prot · H30935 · 2015-11-27 00:00:00 — Resurser som går till en fristående skola för att höja lärarlöner kan användas till vinstutdelning. Resurser som går till en förskola för att öka bemanningen kan användas till vinstutdelning. Det är våra gemensamma resurser. Vi har som politiker ansvar för att säkerställa effektivitet i offentliga verksamheter. Vi har den skyldigheten gentemot skattebetalarna. Det finns ett missförstånd här att debatten handlar om vinst och någon typ av vinstförbud. Faktum är att det inte finns något parti i riksdag som företräder en linje om vinstförbud i offentliga välfärdsverksamheter. Vad debatten handlar om, och som vi delvis behöver arbeta med i den utredning som är tillsatt, är hur regelverket ska hantera frågan om överföring från offentliga verksamheter till ägarna. Om vi inte har ett regelverk som säkerställer resursanvändning kommer vi alltid att behöva brottas med problematiken att det finns en risk att man drar ned på kvaliteten och bemanningen för att öka vinsten. Det handlar helt enkelt om ett regelverk som har till syfte att säkerställa kvalitet och rätt resursanvändning. Vi tog till oss den kritik som de borgerliga partierna framförde och breddade uppdraget som har. En del kvalitetsaspekter som inte fanns med i uppdraget från början finns nu med. Jo, för att vi måste våga ställa alla de frågor som är relevanta i välfärdsfrågorna. Vi sitter inte inne med alla svaren. Moderata samlingspartiet sitter inte inne med alla svaren. Det finns en rad olika relevanta frågor som måste ställas. Vi måste också analysera effekterna av regelverket. Vi borde vara överens om att det är väldigt märkligt. När höjer anslagen till skolorna, och utifrån en konkurrensneutralitetsprincip också höjer anslagen till de fristående skolorna, i syfte att lärarlönerna ska höjas som en strategisk åtgärd för att förbättra utbildningen för medborgarna i , är det fullt möjligt enligt dagens regelverk att ta de resurserna och dela ut dem till ägarna. Det är fullt möjligt enligt dagens regelverk. När en fristående aktör ville göra detta väckte det en sådan opinion att aktören på grund av den folkliga opinionen tvingades backa. Är det en sådan ordning vi ska ha? Är det tidningarnas uppdrag att säkerställa kvaliteten och rätt resursanvändning i offentliga verksamheter? Har vi inte skyldigheten gentemot skattebetalarna att säkerställa en effektiv resursanvändning i offentliga sektorn? Är det då okej att blunda för de problem som finns i regelverket och som leder till att vi har de enorma övervinster som vi har i en del asylboenden? 78 (M): Jag vill påminna om att jag lyfte fram en siffra på för vinstmarginalen i välfärdsföretagen . Det gäller de största som brukar vara mest i skottgluggen när det gäller vinster i välfärden. När det är kan man knappast tala om enorma övervinster. Jag får fortfarande inget svar. Varför är det okej att skattepengar som ska gå till att bygga sjukhus, skolor och förskolor går till företag som går med vinst? Det är inte några problem med att skattepengar går till vinst i den mansdominerade byggbranschen. I den kvinnodominerade välfärdsbranschen, där det finns många kvinnliga företagare och där man ska driva verksamheten i lokalerna, är det inte okej att göra vinst. Jag har svårt att förstå den skillnaden. Jag har viss förståelse för att statsrådet undviker att tala om hur förändringarna i och påverkar kvinnors företagande. Det är otvetydigt så, med de bevis som både jag och har lyft fram, att både utredningen om vinster i välfärden och förändringarna i både och påverkar kvinnors företagande negativt. Det minskar viljan för entreprenörskap i välfärdssektorn där kvinnorna är de som har mest kunskap och störst möjligheter att starta företag. På det sättet går vi miste om många goda idéer och många duktiga företagare, vilket är någonting som välfärdssektorn i behöver. Vi står inför stora utmaningar när det gäller både finansiering och kvalitet. Utan de här goda idéerna blir det betydligt svårare att klara av dessa utmaningar. Om man på riktigt vill ha långsiktiga förutsättningar för branschen både inom RUT-tjänsterna och välfärdstjänsterna vore det bättre att försöka förändra utredningen och få den att helt och hållet fokusera på kvaliteten. Då måste man naturligtvis också titta på de ekonomiska villkoren. Men det har man valt att inte göra för att få med sig på att stötta budgeten. 79 Statsrådet (S): Jag tror att vi har en gemensam målsättning om att verka för kvalitetshöjning i offentliga verksamheter. Vi är också överens om att det finns behov av ändringar i regelverket för alla aktörer, inklusive dem som bedriver verksamheter i egen regi. Det är ett arbete som regeringen bedriver. Vi jobbar också med att förbättra styrningen och resursanvändningen i de verksamheter som är i egen regi. Målsättningen är dock att det ska finnas ett regelverk som säkerställer resursanvändningen också hos privata aktörer så att vi höjer kvaliteten även där. Då måste vi ha som utgångspunkt att resurser till offentliga verksamheter ska användas till offentliga verksamheter. Det kommer att kräva regler för kvaliteten, det kommer att kräva regler för vinstuttag och det kommer att kräva regler för syftet med verksamheten. Dessa regler är inte till för att skada jämställdheten i den offentliga sektorn. Tvärtom är reglerna till för att säkerställa att vi erbjuder medborgarna de tjänster som bedrivs i och finansieras av det allmänna. Dessa tjänster är viktiga för att jämställdheten ska kunna förbättras i vårt samhälle; det vet vi. Vi har kunskap om det, och vi kan basera vår politik på forskning och erfarenhet av välfärdsbygget. Då måste man ställa sig frågorna: Är det rimligt att det ska vara möjligt att dra ned på bemanningen på förskolorna för att öka vinsten? Kommer det att gynna jämställdheten? Kommer det att gynna situationen för de kvinnor som arbetar i välfärden? Jag har inte mött en enda förskollärare som har sagt till mig: Möjliggör vinstuttag i större utsträckning så att min arbetsgivare drar ned på bemanningen! Däremot måste vi jobba för att säkerställa resursanvändningen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då en aktuell debatt om rasism och hatbrott skulle äga rum. § 16 Aktuell debatt om rasism och hatbrott 80 (MP): Aktuell debatt om rasism och hatbrott mördades två unga personer på en skola i i vad polisen utreder som ett rasistiskt hatbrott. Planerade och befintliga asylboenden har satts i brand runt om i . stängde judiska församlingar ned efter samråd med Säkerhetspolisen på grund av risken för attentat. som gått har hatbrev med avföring skickats till flera företrädare för muslimska organisationer. anmäldes rekordmånga hatbrott till polisen. visade Nationella trygghetsundersökningen från att uppskattningsvis av vuxna befolkning utsatts för hatbrott. Överlägset vanligast var hatbrott med främlingsfientliga motiv. Dessa uppskattades till 262 000. Rasismen är inte enbart en fördom bland andra. Den har också en lång historia som aktivistisk rörelse i konfrontation med demokrati och mänskliga rättigheter. Brott begångna av rasister i syfte att skrämma och terrorisera människor är ett hot inte bara mot enskilda personer utan också mot demokratins grundläggande byggstenar som mötesfrihet, åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Därför har begärt dagens aktuella debatt. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Utvecklingen måste vändas. Jag hoppas på en konstruktiv debatt om de förslag som regeringen har presenterat för att skapa ett fritt från rasism. 81 Statsrådet (S): Herr talman och kammarledamöter! Jag höll på att säga åskådare, men jag får vänta med det. Vi har på flera sätt en mörk höst bakom oss. Det har inte kunnat undgå någon att vi inom loppet av några månader har fått ta ansvar för det största antalet flyktingar sedan . Vi har bevittnat ett antal bränder på asylboenden och genomlevt ett skolattentat i som utreds för rasistiska motiv. I stunder som dessa är det viktigt att ta sig att tala om människovärdet, för i grunden är människovärdet det som kampen mot rasismen handlar om. Vi ska inte sticka under stol med att detta är ett arbete som görs här i kammaren men också av tusentals människor , i vardagen – vid trefikat på jobbet, i demonstrationer, på middagen med vänner och familj när man tydligt tar avstånd från fördomar. Människovärdet har alltid utmanats, men om det är något denna mörka höst har bekräftat är det att kampen för alla människors lika värde gör det viktigare . För att citera , som också tänkte i dessa banor och vars ord nog är exakt lika aktuella nu som då: ”Demokratin är fast förankrad här i landet. Vi respekterar de grundläggande fri- och rättigheterna. Grumliga rasteorier har aldrig funnit fotfäste. Vi betraktar oss gärna som fördomsfria och toleranta. Men så enkelt är det ändå inte. Fördomen behöver inte förankras i någon vederstygglig teori. Den har ett mycket enklare ursprung. Fördomen har alltid sin rot i vardagslivet. Den gror på arbetsplatsen och i grannkvarteret. Den är ett utlopp för egna misslyckanden och besvikelser. Den är framför allt ett uttryck för okunnighet och rädsla. Okunnighet om andra människors särart, rädsla för att förlora en position, ett socialt privilegium, en förhandsrätt. En människas hudfärg, ras, språk och födelseort har ju ingenting med mänskliga kvaliteter att göra. Att gradera människor med sådan måttstock står i bjärt kontrast till principen om människors lika värde. Men den är skamligt enkel att ta till för den som känner sig underlägsen – på arbetsplatsen, i sällskapslivet, i konkurrensen om flickan eller pojken. Därför ligger fördomen alltid på lur, även i ett upplyst samhälle. Den kan blossa ut i ett stickord, en obetänksam replik, en nedrighet i det lilla. Kanske menar den som handlar inte så illa. Men för den som träffas kan det riva upp sår som aldrig läks. De flesta av oss människor har ett behov att hävda oss gentemot andra. Och står fördomen mot den avvikande – utlänningen, främlingen – till förfogande som en sista skans.” Jag tror att dessa ord av tyvärr är lika aktuella , när vi ser grunden till fördomar blossa upp omkring oss. Aktuell debatt om rasism och hatbrott nämnde liksom jag de brott, de attentat, vi har sett runt om i landet. vidtas flera åtgärder för att bekämpa dessa brott. På regeringens uppdrag har beställt flera åtgärder för att utveckla arbetet mot hatbrott. Särskilda hatbrottsgrupper har inrättats i , och . Polisen har förstärkt enheternas resurser, och arbetet mot hat och hot ska utföras med ett bredare perspektiv . jobbar dubbelt så många poliser med att utreda hatbrott som när regeringen tillträdde. Hatbrottsförmåga ska inrättas i hela . Det innebär att varje region ska höja sin kapacitet för att klara att lösa dessa typer av brott. Regeringen har dessutom kraftigt höjt resurserna för säkerhetsarbete inom de religiösa församlingarna. Det är pengar som ska kunna användas till såväl säkerhetshöjande fysiska åtgärder som rent personella resurser. genomför nu det största flyktingmottagandet sedan . som människor flyr för sina liv har vi sett en rad bränder och skadegörelser på asylboenden. Mycket talar för att en del av den senaste tidens bränder är anlagda. Jag träffade för en månad sedan polisen och för att samtala om de åtgärder som myndigheterna nu vidtar. Förundersökningar bedrivs lokalt men med stöd och samordning från Nationella operativa avdelningen. gäller riktlinjer om att polisregionerna ska ha ökad uppmärksamhet vid asylboenden. använder sig av fler ordningsvakter och väktare. Polisen har beslutat att snabbutbilda väktare och vidgat sin tolkning av polislagen för att göra det möjligt att använda fler ordningsvakter. Som komplement till den övriga tillsynen används Polisflyget i samtliga polisregioner. Det handlar om helikoptrar utrustade med värmekamera och IR-kamera för att kunna se även . Det har varit en mörk höst. Men när vi tittar tillbaka som gått hoppas jag att vi minns denna höst som tiden då faktiskt samlades – samlades i sitt arbete mot rasismen, i sitt motstånd mot hatet och i övertygelsen om allas rätt till ett liv i frihet, säkerhet och trygghet. 82 (): Jag vill börja med att tacka för initiativet till den här viktiga debatten. Jag delar deras uppfattning att rasismen inte enbart är en fördom bland andra, utan den har en lång historia som aktivistisk rörelse i konfrontation mot demokrati och mänskliga rättigheter. Den aktivismen hämtar dessutom näring från de allmänna fördomar och förutfattade meningar som vi lite till mans kan ha av och till, och vice versa, det vill säga vi påverkas av aktivisterna. Genom oförsiktiga och osakliga uttalanden kan vi bidra till att stärka dessa rörelser, och deras propaganda når ut och påverkar många, inte minst med hjälp av internet. Å andra sidan finns naturligtvis alla förutsättningar att nå ut med kunskap om människors lika värde, rättigheter och fakta om det som sker . Det är den positiva sidan av myntet, som vi måste ta tag i. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Idén att dela in människor i grupper utifrån hudfärg, kön, religion, sexualitet eller annat och därefter rangordna dem gruppvis är givetvis befängd. Varje människa är unik och har som person både rättigheter och ansvar. Trots att det kollektivistiska tänkandet är fel visar såväl historien som nutiden att alldeles för många ägnar tid och kraft åt att utveckla idéer om hur människor ska grupperas, etiketteras och rangordnas. Vi-och-de-tänkandet i dess extrema form är skadligt inte bara för enskilda människor och deras integritet, utan också för det samhälle vi vill ha. utgår från varje människa som individ. Var och en har samma värde och ska bemötas med respekt och ha sina fri- och rättigheter. Därför ska rasism och extrema idéer bekämpas. Det är en uppgift i varje tid för alla som vill ha ett öppet och tolerant samhälle, och där kan alla bidra. Politiken och det offentliga har naturligtvis sitt ansvar. Vi har våra grundlagar. Vi har lagstiftning med den bestämda ambitionen att värna grundläggande fri- och rättigheter. Att lagstiftningen är tydlig och att den är användbar är något som vi ständigt måste bevaka i den här kammaren. fick en utredare i uppdrag att se över straffen för brott mot den personliga integriteten, med särskilt fokus på hot och kränkningar på nätet. I översynen ska utredaren ta ställning till om straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande, förtal och förolämpning samt, om det behövs, andra straffbestämmelser till skydd för den personliga integriteten behöver förtydligas, utvidgas eller på annat sätt ändras. Utredaren ska också se om det straffrättsliga skyddet bör kompletteras när det gäller spridning av integritetskränkande uppgifter utanför det grundlagsskyddade området, samt fundera över om det behöver införas ett straffansvar för den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla och som inte tar bort eller på annat sätt förhindrar spridning av meddelanden som kränker enskilda människors personliga integritet. Uppdraget kommer att redovisas och blir synnerligen viktigt också utifrån de frågor vi diskuterar. Vi måste säkerställa att brott anmäls. Alldeles för många som utsätts för hatbrott vågar inte eller orkar inte anmäla brottet. Det är ett bekymmer. Dessutom måste de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att lagföra dem som begår brott vara god. Här finns mycket mer att göra. berättade något om antalet anmälningar, men nämnde kanske inte det problem vi har med en väldigt liten uppklaring. Resultaten är ganska dåliga, delvis för att det kan vara svårt att hitta gärningsmannen. påbörjade man en utredning i av fallen. Det är klart att det inte duger. Alliansregeringen drev en tydlig linje mot hatbrott. Vi gav den dåvarande i uppdrag att utveckla polisens arbete mot hatbrott. Det resulterade i det som inrikesministern berättade, det vill säga förslag om inrättande av tre hatbrottsenheter, förstärkningar i alla områden runt om i Polissverige och en fördubbling av antalet anställda. Jag förstår på ministern att detta nu är på plats, och jag vill därför fråga: Det innebär väl inte, med tanke på de ansträngningar som polisen står inför, att vi riskerar att få neddragningar när det gäller hatbrottsarbetet inom polisens verksamhet? Aktuell debatt om rasism och hatbrott Viktigt i sammanhanget är att nämna Säkerhetspolisens uppdrag som rör otillåten påverkan. bevakar och följer aktörer som är politiskt motiverade i extremistmiljöerna, och inom såväl vitmaktmiljön som den autonoma miljön finns personer som genom hot, våld och andra brott vill få politiker och andra att avstå från att engagera sig i olika frågor. Även här kommer rasismen med som en viktig faktor. begicks ett antal mycket allvarliga brott i form av attacker mot flyktingförläggningar, lasermannen härjade och vitmaktgrupperna började mobilisera. En granskning av motiven visar att de flesta var rasistiska. Vad som är skälen bakom det som vi ser hända är ännu inte utvärderat och tydligt, men två saker är säkra. Det ena är att fler brott måste upp. Det andra är att arbetet för att stärka kunskapen om alla människors lika värde och om extremistiska idéer måste förbättras. 83 (SD): debatterar vi i riksdag rasism och hatbrott. Det är såklart ett ständigt aktuellt och viktigt ämne. Att debattera rasism och hatbrott är lite grann att konstatera sådant som vi i kammaren för en gångs skull är ganska överens om, sådant som för oss är självklart. Att särbehandla människor utifrån yttre attribut såsom hudfärg är fullständigt förkastligt och något som vi i tar kraftfullt avstånd från. Eftersom det kan vara aningen långrandigt att påtala självklarheter under ett helt anförande tänkte jag fokusera på antirasistiskt arbete och hatbrottsprevention och den verklighetsbild som råder, de aspekter av rasism som det inte råder konsensus om i kammaren. När man diskuterar rasism och främlingsfientlighet är det viktigt att ha i bakhuvudet att som vi har haft en hel del oroande händelser kan vi ändå vara tacksamma över att vi lever i ett av de minst rasistiska länderna i världen när det kommer till attityder gentemot invandrare och andra kulturer. Det kan man se av i princip alla undersökningar som gjorts, bland annat av Europeiska unionen, World Value Study och . Samtliga dessa undersökningar visar att svenskar gör mycket liten skillnad på människor baserat på deras etniska bakgrund. Det är positivt och borde lyftas fram minst lika mycket som återkommande larmrapporter i olika sammanhang. Vi har en väldigt bra grund att stå på i det arbetet. Svenska folket är inte rasistiskt eller främlingsfientligt. Att rasism och främlingsfientlighet är mindre utbrett i vårt land betyder naturligtvis inte att det inte är en fråga som vi ska ta på stort allvar. Tvärtom måste vi arbeta konsekvent och målinriktat för att stävja detta. Det är positivt att tidigare regeringar och nuvarande regering vidtagit en lång rad åtgärder vad gäller det arbetet, för vi kan se att antalet hatbrott trots allt ökat något. Det sker i kombination med att vi har regeringar som för en politik som river upp sår och skapar splittring i det svenska samhället. Därför är arbetet mot rasism och hatbrott mycket viktigt. Attityder och värderingar kan förändras snabbare än man tror under extrema tider, och om utvecklingen fortsätter på detta sätt kanske vi inte längre har världens mest toleranta befolkning. Då kanske vi inte tillhör toppskiktet vad gäller respekt och tolerans. Vi har kunnat läsa om asylboenden som brinner, och även om vi vet ganska lite om bakgrunden går det inte att komma ifrån att det i flera fall kan röra sig om anlagda bränder med främlingsfientliga motiv. Det är naturligtvis fullständigt oacceptabelt. Det är positivt att det har vidtagits åtgärder vad gäller att höja säkerheten, och det är viktigt att personer som begår sådana brott lagförs möjligt. Aktuell debatt om rasism och hatbrott Vårt avståndstagande från rasism och hatbrott är generellt och konsekvent. Men vi upplever att man ibland vill dölja delar av det myntet. Det kan låta som att det endast är européer som beter sig rasistiskt eller har rasistiska värderingar. Så är det inte. Det så kallade mångkulturella samhället innebär att det finns många konfliktytor som är relativt nya för vårt land. Det kanske tydligaste exemplet är hatet mot judar i , där en stor del av hatbrotten riktades mot just den judiska gruppen. Ska man tala klarspråk är det en importerad antisemitism från , vilket många inte vill kännas vid. Man vill hellre låtsas som att det är nynazister och andra som begår de brotten, men alla judar vet att så är det inte i . Det kan också nämnas att är ett av de områden i världen där främlingsfientligheten är som mest utbredd. Det bör man tänka på, för det kommer också att skapa utmaningar för vårt land. Det finns fler exempel på grupper som ganska väntat inte kan hålla hemlandets konflikter borta. Det kan vi få se mer av. Vi har till exempel kunnat se kristna asylsökande som kommer till och flyr undan islamistisk terror men som möter liknande attityder i redan under mottagandeprocessen. Vi kan också se att en okontrollerad migration helt i otakt med arbetsmarknadens behov skapar spänningar mellan folkgrupper i . Det är en utveckling vi måste ha uppmärksamhet på. måste det understrykas att det inte är rasism att motsätta sig invandringspolitik. Det är inte rasism att värna svensk kultur eller svenska intressen. Och något som också andra politiska företrädare har fått uppleva är väl att det faktiskt inte heller är rasism att försöka skapa regelverk som minskar asylströmmarna till . Rasismen har fler ansikten än vad många vill föreställa sig. Mitt parti känner ett särskilt ansvar att lyfta de typer av rasism som andra inte lyfter. upplever ungdomar med svensk bakgrund sig utsatta för rasism i många skolor i vårt land. Det är tyvärr så att problematik med rasism används av politiska företrädare för att gagna sina egna syften. Man lyfter fram vissa saker. Man döljer annat. Man har sjösatt västvärldens sämsta integrationspolitik, men i stället för att ta itu med problemen väljer man att utmåla svenska företagare som främlingsfientliga på grund av att sysselsättningsnivån bland nyanlända är extremt låg. I stället skulle man kunna se att anledningen till detta är att utbildningsnivån är extremt låg. 84 (MP): ”Alla ska ha rätt att känna sig trygga och säkra i . Varje gång någon blir misshandlad av sin partner, utsätts för trakasserier i skolan eller diskrimineras i krogkön går något sönder – inte bara i den personens tilltro till rättssamhället, utan i som samhälle.” Så inleds avsnittet om demokrati och rättsfrågor i valmanifest. Rasismen är ett av de stora samhällsproblemen . Rasismen underbygger hat och fördomar, som i sin yttersta form ges uttryck genom hatbrott mot enskilda. Vi behöver i handling förstå att kampen mot rasism måste utgå från förståelsen att rasismen inte är något isolerat problem och att den finns överallt i vårt samhälle och att den tar sig många olika uttryck. Aktuell debatt om rasism och hatbrott mål är att rasism och diskriminering inte ska ha någon plats i vårt land. Jag tänkte redogöra för några av de åtgärder som vi har drivit igenom i regeringen för att motverka rasism. Bland annat har regeringen meddelat att man kommer att ta fram en nationell handlingsplan mot rasism och hatbrott. Den kommer att omfatta insatser mot olika former av rasism och fientligheter, däribland afrofobi, antisemitism, antiziganism, homofobi, islamofobi, transfobi och rasism mot samer. Redan under den höst som gått har arbetet startats med ett antal dialoger med civilsamhället som letts av bland annat kulturminister . Det har handlat om hur rasism, diskriminering och hatbrott tar sig uttryck och hur det drabbar människor i . Genom dialog med civilsamhället och representanter för särskilt utsatta grupper har den här samlingen mot rasism gjort att ett antal förslag på åtgärder har tagits fram och lämnats in till regeringen.