prot · H20965 · 2015-03-03 00:00:00 — Det finns nu en oro i branschen för att regeringen tänker ta en genväg och smyga in fler förbud när det gäller regelverk. Mina frågor till ministern är alltså: Hur tänker ministern arbeta för att säkerställa att svenska myndigheter inte övertolkar regelverken? Vilka konkreta områden tänker ministern på när han pratar om att göra regelverken smartare och mer moderna? Dessutom undrar jag om tillvägagångssättet att kringgå remissinstanserna när nya regelverk ska införas är tänkt att bli gängse praxis från regeringens sida. 65 (M): Jag tackar för att hon väckte den här interpellationen. Det är en mycket viktig interpellation för den gröna näringen men också för hela näringslivet. Om det ska skapas fler jobb är det företagare av kött och blod som ska ta risken att övergå från en trygg anställning till att ge sig ut i det okända. Om de dessutom ska vilja ta på sig ansvaret att anställa någon kan det offentliga inte lägga krokben för deras vilja att bidra till tillväxt och till samhället i övrigt. Jag vill också tacka statsrådet för svaret. Det var ett svar men ett i min mening mycket passivt svar. Om man dissekerar svaret i dess beståndsdelar framgår det att det egentligen är Alliansens politik som är svaret. Det tycker jag är bra i grund och botten. Men företagen lever inte i historien. De vill se nya initiativ, nya tankar och nya idéer. Det har vi inom Alliansen, men frågan är vad regeringen har att komma med. Kortare handläggningstider är Alliansens politik. Att kommunicera förväntade handläggningstider är Alliansens politik. Att förbättra tillgängligheten för företagarna är Alliansens politik. Förenklingsresan inleddes under Alliansens tid. Allt detta lyfter statsrådet fram som positiva exempel. Det är jag som sagt mycket glad över. I det skriftliga svaret får vi veta: ”Jag är övertygad om att det finns stora möjligheter att förenkla för företagen och behålla högt ställda mål för det man önskar uppnå genom en reglering”. Vilka är de stora möjligheterna till förenkling? Min konkreta fråga till statsrådet är: Vilka nya initiativ tänker statsrådet ta , och när kan företagen börja märka skillnad genom detta? 66 Statsrådet (S): När det gäller vem som äger rätten till historiebeskrivning vill jag påminna om att regelförenklingsarbetet faktiskt påbörjades av den socialdemokratiska regeringen . Sedan tog alliansregeringen rygg på det, och det tycker jag är bra. Jag tänker fortsätta det arbetet. Därom råder inget tvivel. räknade upp regelskillnader och jämförde med , men dessa skillnader fanns när jag tog över här . Varför gjorde man inget ? Jo, man gjorde en hel del, men jag tänker fortsätta att ta tag i dessa frågor. Jag tänker inte gå in på några detaljer här, men det finns all anledning att fortsätta att jobba med de här sakerna. Jag vill nämna att , som jag har träffat och fört diskussioner med, har ambitionen att verkligen göra något åt detta på EU-nivå. Vi måste ha med också den nivån för att vi ska kunna få verkliga förenklingar ute i de olika nationerna och även i . Det är en viktig del. Jag berättade för honom bland annat om förenklingsresa. Han blev väldigt intresserad och kommer att besöka oss för att särskilt titta på detta. är i många stycken långt framme. Det var ett mycket bra initiativ som tog när man åkte runt och mötte jordbrukarna i vardagen. handlar det om en dialog och ett bemötande för att dessa företagare ska känna att det är enklare. De här bitarna kommer säkert att nämnas i och givetvis också i regleringsbrev till myndigheterna. Att vi hittar system som förenklar vardagen för företagare i de gröna näringarna tror jag kommer att vara en viktig del i dialogen om livsmedelsstrategin. Förenklingar och mindre byråkrati behövs givetvis i alla näringsgrenar. 67 (C): Jag tackar ministern för svaret, även om jag kanske hade önskat att det hade varit lite tydligare tankar utvecklade kring vilka områden man kan tänka sig att regelförenkla. Ministern har sagt att det inte har hänt så mycket . Jag vill inte riktigt hålla med om att det är så, men det finns mycket kvar att göra. Jag är intresserad av att höra lite mer konkret hur ministern tänker framöver. En annan del som ministern uppmärksammar i sitt svar är kontrollmyndigheterna och behovet av att stärka rättssäkerheten. Det är en otroligt viktig uppgift, tycker jag. Om vi tar rättssäkerheten för djurproducenter som ett exempel råder det ingen tvekan om att ska ha ett djurskydd i världsklass. Men ett starkt djurskydd kräver en stark rättssäkerhet. Just djurskyddskontrollen är ett område där regeringen har gett lite signaler om att man vill stärka djurskyddstillsynen. Jag tänkte därför hålla mig lite grann till detta område. När man ska göra de här förstärkningarna tycker jag att det är viktigt att säkerställa att man åtgärdar de nuvarande problemen med bristande rättssäkerhet i form av till exempel olika bedömningar beroende på inspektör. Det finns många djurskyddsinspektörer i landet som gör ett otroligt bra jobb och som har god kommunikation med djurägarna. Det är precis så det ska fungera. Men många av de problem som uppmärksammas vid inspektioner eller som har kommit in vid anmälan kan rättas till på ett enkelt sätt om det finns en förtroendefull kommunikation mellan djurägare och kontrollant. Tyvärr fungerar det inte alltid så, och det finns en rad fall där man har blivit osams och där opartiskheten hos inspektören kan ifrågasättas. Detta skapar en otrygghet och en osäkerhet för företagaren och gör att företagare kanske inte vågar utveckla och investera i sina företag. Ministern säger själv att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag. Det är någonting som jag definitivt kan skriva under på, men när vi ser att det finns småföretagare som kanske inte riktigt vågar utveckla sina företag på grund av en otrygghet när det gäller rättssäkerheten får man inte ihop det med visionen om ett enkelt, lönsamt och blomstrande företagande på landsbygden. Som jag ser det finns det ett antal punkter som behöver ses över och förändras för att vi ska få en bättre rättssäkerhet i regelverken för djurproducenter. Vi har till exempel kunskapsnivå, attityder och bemötande från tillsynsmyndigheten som en del av problematiken. Det finns stora skillnader inom landet när det gäller kunskapsnivå och bemötande. Insatser med kalibreringskurser och arbete med anonyma enkäter med kundundersökningar för att se hur nöjd man är med kontrollanternas bemötande är sådana initiativ som borde spridas till fler delar av landet. Jag har några frågor till ministern. Regeringen talar om förstärkt djurskyddstillsyn. Vad är det man menar då? Och hur tänker ministern arbeta för att säkerställa att djurskyddstillsynen är rättssäker och att djurproducenterna kan känna sig trygga när det gäller att få en rättvis behandling vid kontrollen? 68 (M): Det är positivt när statsrådet säger att han tänker fortsätta att jobba med regelförenklingsfrågorna. Det är en bra signal, och det tar vi naturligtvis fasta på. Det är dock lite synd att statsrådet väljer att inte gå in i några detaljer. Det hade varit skönt att höra att det finns något tänk bakom det hela, ytterligare några förslag eller någonting som kan hjälpa den gröna näringen. Tvärtom har vi, inte minst i de tidigare debatterna och diskussionen om lastbilsskatten, köttskatten och handelsgödselskatten, hört om pålagor snarare än förenklingar. Det är inte den väg som företagen behöver. De behöver regelförenklingar, och inte en pålaga. För att komma lite längre i detaljerna har NNR, , gett ut ett antal rapporter. En rapport kom ; den heter Effektivare regelverk med fokus på tillväxthinder i . NNR ger systemövergripande förslag på regelförenklingar, men de går också in branschvis. Bland annat kommer LRF med ett par förslag. Jag ska inte ställa frågan till statsrådet om hur han ställer sig till förslagen. Jag tar mig dock friheten att återkomma i någon skriftlig fråga eller interpellationsdebatt och uppmana statsrådet att läsa igenom NNR:s rapport så att vi kan ha en konstruktiv debatt om detta lite längre fram. Även har kommit med en slutrapport. De betonar just vikten av den politiska viljan, och säger att den är helt avgörande för att lyckat förenklingsarbete. Därför hoppas jag att statsrådet sätter tryck i frågan. 69 Statsrådet (S): När det gäller detaljer tycker jag inte att jag ska gå in som statsråd och detaljstyra verksamheten. Det är givetvis våra myndigheter i god dialog med näringen som ska hantera sådana här frågor. Däremot kan man som statsråd styra inriktningen. Jag tror att det är viktigt. Det gäller också rättssäkerheten. Det är våra myndigheter som ska hantera djurskyddsfrågorna på ett rättssäkert sätt. Om det finns behov av förändringar i lagstiftningen blir det en sådan sak som jag som statsråd måste ta tag i. Men här handlar det om en myndighet, och jag kan inte som statsråd gå in i dessa bitar. När det gäller kontrollerna har förtydligat sin vägledning. Man ska jobba mycket mer med föranmälda kontroller. När det handlar om djurskyddskontroller ska man avisera dem innan de sker. När det gäller kontroll av tvärvillkor bland annat ska man göra en avisering innan de sker. För arealkontroller gäller . För anmälningar har man givetvis ingen avisering när kontrollerna ska utföras. Detta görs för att man på ett bättre sätt ska kunna föra en dialog med lantbrukarna och kunna planera sin tid på ett vettigt sätt. Jag kan lova att jag för en mycket nära dialog med näringarna. Jag är mycket ute och träffar jordbruksföretag som har såväl mjölkproduktion som köttproduktion, fjäderfä och grisproduktion just för att lyssna in hur det ser ut i vardagen där ute. Jag tror att det är jätteviktigt att man som statsråd är mycket ute och träffar företag i vardagen. Det går inte att hantera det genom att bara sitta i . Det är min ambition att vara ute. Vi ser att det är dialogen med företagarna som har drivit fram att vi nu permanentar lantbruksrådet i . Vi för en dialog med näringarna om var vi ska förlägga nästa permanenta lantbruksråd. Det är inte statsrådet som ska hitta på ett land och säga: sätter vi till rådet! Man måste ha en dialog med näringen och fråga var de ser potential och vilken hjälp de behöver. Man ska fråga: Skulle vi kunna hjälpa till där? Denna dialog är jätteviktig att föra med näringen . 70 (C): Jag måste nog ändå säga att det känns lite passivt när statsrådet står här och säger att man inte kan gå in i några detaljer eller peka ut några särskilda områden. Jag vill nog ändå säga att man även i regeringsställning har ganska stort utrymme att kunna vara med och påverka. En fråga som har varit uppe till diskussion på är till exempel beteskravet. gick ut i en debattartikel för inte så länge sedan och skrev att dessa frågor är någonting som regeringen kan styra över. Ministern talade om djurskyddskontrollerna. Man har aviserat att man kanske vill öka antalet kontroller. I stället för att öka antalet kontroller skulle man kunna försöka skjuta över pengar till kalibrering och utbildning av de kontrollanter som finns i landet. Jag skulle absolut vilja säga att det finns alla möjligheter för regeringen att gå in. Efter interpellationsdebatten med skulle vi kunna ta en liten diskussion, för det har skett en hel del regelförenklingar som den förra regeringen har initierat. Det nuvarande statsrådet kanske kan få lite tips om vad man kan göra för någonting. Jag vill tacka så mycket för svaret och debatten. Jag är glad att kunna konstatera att det finns lovvärda ambitioner i regelförenklingsarbetet från regeringens sida. Det är positivt. Det är, som sagt, lite svårt att konkretisera vilka regelförenklingar han ser framför sig. Tyvärr verkar det vara lättare för regeringen att konkretisera de kostnadshöjningar som de vill lägga på lantbruket. Jag hoppas att de omvärderar det lite grann. Som ett medskick i arbetet vill jag citera president . Han satte fingret på den frustration som många lantbrukare kan känna när de får lägga ned mer tid på regler och administration än på att producera livsmedel och energi. sa: Jordbruksarbetet verkar vara väldigt enkelt när pennan är din plog och du sitter hundratals mil från sädesfälten. Jag tycker att det är något som man ska ha med sig i regelförenklingsarbetet. Jag vill tacka så mycket för debatten. Jag kommer att noggrant följa arbetet med livsmedelsstrategin och regelförenklingen. 71 Statsrådet (S): gjorde 2012 en förändring i förordningen när det gäller beteskravet. är de precis på väg att starta en dialog med näringen igen om att se över om man kan göra ytterligare förenklingar. Det finns många administrativa bördor, bland annat när det gäller beteskravet. Det är en process som är igång. Men den måste hanteras av myndigheten tillsammans med näringen. Och ett statsråd ska inte vara med i den diskussionen! Jag håller strikt på vad ett statsråd ska göra och inte göra. Det är jätteviktigt. Jag skulle också vilja citera när det gäller regelförenklingar. Och jag väljer att citera som sa: Det är bara slutet på början. Det är jätteviktigt att vi går vidare med de här sakerna. Det ska vara enkelt att starta företag, och det ska vara lätt att driva det. Vi måste ständigt och jämt ha fokus på det när vi arbetar, oaktat om det gäller de gröna näringarna eller någon annan näring. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2014/15:312 om skatte- och kostnadshöjningar för svenskt lantbruk 72 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt regeringens aviserade skattehöjningar på ungas jobb bidrar till stärkt konkurrenskraft i de gröna näringarna. Vidare frågar på vilket sätt regeringens aviserade införande av skatt på handelsgödsel och körda kilometrar kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. frågar även vilka åtgärder och initiativ jag kommer att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Låt mig börja med att säga att växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela ska leva. Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . För att nå målet till 2020 är det viktigt att hantera den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringen anser dock att nedsättningen av socialavgifterna för unga inte är en ändamålsenlig åtgärd. Resultaten i IFAU:s rapport arbetsgivaravgifter för unga visar att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad, det vill säga att det är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Vi är övertygade om att det finns åtgärder som är mer effektiva, till exempel att stödja unga att fullfölja sin gymnasieutbildning och se till att arbetsmarknadspolitiken blir mer effektiv när det gäller att rusta och matcha de unga till både jobb och utbildning. För mig är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft. Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter. En grundläggande princip i miljöpolitiken är principen att förorenaren ska betala. Användningen av handelsgödsel bidrar till exempel till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av tungmetallen kadmium i åkermarken. Det är därför angeläget att användningen av handelsgödsel är resurseffektiv och att de gödselmedel som används har låg miljöpåverkan. Det krävs att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Regeringen har som målsättning att uppnå målen. pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen om en avståndsbaserad vägslitageskatt. Hur skatten ska utformas kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för de olika sektorerna och regionerna. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. När det gäller de gröna näringarnas konkurrenskraft anser jag att det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv och inte enbart fokusera på enskilda styrmedel. Regeringen har därför tagit initiativ till en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion. Regeringen strävar också efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. För att lyckas med att skapa jobb och tillväxt inom primärproduktionen krävs en innovativ och exportinriktad svensk livsmedelsindustri. De svenska primärnäringarnas ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa samt producera och sälja högkvalitativa varor till olika marknader. Innovation och export är därför nyckelfrågor för mig och regeringen i arbetet med att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft. 73 (C): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jag ska fatta mig kort och börjar med att konstatera att det förefaller som att statsrådet har samma intresse och vurm som jag för de gröna näringarnas konkurrenskraft eftersom han talar sig varm för dessa, bland annat på det ekonomiska området. Företagande bygger ju på att man har lönsamhet i sin verksamhet. Men tyvärr kan jag konstatera att de förslag som statsrådet har presenterat sedan han tillträdde har varit ganska många konkreta förslag på kostnadshöjningar för de gröna verksamheterna. Jag har interpellerat i en, som jag ser det, synnerligen angelägen fråga, nämligen hur man förbättrar konkurrenskraften, det vill säga lönsamheten, i de gröna företagen i vårt land. Tyvärr har statsrådet bara pratat och inte handlat. ska jag, precis som i deltävlingarna i , ge statsrådet en andra chans. Kan statsrådet ge något konkret förslag på hur lönsamheten, konkurrenskraften, ska förbättras? Så här långt har jag bara upplevt att konkurrenskraften, väldigt påtagligt, försämras genom de förslag som regeringen har presenterat. 74 (SD): Jag vill tacka för att han har lyft upp det här. Jag har läst interpellationen. lyfter fram tre olika saker. I den sista punkten lyfter han upp vilka åtgärder och initiativ som statsrådet kommer att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Landsbygdsministern nämner konkurrenskraft i sitt svar. Han talar om livsmedelsstrategi, och han talar om att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag. Han nämner innovation och export som nyckelfrågor, och han talar om att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft, vilket är positivt i sig. I till exempel det aktuella fallet presenterade Havs- och vattenmyndigheten ett utredningsförslag om vattenprovtagning där lantbruket ska bekosta provtagning av vatten med 20–40 miljoner . presenterar våra fem regionala vattenmyndigheter åtgärdsförslag som uppges kosta 1,2–1,3 miljarder och som dessutom kommer att kräva investeringar i lantbruket i 20-miljardersklassen. Förutom detta annonserade regeringen en gödselskatt för lantbrukare på 300 miljoner. Enligt har bönder för stora kostnader i form av högre miljöambitioner och djurskyddskrav i förhållande till våra konkurrentländer. Det finns också en bred politisk vilja i kammare om en enhetlig livsmedelsstrategi för att öka den inhemska produktionen. Men svensk mjölkproduktion går på knäna. Mjölk, kött, spannmål ligger 15–under en hållbar ekonomisk nivå. Det går inte att få ihop, och någon måste ta ett helhetsansvar. Jag anser också att den svenska implementeringen av vattendirektivet är så viktig att detta inte bara kräver miljöministerns tillsyn, utan det kräver även landsbygdsministerns tillsyn. Jag vet att detta kanske faller mellan schacklarna, men min fråga till landsbygdsministern är: Anser landsbygdsministern att det är rimligt att det svenska lantbruket ska ta ansvar för dessa kostnader? Hur kan man prata om att stärka de svenska gröna näringarnas konkurrenskraft när vi lägger ytterligare en kvarnsten på lantbruket? Det här tycker jag att statsrådet borde kunna svara på. 75 Statsrådet (S): Arbetsgivaravgiften för unga kostar skattebetalarna mellan 1 miljon och 1,6 miljoner per anställd. Alla rapporter från de myndigheter som har tittat på detta säger att det inte är någonting som skapar sysselsättning. Det är väldigt ineffektivt använda skattemedel. Att alliansregeringen med emeritus landsbygdsminister sänkte skatten med 140 miljarder och skapade ett underskott på 85 miljarder gör ju att det inte finns något utrymme. Men de förslag som här kommer med är ju att man än en gång ska skicka notan till skattebetalarna. Det är ju det som ni talar om . Jag vill tala om mer intäkter till näringen. Ni talar om att skicka notan till skattebetalarna. Där kommer livsmedelsstrategin in som innebär att den svenska livsmedelsproduktionen ska öka, att efterfrågan på närproducerat och ekologiskt ska öka. ökade efterfrågan på ekologiska produkter . Det är klart att man ska producera de varor som efterfrågas och som betalar sig bra. Det handlar om att se till att några företag får mer intäkter, det är det viktigaste. När det gäller till exempel mjölkproduktion har också mejerisektorn ett ansvar att producera högre upp i förädlingskedjan. Man ska kanske inte tillverka så mycket mjölkpulver, utan mera svenska ostar. Det får en direkt effekt på de gröna näringarnas lönsamhetsutveckling om den samlade mjölkråvaran hanteras mycket högre i förädlingsskalan. Jag jobbar jättemycket för att se till att dessa näringar får mer intäkter, men jag är inte beredd att bara skicka notan till skattebetalarna. 76 (C): Jag tvingas att upprepa min fråga till statsrådet . Kan statsrådet inte komma med något förslag till hur samhället kan bistå en verksamhet för att sänka kostnaderna? Under de minuter som statsrådet tidigare använde framkom det ingenting sådant. finns det ytterligare två chanser för statsrådet att komma med något besked i det här hänseendet. Och varför är nu detta så viktigt? Att öka intäkterna är en sak, och det ligger på företagen i fråga. Men på kostnadssidan finns det ett antal skatter och avgifter som statsrådet reglerar. De förslag som ligger i pipeline kommer ju påtagligt att försvåra uppbyggandet av verksamheter i vårt land. Det gäller ytterligare produktion av livsmedel som såväl statsrådet som jag vill ha. Är det då några pengar vi talar om? Ja, det är det. Jag har låtit ta reda på att uppgick den halverade ungdomsarbetsgivaravgiften för de gröna näringarna till i storleksordningen 80–. Detta exkluderar då säsongsarbetarna i de gröna verksamheterna och näringarna. Nästa säsong kommer i storleksordningen ytterligare att belasta de gröna näringarna och verksamheterna i vårt land och inte bidra till utvecklingen av företagandet på det här området. Och transportkostnaderna ska vi inte prata om. Det är i den kontexten som jag tycker att det är på sin plats att statsrådet ändå ger någon indikation – eller rent av ett konkret förslag – på vad statsrådet är beredd att bidra med för att öka den totala lönsamheten inom de gröna verksamheterna och företagen som är så viktiga för utveckling och sysselsättning i skilda delar av vårt land. 77 (SD): Jag väntar fortfarande på ett svar från landsbygdsministern. Jag ställde ett antal frågor om vattendirektivet. Själva interpellationen berör ju först och främst skatter och konkurrenskraft, men det här är en del av konkurrenskraften, en del av den svenska landsbygden och det svenska lantbruket som akut kommer att påverkas. Är det rimligt att svenska lantbruket enligt vattenmyndigheternas förslag ska stå för över 20 miljarder i investeringskostnader och en underhålls- och kontrollkostnad på 1,2–1,3 miljarder ? Skulle det föreslagna åtgärdsprogrammet bli verklighet riskerar närmare produktiv jordbruksmark att tas ur produktion. Ytterligare skulle beläggas med hårt styrda odlingsföreskrifter. Vi pratar om en stor andel av de bästa svenska jordarna.