prot · H30941 · 2015-12-08 00:00:00 — Det innebär att en normalinkomsttagare som tjänar måste jobba för att ha råd med en timmes anställning av en person som utför enkla tjänster. Det är alltså inte lönerna som är för höga. Det är skatterna som är för höga. De gör att det blir för dyrt i slutänden. Många enkla jobb skapades i och med RUT-reformen. Det blev nämligen helt plötsligt rimligt och möjligt för vanliga människor att anlita städhjälp till sitt hem. hade bara höginkomsttagare råd med det eller människor som köpte tjänsterna svart. Vad gör då regeringen för att få fler människor i arbete? Den ledande inriktningen för regeringens politik är att höja skatterna, strama åt och göra det svårt för RUT- och ROT-företagen och höja bidragen. Det är precis fel inriktning. Vi behöver gå åt det andra hållet. Vi behöver utvidga så att fler tjänster omfattas. Vi behöver trycka ned marginalskatterna så att det lönar sig bättre att arbeta, så att det blir billigare att köpa de enkla tjänsterna och så att de tjänsterna uppstår på den svenska arbetsmarknaden. Vi behöver inte göra som regeringen som höjer bidragen så att människor låses fast i bidragsberoende. Det spelar därför ingen roll vad arbetsmarknadsministern säger, om hon säger , eller . Så länge det inte finns några jobb spelar det ingen roll vilket mål vi sätter. 12 (S): Det är lite sorgligt att har en fattigdomssyn på människor och arbete. Det är klart att människor som kommer till ska kunna arbeta så fort som möjligt. Det kan man göra om man får adekvat utbildning och om man får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. När det gäller att det skulle finnas för få enkla jobb är det fascinerande att det enda enkla jobb kan nämna är städning av en annan människas hem. Jag är inte säker på att jag skulle definiera det som ett enkelt arbete att gå hem till en annan person med de förväntningar som finns där. Jag har jobbat som lokalvårdare på restaurang och vet att det krävs ganska mycket insatser. Jag har också varit med när har städat på företag. Jag vet att det krävs både utbildning och kompetens för att städa. Jag tror att många människor är kompetenta, men det är fel att tala om städning som bara ett enkelt jobb. Det behövs många olika typer av arbeten. Och det behövs många typer av insatser för att människor ska kunna komma ut på arbetsmarknaden. Diskriminering på arbetsmarknaden måste bort. Vi måste också satsa på utbildning. Då kan man inte dra ned med 3 miljarder på utbildningsinsatser, som gör. Man måste se varje unik människa. Jag tror inte på idén att varje människa som kommer hit, som kanske har hög utbildning, först måste ha ett enkelt jobb för att sedan få ett jobb man är utbildad för. Det vore mycket bättre om man kan få ett jobb som man redan är kvalificerad för. Det är ett fattigdomsbevis från att tala om att vi måste subventionera vissa typer av tjänster. De ser inte att man kan investera i människor genom att ge dem rätt utbildning. 13 (S): När man lyssnar på inser man att han tillhör de gamla . Han är en äkta reaktionär, en person som är rädd för framåtskridande och modernitet. upprepar, likt en papegoja, orden enkla jobb. Vi får gå tillbaka till protokollet senare och räkna hur han sa det. Det känns inte som att tänker sig något framåtsyftande samhälle där kanske hälften av medborgarna går på universitet, där svensk industri utvecklas i spetsteknologi, där svensk läkemedelsindustri gör sitt segertåg över världen och så vidare. Det är inte riktigt det samhället tänker sig. När man hör tala tänker man sig gåendes på sina ägor med en hagelbössa, en stickad väst och en liten fasan. Och det ska vara fullt med människor som utför enkla jobb runt omkring . Det finns sådana länder här i världen. Problemet är bara att de inte presterar. De länderna har inte en bnp som kan jämföras med . De länder som drömmer sig tillbaka till, som har en samhällsutveckling och ett välstånd liknande det vårt land hade , kan inte mäta sig med när det gäller arbetsmarknaden. De länder som är samhällsvision har inte vår sysselsättningsnivå, och de har inte vårt arbetskraftsdeltagande. När det gäller enkla jobb tycker att det är ett bekymmer att vi har höjt utbildningsnivåerna i landet, från folkskola till grundskola till gymnasieskola. känner sig hotad i en sådan värld. Han vill nämligen att vi ska bygga vår arbetsmarknad genom att backa in . Vi ska inte dra nytta av allt arbete som generationer av svenskar har gjort för att bygga upp det här samhället, för att höja utbildningsnivån och för att höja den svenska produktiviteten. Det regering lämnade efter sig var sjunkande produktivitet och en sämre skola. I den riktning som politik leder är det klart att det kommer att bli enkla jobb. försöker ibland ge sken av att han förstår sig på ekonomi. Om man vill ha ett samhälle där de flesta har enkla jobb – enligt definitionen att ingen efterfrågar tjänsterna mer än möjligen till en spottstyver – och om vi ska sänka skatterna till en väldigt låg nivå skulle jag vilja att pekar på något sådant samhälle i världen som presterar bättre än när det gäller välfärd och arbetskraftsdeltagande – ett fungerande samhälle över huvud taget. I de samhällen som pekar på är det väldigt stora löneskillnader, om man går den vägen. Människor arbetar på ett jobb, två jobb eller tre jobb men kan ändå inte försörja en familj. I den typen av samhällen finns det fattiga människor som svälter trots att de arbetar. Är det ett sådant samhälle vill ha? Man får fundera. Men jag tror inte att funderar. Han är en demagog, en propagandist, som inte riktigt förstår hur samhället och ekonomin fungerar. är en fara för i den mån hans politik skulle genomföras. kommer vi som tur är inte att göra det. När jag får protokollet ska jag räkna hur sa enkla jobb. 14 (M): Efter detta revolutionära inlägg från är frågan om vi inte ska räkna i protokollet hur i varje inlägg säger . De gånger säger vad han avser att göra för att jobben ska bli fler är mer snabbräknade. Med anledning av tidigare inlägg skulle det däremot vara intressant att fråga ministern – det är ändå med henne vi har interpellationsdebatten – om just enkla jobb. Interpellationerna från mina kollegor handlar om möjligheten att sänka marginaleffekter för den som är ny i . Utmaningen är inte att de som kommer till får jobb alldeles för fort. Problemet är att de får jobb alldeles . Och när de får jobb är det alldeles för lite lönsamhet i att gå från bidrag till arbete. Det är just därför som vi vill att man ska sänka marginaleffekterna. Därtill får vi sedan en debatt om huruvida det behövs enkla jobb eller inte. Att döma av inlägg behövs det inte några sådana jobb. Det är till och med inte bra och inte värdigt för länder som . Min enkla fråga till arbetsmarknadsministern är: Delar arbetsmarknadsministern åsikt att enkla jobb inte är någonting som vi bör ha i ? 15 Arbetsmarknadsminister (S): , och i det här fallet , har en olycklig fixering vid skattesänkningar. Det finns inte ett enda problem som inte kan lösas med nya skattesänkningar. säger att det tar tragiskt långt tid för människor att komma arbete när de är nyanlända i , och då är svaret skattesänkningar. Jag vill tillägga att det är tragiskt få i etableringsuppdraget som deltar i utbildning, , trots att en betydande andel har en mycket låg utbildningsnivå. Det tycker jag också är tragiskt. Enligt kanske det också borde lösas med nya skattesänkningar. Problemet är att vi har prövat den medicinen, och det har ju runnit iväg miljarder som hade gjort nytta i skola, utbildning och investeringar för svensk konkurrenskraft i stället för att rinna iväg till skattesänkningar. , i ditt första inlägg sa du en sak som inte riktigt stämmer. Tittar vi på hur sammansättningen av dem som har funnits i etableringsuppdraget ser vi tydligt att andelen lågutbildade nästan har halverats. Andelen högutbildade har kraftigt ökat. Sammansättningen inom etableringsuppdraget har gått mot en större andel högutbildade och en lägre andel lågutbildade. Faktum kvarstår att en del av de lågutbildade har mycket låg utbildning, vilket är en rejäl utmaning för svensk arbetsmarknad. Därför måste man satsa på utbildning. Så är det med sammansättningen. Till när det gäller de så kallade enkla jobben: Tittar vi vilka som i har de jobb som inte kräver gymnasiekompetens och på en utveckling kan vi se att de individer som inte har gymnasiekompetens har i allt mindre utsträckning sådana jobb som inte kräver gymnasiekompetens. Individer som har gymnasiekompetens eller ännu högre utbildning har i allt större utsträckning de jobb som har ganska låga kvalifikationskrav. vet jag inte säkert om dessa personer är utlandsfödda, men jag skulle gissa att en betydande andel av dem är det. Jag gör alltså bedömningen att vi har ett betydande problem med missmatchning på arbetsmarknaden. Personer som har kompetens och kommer från andra länder får inte arbete i de yrken som de är utbildade för eller har erfarenhet av. Det är en av de viktiga förändringarna som vi nu genomför i etableringspolitiken, bland annat med hjälp av de så kallade snabbspåren. presenterade jag och sjukvårdsministern ett snabbspår för yrken inom hälso- och sjukvården som kräver legitimation och som det tar mycket för individer att nå. Vi var på en mässa som Arbetsförmedlingen anordnade med 350 arbetssökande, utlandsfödda, utbildade inom hälso- och sjukvården med legitimation tillsammans med arbetsgivare inom hälso- och sjukvården som söker personal. Det här är ett stort bristområde där vi verkligen behöver använda kompetensen på rätt sätt. Jag pratade med Arbetsförmedlingen i som arbetade med att få ut ett tjugotal nya lärare i skolan. Man har stor brist på lärare som de allra flesta kommuner har. Lärarna kommer från , , och . Man rustar dem nu för att de ska kunna komma ut och arbeta som lärare i den svenska skolan. Vi har betydande saker att göra när det gäller att matcha rätt person till rätt jobb. Till : Avvägningen av avdraget för etableringsersättning är exakt densamma som gjordes av den gamla regeringen, nämligen . Det är det som gäller . Skillnaden är att har man inget avdrag som man arbetar inom etableringsuppdraget. Jag tror att man satte en sådan gräns för att man tänkte sig att man skulle jobba i mindre omfattning, kanske strötimmar. Jag tänker mig att en väsentlig andel ska komma ut i mer eller mindre heltidsarbete under sin etableringstid. 16 (M): Ministern har helt rätt i analysen att det finns en kraftig undanträngning på den svenska arbetsmarknaden. Högskoleutbildade jobbar inom gymnasieyrken, och de som har gymnasieutbildning jobbar inom okvalificerade yrken. Man kan definiera enkla jobb och inte enkla jobb, men faktum är att det finns ganska stor beredskap i den svenska ekonomin för människor som endast har till exempel grundskoleutbildning. Problemet är att alla med gymnasieutbildning har tagit de jobben. Då måste man börja i toppen med matchningen. Här blir det problem med de högskolesatsningar som regeringen gör och som den tidigare regeringen också har gjort, nämligen att man ger full autonomi till högskolorna att utbilda hur de vill. Det blir mycket billigare att dra in en extra stol i en föreläsningssal, speciellt inom de utbildningar som det på arbetsmarknaden finns en låg efterfrågan på. Detta bidrar till kraftiga undanträngningseffekter. Gruppen studenter inom humaniora är ganska bred. av dem tar jobb som endast kräver gymnasieutbildning. Det är fruktansvärt. Och det är stora volymer av människor med undanträngning som vi pratar om. Jag ser fram emot att ta del av de förslag som regeringen har på det området. Däremot måste man erkänna att någonstans kan man rusta människor, men man kan inte rusta människor med tanke på den utveckling under som vi har haft i . Vi har haft ganska mycket försprång i det här landet. Det är väldigt svårt att få så stora grupper av människor att lyfta sig tillsammans. Man kan göra det på individnivå, men måste man sänka ribban. 17 (M): Jag har ett förslag till ny slogan för personvalskampanj i nästa val, och det är: Alla ska inte med – för att travestera den slogan som sossarna hade i valet . Om man inte har gått i grundskola, om man inte kan det svenska språket, om man inte känner någon i – kontakter betyder väldigt mycket för att man ska få jobb – då har man det väldigt tufft att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Det tar för en nyanländ flykting att ta sig in på svensk arbetsmarknad. Jag besökte ett transitboende relativt och talade med en man som var jämngammal med mig, . Han hade flytt från kriget i . Han hade gått i grundskola. Om han ska nå upp till den utbildningsnivå som jag har kommer han ut på den svenska arbetsmarknaden när han är närmare . Man måste på något sätt inse att det inte går att trolla med knäna. Vi måste inse att det finns människor som inte får plats i den framtidsbeskrivning som gör. Framtiden för svenskt välstånd och för är utbildning, forskning, innovation och startups. Jag tycker att det vore kul om följde med och träffade några startup-företagare så får vi höra vad de har att säga om den politik som sossarna bedriver med höjda skatter på innovationer. Poängen är att de är framtiden. Men vi måste också ha en arbetsmarknad där alla får plats, där även den som inte har haft möjlighet att studera på universitetsnivå också får en chans på den svenska arbetsmarknaden. Vi måste kombinera det bästa av två världar, människor som har tuffa förutsättningar och människor som har goda förutsättningar. 18 (S): Svensk arbetarrörelse, , har alltid bejakat modernitet och utveckling. Det har varit svensk arbetarrörelses , styrka och framgång, till skillnad från gammelmoderater, som , som har varit rädda för utveckling. Det är ju därför er ideologi är konservatism. Ni är reaktionära, konservativa och ni tycker alltid att det går för långt och för fort. Vi socialdemokrater vill åka med på framtidsvagnen. Vi vill bli bättre och starkare och utveckla det här landet ännu mer. Det är det vi har gjort. Det är därför vi är så framgångsrika. Det är därför det här landet är ett av de bästa länderna i hela världen att leva i. Det är därför så många människor vill komma hit. Det beror på att vi har styrt det här landet och inte varit rädda för utveckling. Lek med tanken att hade fått igenom sin politik och att vi hade haft ungefär lika många enkla jobb som ! Lek med tanken hur våra samhällen hade sett ut då! Lek med tanken hur många startup-företag som hade funnits i det här landet då! Det finns länder som har följt exempel och som står på den nivån att de har massor med enkla jobb, ett överflöd av enkla jobb, och knappt några skatter. Jag skulle kunna räkna upp ett antal sådana länder för . Det är bara det att dessa länder inte har en chans vid en jämförelse av välfärdsnivå, utvecklingsnivå, produktivitetsnivå och arbetskraftsdeltagande. slår dem med hästlängder. Det är det här som är problemet. pratar men förstår inte vad han säger. 19 (M): Debatter utvecklas alltid på olika sätt. Här hade vi ett inlägg som väl närmast kan beskrivas som ”tillbaka till framtiden”. Men de facto finns det inget som hindrar att vi har vissa arbeten som kräver något mindre utbildning, som har lägre trösklar in och som anses vara något enklare. Det finns heller ingenting som säger att en person som tar ett enkelt jobb ska fortsätta att ha ett enkelt jobb hela sin karriär och avsluta den med ett enkelt jobb. Enklare jobb är ofta ett steg in på arbetsmarknaden. Sedan är det också så att även vi som individer har olika , förutsättningar och bakgrunder. Därför är det viktigt att det finns en bredd av arbetstillfällen. Vi har diskuterat det här på många områden. Vi har exempelvis diskuterat sysselsättningsfasen, där vi vet att det finns olika steg. Vi kan tycka att den är bra eller dålig. Men har vi en situation där många människor söker sig till för att bygga sin framtid i vårt land eftersom de inte kan göra det i sitt hemland av fara för egen frihet och eget liv. säger regeringen att man ska avveckla sysselsättningsfasen utan att i grunden ha något alternativ därtill. Hur mycket vi än vill att alla ska utbilda sig och bli läkare, civilingenjörer och annat kommer inte alla att vilja det. Alla har inte förmågan och möjligheten att göra det, framför allt inte . Mina frågor blir, summa summarum: Hur ska man göra för att skapa jobb till de här personerna? Och framför allt, för att återgå till interpellationen, varför vill man inte bidra snabbare till att minska marginaleffekterna för dem som går från att inte ha ett arbete till att ha ett arbete? 20 Arbetsmarknadsminister (S): Om man ska klara matchningen bättre måste man kanske börja i toppen, sa . Det ligger något i det. Jag tror att man måste titta brett. Men vad som är viktigt med arbetsmarknadspolitiken är att vi inte bara fokuserar på dem som har allra svårast att få jobb utan också hjälper dem som står lite närmare arbetsmarknaden, för det är ofta dem arbetsgivaren frågar efter i första hand. Flera arbetsgivare måste få tag i rätt kompetens . Det är viktigt för att arbetsmarknaden ska fungera väl men också för att personer med högre utbildning eller värdefull erfarenhet inte ska ockupera jobb som någon annan med mindre erfarenhet eller lägre utbildningsnivå skulle kunna ta. Det är därför vi gör en omläggning av arbetsmarknadspolitiken och av etableringsuppdraget så att vi nu gör mer skräddarsydda lösningar som är olika för olika grupper. De som har utbildning och erfarenhet som efterfrågas på svensk arbetsmarknad ska självfallet arbeta i de yrken där de kan. De som har goda förutsättningar, kanske en akademisk utbildning, utan att kunna arbeta i just sitt yrke ska få hjälp att komma in i ett annat yrke på en nivå som motsvarar den utbildning de har, även om det inte är exakt samma. Därför satsar vi stort också på kompletterande utbildningar som gör att man kanske kan snedda lite till ett annat yrke där man kan ha nytta av sin tidigare kompetens, även om det inte är exakt samma yrke. Utbildningssystemet bör absolut i större utsträckning dimensioneras utifrån arbetsmarknadens behov och efterfrågan. Det är väldigt roligt att också är med på det . Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:212 om översyn av Arbetsförmedlingen 21 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag kan säga när en mer omfattande utredning av Arbetsförmedlingen kommer och vilken inriktning jag anser att en utredning av Arbetsförmedlingen ska ha. Som jag har svarat på en skriftlig fråga från och en interpellation från , M, delar regeringen uppfattningen att Arbetsförmedlingen behöver utvecklas för att bättre kunna bidra till en mer välfungerande arbetsmarknad. Regeringen har inlett ett arbete med att reformera arbetsmarknadspolitiken och förändra styrningen av Arbetsförmedlingen. Myndigheten har inlett ett omfattande förnyelsearbete, och regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av myndighetens interna styrning, ledning och uppföljning. Regeringen har i budgetpropositionen beskrivit inriktningen för en utredning. Med ett bättre samspel mellan alla de aktörer som tillsammans med Arbetsförmedlingen arbetar för en väl fungerande arbetsmarknad kan samhällets samlade resurser utnyttjas bättre. Hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag bör utformas för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad behöver därför analyseras ytterligare. Regeringen kommer att besluta om direktiv till utredningen efter beredning i . 22 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrunden är att den utredning om Arbetsförmedlingen som alliansregeringen tillsatte inte hann verka mer än innan den nya regeringen med avbröt den och kastade den i papperskorgen. Därefter har , och , gjort tillkännagivanden till regeringen om att tillsätta en ny utredning eller fortsätta utredningen. Ändå har ännu ingenting hänt. Det finns alltså två tillkännagivanden, och ministern har vid ett flertal tillfällen lovat nya direktiv. Det senaste var att de skulle komma . Ännu har dock ingenting kommit. Det är snart sedan det första tillkännagivandet. I svaret till mig säger arbetsmarknadsministern att man vill ha ett bättre samspel mellan aktörerna, att man vill se hur resurserna kan användas bättre och att man behöver analysera hur statens åtaganden bör utformas. Detta är mycket intressant, för precis detta fanns i direktiven till den utredning som avslutade och kastade i papperskorgen. Jag kan ge några exempel på vad som stod i direktiven. Uppdrag och verksamhet i relation till andra relevanta aktörer skulle utredas. Man skulle analysera om Arbetsförmedlingen använder sina resurser på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, hur kontakter och samarbete med arbetsgivare kan förbättras och hur Arbetsförmedlingen använder kompletterande aktörer. Man skulle utreda för- och nackdelar med Arbetsförmedlingens organisation, hur styrningen kan utvecklas, hur uppföljning och utvärdering kan utvecklas och förbättras och så vidare. Det är ingenting märkligt. Det fanns mycket bra som hade kunnat ge goda svar. Det fanns också en punkt om konkurrensutsättning. Detta vill inte den rödgröna regeringen ha, så den punkten kunde man ha strukit. Men annars hade vi kunnat ha en färdig utredning att ta ställning till , . Ännu finns dock ingenting. Verkligheten gör att det verkligen brådskar att få en effektiv arbetsförmedling på plats. Arbetslösheten bland utlandsfödda är . Det är en siffra som borde oroa varje regering och inte minst ett parti som kallar sig arbetarparti. Jag vet att arbetsmarknadsministern sa att detta skulle utredas och komma. Men det uppdrag man sedan gav till Statskontoret gällde inte en sådan utredning som avses i tillkännagivandena. Där handlar det mer om den interna ledningen och styrningen. Vi har inte sett ett enda spår, och vi har inte hört att det skulle komma något datum. Det kom inte i svaret till mig heller. Precis som vid många andra löften om exempelvis traineejobb, jobb till nyanlända och EU:s lägsta arbetslöshet kommer det många ord men väldigt få resultat från . Arbetsmarknadsministern sa att hon har avreglerat Arbetsförmedlingen. Då kan man undra hur det går till. Går ministern själv in och gör sina förändringar i Arbetsförmedlingens arbetssätt och hoppar över själva utredningen, eller vad är det som händer? Vi ser att det behövs en effektiv arbetsförmedling. Vi såg behovet för länge sedan – det är anledningen till den utredning som tillsattes. Det är självklart att det alltid bör ifrågasättas och analyseras om en budget på 74 miljarder används på rätt sätt av Arbetsförmedlingen. Min fråga kvarstår: När kommer regeringen att fatta beslut om en ny utredning, och när kommer regeringen att följa beslut? I detta anförande instämde (M). 23 (S): med en misslyckad moderat arbetsmarknadspolitik kom på att de faktiskt ville utreda hur Arbetsförmedlingen fungerade. Man kan inte bli mer än häpen över att de inte hade sett det tidigare och att de inte förstår att det är deras politik som har misslyckats. Det var ett misslyckande med jobbcoacher och etableringslotsar. Jag har nog aldrig sett en rapport från som har varit så brutal mot den förra regeringens politik som när det gäller etableringslotsar. Jag undrar om har dragit några slutsatser av det. skriver i sin interpellation, herr talman, att Arbetsförmedlingen åtnjuter lågt förtroende . Drar några slutsatser av den tidigare regeringens arbetsmarknadspolitik, att den är kopplad till det låga förtroendet för Arbetsförmedlingen? Om hon inte gör det undrar jag hur hon tänker. Jag träffar arbetsförmedlare nästan . Man kan säga att de äntligen ser ljuset i tunneln. med en moderat arbetsmarknadsminister har de äntligen fått en arbetsmarknadsminister som faktiskt ser till att de får göra det som står på dörren, det vill säga förmedla arbeten, förmedla människor till studier, möta arbetsgivare och inte vara ett socialkontor light. Det tycker jag är bra.