansvärt lite som den moderatledda regeringen sedan gjorde under sina vid makten för att göra något åt problemet. Vi ser att de borgerliga partiernas politik, med i spetsen, inte fungerat för att nå miljömålen eller på allvar klara klimatutsläppen. har haft på sig att genomföra förslag för att nå målen. I stället har vi fått se återkommande skattesänkningar som universallösning för samhällets utmaningar. står vi här med uteblivna investeringar och högre arbetslöshet än när Alliansen påbörjade skattesänkningarna, som vi ser ut att missa 14 av 16 miljömål. Särskilt olyckligt är det att klimatomställningen haltar och att de miljöstyrande skatterna minskat, som klimatförändringarna blir alltmer påtagliga. Så sent som konstaterade de borgerliga också i sin budgetmotion att klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Tyvärr blir det bara tomma ord när det är så få reformer som föreslås för att lösa just denna ödesfråga. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Vad är egentligen lösning för att uppnå miljömålen och hejda klimatförändringarna? 84 (M) replik: Jag delar uppfattningen att klimatfrågorna är helt centrala för varje modernt samhälle, liksom frågan om social rättvisa är det. Men dessa frågor lever inte i ett vakuum. Det är inte så att ett land utan tillväxt, ett land utan resurser blir ett rättvist land för dem som mest behöver offentlig omsorg. Ett sådant land blir heller inte ett miljövänligt land. Vi kan se samma sak över nästan hela jordklotet: Länder utan tillväxt och resurser som inte kan göra mer än det absolut nödvändigaste är extremt sällan miljövänliga länder. De länder som har kommit längst i innovation och teknisk utveckling har däremot både råd, intresse och förmåga att ägna sig åt det som också gynnar miljön. Det känns ovant att ge beröm i en budgetdebatt, men jag tycker att den grundläggande inställning som ni ofta har haft, det vill säga grön skatteväxling, att försöka beskatta sådant som vi vill ha mindre av och kompensera med mindre beskattning på arbete, visar på områden där vi skulle kunna förenas. Jag har respekt för en sådan hållning. Man kan säkert dividera om detaljerna, men i grund och botten förstår jag bevekelsegrunderna: Vi försöker gynna den sortens arbete som skapar resurser i ett samhälle, och vi försöker missgynna den sortens förstörelse av miljön som är irreparabel. Men ni har ju släppt det där. accepterar ni plötsligt bara skattehöjningar och inga skattesänkningar. Ni medverkar precis till den politik som Per före valet sa var helt oacceptabel. Kom tillbaka till den ursprungliga idén i stället! Driv dynamik, tillväxt, företagsamhet och modernitet, och använd ert engagemang till att förbättra miljön! Där skulle ni behövas. 85 (MP) replik: Jag tror att det syns i det budgetförslag som avlämnas att vi har ganska höga ambitioner för miljön. Däremot märker jag att blir svaret skyldig om egna ambitioner för just miljömålen och när det gäller att hejda klimatförändringarna. En närliggande fråga är att en viktig insats för att stärka både och för att hejda klimatförändringarna är att satsa på tågen och järnvägsunderhållet. Det är också en fråga som har haft ansvar för. Under dessa år är det många som har stått och väntat på försenade tåg och blivit sena till sina arbetsplatser, och mycket gods har inte levererats . Enligt beräkningar kostar förseningarna 5 miljarder för samhället. har Alliansen lovat att satsa på tågutveckling. Men en av de första åtgärderna var att minska anslaget till järnvägsunderhållet kraftigt i höstens budgetförslag. Ska den historiskt långsiktiga satsningen på järnväg tolkas … 86 (M) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Jag förstår att det finns stor nyfikenhet på var allianspartiernas budgetar kommer att landa . Jag förstår det. Ge er till tåls! Jag bor i . Det jag inte vet om tågförseningar är inte värt att veta. Jag vet också att när alliansregeringen trädde till gjordes massiva investeringar i infrastruktur, i reparationer och i renoveringar. Jag tror att vi i grund och botten är överens om att de har missköts i . Över olika regeringar har vi varit mer förtjusta i att bygga nytt än att underhålla det som har funnits. Här finns en gemensam skuld. Jag tror att vi gjorde rätt mycket för att förbättra den infrastruktur som finns. Det måste göras ännu mer. När det byggs mer måste vi ta hänsyn till att det gamla också måste underhållas. Här finns mycket mer att göra. 87 (V) replik: kunde vi se en dokumentär om er, Nya , på tv. Den var intressant. Den handlade om er omvandlingsprocess. Där kunde alla höra en intervju med . Henne känner mycket väl. Hon var en av hjärnorna bakom omvandlingen och högra hand . beskrev er politik på ett ovanligt och rättframt sätt. Det var så tydligt att man kände igen de egentliga . Hon sa nämligen att det var viktigt att sänka ersättningen i a-kassan så att folk steg upp från soffan och började jobba. De arbetslösa är lata, och det är därför de är arbetslösa. Så skulle man kunna sammanfatta den meningen. Så tydliga är ni sällan annars. Förstörelsen av a-kassan var ett av borgerlighetens paradnummer i regeringsställning. Det var inget olycksfall i arbetet, som ni har låtit påskina emellanåt. Ni svalde att sänka en ersättning som redan var påtagligt låg – från till per dag. har ersättningen legat stilla. Ni har höjt avgifterna och gjort det svårare att kvalificera sig. Inte ens en av tio får ut av sin tidigare inkomst vid arbetslöshet om man har varit heltidsanställd. Nio av tio är underförsäkrade, och få av de arbetslösa omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. är ett land i där det reella skyddet har sjunkit mest. Ni borde vara nöjda. Med den utgångspunkt ni har haft borde i så fall arbetslösheten ha sjunkit kraftigt; om det handlade om att de arbetslösa enbart var lata. Min frågor till är: Hur låg behöver ersättningen vara för att vi ska nå full sysselsättning? Är före skatt … 88 (M) replik: Vi väntar spänt på filmen om det nya . Man kan ha olika uppfattning om exakt var nivån i våra socialförsäkringar ska ligga. Det är helt legitimt. Historiskt har vi haft olika tak och olika ersättningsnivåer. Ingenting är lättare att diskutera än var optimum finns. Jag deltar gärna i en sådan diskussion. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Men att låtsas som att incitament inte har betydelse är faktiskt bara dumt. Om de inte betyder något, varför inte ta bort alla regler och begränsningar i sjukförsäkringen? Varför bara sista tidsgränsen? Varför inte alla tidsgränser? Varför inte höja till ersättning i oändlig tid – om incitament inte har någon betydelse? Om det inte betyder något att arbeta eller inte arbeta för att få ut ersättningar, varför tar ni inte bort alla regelverk som finns ? Jag vågar nog påstå att evidensen är monumental för att incitamenten har betydelse när det gäller gränsen mellan att arbeta och inte arbeta. Sedan måste man klokt, omdömesgillt och empatiskt bestämma sig för vilka nivåer som är rimliga givet situationen. Jag tycker att det vi har är acceptabelt bra. Jag tycker fortfarande att beskattningen på arbete är så pass hög att det begränsar människor från att komma in på arbetsmarknaden. Men att ta bort alla tidsgränser skulle få helt förödande konsekvenser. Det vi ser är något annat. Utanförskapet har minskat påtagligt. Det är inte mina data utan SCB:s data. Nivåerna är på väsentligt lägre nivåer än när vi tog över ansvaret, men det är fortfarande djupt och smalt. Det är andra grupper som står utanför arbetsmarknaden, som lever i långvarigt bidragsberoende. Det är där vi måste göra våra insatser. Det handlar om en kombination av regelverk och ökade möjligheter att få de jobb som växer fram. De två sakerna hänger ihop. 89 (V) replik: De nya är lika de gamla . Man tror att människor inte vill arbeta, inte vill göra rätt för sig. Man slår på de arbetslösa i stället för att slå mot arbetslösheten. säger med ord att man står bakom den svenska modellen, men arbetslöshetsförsäkringen är en grundbult i den svenska modellen. värdering är alltså att per dag är alldeles för högt om man är arbetslös. Att leva på är tufft och oerhört svårt. Det var många människor som fick en oerhört tuff situation under krisen när ni var i regeringsställning. De betalade ett högt pris. undviker att svara på frågan. Är det grundinställning att de arbetslösa är lata och att de därför ska piskas in i jobb? 90 (M) replik: Det är absoluta grundinställning att alla människor som kan arbeta och bidra ska arbeta och bidra efter förmåga. Det kräver en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, att det finns goda incitament för att vilja arbeta, att det finns skyddssystem som brukas men inte missbrukas. Inget av detta är egentligen okänt för er heller. Ni vet precis som alla andra att situationen och var helt ohållbar. Välfärdssystemen föröddes av att de användes till en sådan grad att människor stod utanför arbetsmarknaden och aldrig kom in. Detta var inte värdigt. Det var inte värdigt svensk välfärdspolitik. Det var inte värdigt arbetsmarknaden. Enskilda människor for illa av detta. Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Hela historien bakom svensk välfärdspolitik – – har handlat om att hjälpa människor när de behöver hjälp men att ha höga förväntningar på att alla kan bidra. En kärv generositet. Det har ni helt missat. 91 (SD): Jag skulle vilja inleda med att återge en tidigare socialdemokratisk riksdagsledamot. Han sa att folk uppfattar vallöften som löften, och det är ett problem för dem. Vi skulle kunna tro att det var ett olycksfall i arbetet. Om det hade varit så väl hade jag säkert också stått ut med det. Dessvärre verkar det inte vara så utan i stället ett utslag av en tämligen osympatisk partikultur. Säg vad som helst och gör vad som helst, så länge det gynnar opinionssiffrorna tillfälligt. Om man ändå lyckas vinna ett val har väljarna hela på sig att glömma bort allt det som sas innan valet men som visade sig inte stämma efter valdagen. Förbifart , denna inte bara för utan även för resten av landet så viktiga transportinfrastrukturinvestering, skulle byggas före valet. Bland de första besluten efter valet var att frysa projektet till den nätta kostnaden av . Hål som hade grävts skulle hellre fyllas igen – till ingen nytta. , viktig även den för både och resten av landet, skulle få vara kvar – före valet. Efter valet utsåg man en förhandlingsperson med det uttalade och explicita syftet att stänga . De konsekvenser det skulle ha medfört för det lokala näringslivet i olika delar av landet är svåröverblickbara men uppenbart negativa. Överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket skulle vara kvar och hedras – före valet. Efter valet förstod man från socialdemokratiskt håll att man hade dragit på sig så kraftiga utgiftsökningar att detta inte var möjligt. Då ansåg man att det var bättre att helt enkelt slopa målet, alltså den ambition om ordning och reda i statsfinanserna som åtnjutit kraftig parlamentarisk uppbackning med undantag för den extrema vänstern. I alla dessa fall har med sin vågmästarroll mellan de två gamla blocken stått som en garant för det sunda förnuftets politik. Tack vare 49 ledamöter i denna kammare verkar det nu som att Förbifart ska byggas, att ska finnas kvar och att överskottsmålet inte ska avskaffas. Jag både tror och hoppas att det är betydligt fler än våra egna drygt 800 000 väljare som uppskattar vårt agerande härvidlag. Regeringens föreslagna åtgärder i den ekonomiska vårpropositionen innehåller inga positiva nyheter för den svenska industrin eller för svensk tillväxt och i förlängningen inte heller för svensk välfärd. Massiva skattehöjningar är att vänta för dem som bor på landsbygden och är beroende av att ta bilen till och från jobbet i och med höjningen av bensinskatten. Motiveringen härtill gör mig än mer förbryllad. Det faktum att det globala oljepriset har sjunkit ska tydligen motivera en skattehöjning på svensk bensin. Då undrar givetvis vän av ordning: Till vilken nivå måste oljepriset stiga igen innan samma regering med samma motiv väljer att sänka bensinskatten? Debatt med anledning av vårpropositionens och vårändrings-budgetens avlämnande Jag tror att alla här förstår exakt vad det här handlar om: Socialdemokraternas partner in crime, , har fått sin vilja igenom i just denna del av budgetförhandlingarna. Men låt mig då vara tydlig: Alla väljare bor inte på i bara för att väljare bor på i , och alla kan dessvärre inte åka tunnelbana till eller från jobbet. Man vill också kraftigt försämra möjligheterna till att göra RUT- och ROT-avdrag. Det är två uppskattade reformer som har gjort svarta jobb till vita och på det hela taget är helt självfinansierande. Från ett statsfinansiellt perspektiv förefaller det därför fullständigt meningslöst att genomföra dessa åtgärder. Den enda bevekelsegrund som kvarstår är ideologisk dogmatism. Vi har också kommit att förstå att det är Socialdemokraternas andra partner in crime, , som har låtit föreslå skattehöjningar på vanliga svenskars sparkonton. Det populära investeringssparkontot eller ISK, en hyfsat förmånlig sparform, har man från vänsterhåll tydligen stört sig på något enormt. Även här, herr talman, är det givetvis det ideologiska och dogmatiska perspektivet som ligger till grund, inte det balanserade, pragmatiska och förnuftiga. Tyvärr är svenska folket , i en relevant internationell kontext, ganska dåligt på att spara. Det finns en gammal sanning som säger att man bör ha minst en årslön på sparkontot som buffert. De flesta kommer tyvärr inte ens upp i en månadslön. Det faktum att det numera finns en ganska förmånlig sparform retar givetvis upp den lilla vänsterminoriteten i denna kammare, för om medborgare byggde upp ett eget sparkapital och därmed gjorde sig mindre beroende av staten skulle behovet av ett vänsterradikalt parti kraftigt minska. Men för alla vanliga medborgare vore det däremot en utomordentligt bra idé att låta bygga upp en buffert för att på så sätt göra sig lite mindre beroende av det offentliga och av det ibland ganska nyckfulla beteendet hos oss politiker. De fyra allianspartierna borde inte ha någon särskilt hög svansföring över huvud taget i en budgetdebatt.