prot · H20974 · 2015-03-18 00:00:00 — Min mamma har den lägsta pensionen för att hon var hemma med sina barn och av andra orsaker. Men hon har möjlighet att välja hemtjänstföretag. Hon har råd att köpa en sådan tjänst. Varför ska vi ta ifrån en kvinna som har slitit och släpat i sitt liv och haft olika bekymmer den glädje hon känner över att kunna välja vilka som sköter städningen i hennes hem? Ska vi missunna dessa kvinnor det? Det är många kvinnor i hennes ålder och äldre som väljer sin hemtjänst. Är det så vi ska gå till väga? Ska vi missunna människor att köpa den tjänst de vill ha? Tycker man att kommunalt anställda är mycket bättre och mer värda? Då behöver vi se över människosynen i både anställningsformer och när det gäller människor som jobbar med detta. När det gäller RUT-företagen kan jag inte låta bli att nämna vikten av RUT-avdraget för arbetsintegrerande sociala företag. Mer än en tredjedel av ASF-företagen i sysslar med RUT-tjänster. Det skulle innebära ett avbräck för tusentals personer om de inte får behålla sina jobb i dessa små företag. Vi talar om människor som har stått utanför ordinarie arbetsmarknad i innan de kommit i arbete igen. Är det så vi vill göra? Är det den vägen vi ska gå i , att regeringen inte ger utan bara tar? I stället hittar man på nya sätt att anställa människor. kom det ett förslag om matchningsanställningar. Då var plötsligt bemanningsföretagen jättebra. Dem har ju regeringens företrädare skällt på något oerhört och sagt att de bara suger ut och inte förmedlar några riktiga jobb som håller . Men i detta avseende kan bemanningsföretag tydligen användas för att underlätta matchning för företag och andra verksamheter utan att behöva anställa. Det finns nya namn för allt också, vilket är spännande. Jag önskar att vi skulle få en näringspolitik i detta land som gör att människor fortfarande vågar starta och driva företag, oavsett om man har stått länge utanför arbetsmarknaden eller inte. Vi borde tycka att alla jobb är lika värda och att alla företag har lika värde, oavsett om det är ett litet arbetsintegrerande socialt företag eller ett stort industriföretag. Vi behöver alla typer av företag i vårt land. Jag ska avsluta med att nämna någonting om den viktiga besöksnäringen, som just och har sin stora branschkongress i . Jag beklagar att det är likadant – vi kan aldrig komma dit eftersom vi debatterar det området här i kammaren . Denna bransch är rädd för att satsa . Man är rädd för de höjda arbetsgivaravgifterna för både unga och äldre. Det handlar inte bara om unga människor som får sitt första jobb inom besöksnäringen utan också om äldre som har fått en chans att fortsätta att jobba men är rädda att inte få göra det. Det handlar också om en rädsla för höjning av matmomsen. Man är rädd att man ska få ett sådant förslag på sig igen från regeringen för att det ska komma in mer pengar till statskassan. Oavsett vilka branscher vi pratar om i finns det en osäkerhet inom näringslivet som regeringen tyvärr har skapat. Det är inte bra för , och det är inte bra för vårt exportberoende. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 5 och 8. I detta anförande instämde (FP). 19 (V) replik: frågade varför är emot att hennes mamma kan välja hemtjänst. Det har vi ingenting emot. Vi har aldrig sagt att vi är emot att det finns andra utförare än kommuner. Jag tror säkert att de siffror och småföretag som nämnde inte innebär de problem som vi är ute efter. Om vi sätter in statliga pengar tycker vi att de ska träffa det vi vill. De ska användas för att sköta din mamma, , och många andra. De ska inte tas ut i världen till länder som har bra skatteregler och till stor del försvinna där. Det är vad vi pratar om, inte att man inte ska kunna välja hemtjänst. Jag måste fråga : Tycker du att vi träffar rätt med skattepengar när till exempel en välbärgad person som har en pool hemma kan ha någon som kommer och rensar poolen och sedan får skattesubvention för det? Tycker du att pengarna träffar rätt när man kan beställa hem läxhjälp som en familj med tre fyra ungar, varav en har lite problem i skolan, inte får läxhjälp och annat till sitt barn därför att skolan inte har tillräckligt med resurser på grund av att vi har ett system där att alla försöker kringgå skatter? Tycker du inte att det är ett problem? 20 (KD) replik: När det gäller RUT-företag och vinster måste jag tyvärr säga att har fullständigt fel. Kan du hitta någon siffra någonstans i detta land, , där ett RUT-företag har hittat sådana möjligheter att tjäna pengar och få sådana vinster att man investerar i en bank utomlands? Det vore verkligen jätteintressant att få ta del av den statistiken. RUT-företag är oftast väldigt små. Det handlar om att starta och driva företag även på landsbygden, vilket och jag har debatterat tidigare, och om att ha företag i hela landet. Inte minst utlandsfödda har fått möjligheter att komma in i en bransch där mycket svartjobb förekommit tidigare. Svarta jobb har blivit vita. Det tycker jag är en viktig åtgärd. När det gäller läxhjälp, poolrengöring och sådant är det ytterst få, i alla fall som jag känner, som har pooler att rengöra. Men jag kan också ifrågasätta det, och man kan strama åt det. Men se då till att RUT-avdraget hjälper dem som behöver ha hjälp! Vad gäller läxhjälp tycker jag att alla barn ska kunna få det, men det har funnits möjlighet att köpa det . Det fanns även när jag var liten. Tyvärr fick inte jag del av det, men det kommer alltid att finnas tjänster som alla inte kan välja. 21 (V) replik: Jag tror att vi blandade ihop det när du pratade om din mamma, . Jag menade valfriheten att det ska finnas flera företag som sköter hemtjänst, och du pratade om RUT-tjänsterna. Vi pratade kanske om två olika saker, men jag menar att din mamma ska kunna ha möjlighet att välja hemtjänst från ett företag i stället för från kommunen. Jag är inte emot sådana företag. Det jag sa var att vi är emot de största bovarna, som tar ut vinster. Vi ska träffa rätt med pengarna. tog upp RUT-företagen, men det var kanske för att jag blandade ihop två saker. När det gäller läxhjälp har jag ingenting emot att det finns företag som erbjuder det – absolut inte. Men om vi sätter det i paritet med att subventionera dem med skattemedel när vi sedan får barn som far illa i skolan därför att det inte finns tillräckligt med resurser tycker jag att pengarna träffar fel. Tycker inte du det, ? En sak till, när det gäller till exempel ROT-avdrag: Tycker du att vi träffar rätt med pengarna när en person som äger en villa kan få ett par i subventioner för att byta kök ? Det kan man få för statligt subventionerade pengar som vi har massor av hyresrätter i det här landet som man inte har råd att renovera. Tycker du att pengarna träffar rätt där, ? 22 (KD) replik: Jag kan ställa frågan tillbaka till . När det handlar om att upphandla tjänster med offentliga medel är det aldrig någon som frågar om ett byggföretag, ett anläggningsföretag eller något annat som upphandlas av det offentliga har rätt satta priser, används rätt och så vidare. Men när det handlar om RUT-företag och vårdföretag är det en helt annan typ av resonemang. Jag förstår fortfarande inte det. vi har diskuterat vinster i välfärden, RUT-företag som satsar på hemtjänst och så vidare, inte minst inom LOV, har jag verkligen inte förstått motstånd. När det handlar om ROT-avdraget kan man naturligtvis ställa frågan: Hur länge ska det finnas? Är det också värt att pröva, om man nu håller på att se över RUT-avdraget? Jag har inget bra svar på det. Men jag kan ställa dem jämsides och titta på om den enes jobb – att sätta in fönster – är mer värt än den andres – att putsa dem. Den diskussionen kan absolut behövas. Vi ska se till att de offentliga medlen går till dem som verkligen behöver dem. Där tror jag att vi är ense. 23 (S): kan få vara min talman också. Det finns mycket som vi politiker är överens om i näringsutskottets betänkande när det gäller vad vi vill göra för ett förbättrat näringsliv. Det tycker jag är en styrka. Jag kan dock konstatera att vi har lite olika ambitionsnivåer när det gäller resurser till vårt utskottsområde. Jag hör i debatten hur nöjd Alliansen är över dagens tillstånd i . Vi har satt upp målet att ha EU:s lägsta arbetslöshet . Jag har inte hört Alliansen tala om arbetslösheten . Det mål vi har satt upp kan och ska hela bidra till. Det är viktigt på riktigt. Den stora arbetslösheten och inte minst ungdomsarbetslösheten är fylld av människor som inte vill något annat än att kunna gå till ett arbete. Vi känner alla någon, eller åtminstone gör jag det. Allt hänger ihop. Näringspolitiken är beroende av i stort sett alla andra politikområden. Utan utbildningsinsatser finns inte kompetenta medarbetare att anställa. Utan infrastruktur kan inte varor och tjänster transporteras. Utan fungerande bredband kan inte näringen och civilsamhället fungera. Utan många fler bostäder kan inte de befintliga jobben tas eller nya företag starta. Utan en fungerande välfärd med tillgängliga förskolor, äldreboenden, skolor och sjukvård går det inte heller att starta företag eller hitta personal. Utan en regionalpolitik tar vi inte till vara hela möjligheter att utvecklas. Tillsammans har vi byggt upp välfärdsmodeller där kvinnor och män arbetar och där samhället hjälps åt när vi blir sjuka eller arbetslösa. Det tänker jag mycket på , när stora varsel har lagts på fler orter i . Jag tänker på alla som oroar sig för sin försörjning. Hur ska det bli för familjen? Hur det ska gå för arbetskamraterna? Och jag tänker på alla som söker arbete. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. har vuxit sig starkt och skapat tillväxt genom att produktionen, kunskapsförädlingen, forskningen och innovationerna har upprätthållit en betydande internationell konkurrenskraft. Det vill vi förstärka, och vi gläds, till skillnad från andra, åt att statsminister leder ett mycket kompetent innovationsråd som på sitt första möte diskuterade riskkapital. Att det statliga, marknadskompletterande riskkapitalet inte arbetar fullt ut är en sak som jag tror att vi alla är överens om. Den översyn som regeringen nu gör av den statliga kapitalförsörjningen behövs. Det finns pengar. Men det behöver bli mer pang för pengarna, som man brukar säga här i kammaren. Detta behöver komma in i ett tidigt skede, och i vissa branscher behöver det vara än mer uthålligt. behöver vara offensivt när vi vill att fler företag ska börja exportera och stärka svenska företags närvaro på tillväxtmarknaderna. Därför jobbar regeringen nu fram en exportstrategi. Om man tittar på andelen småföretag som anser att tillgången till lån och krediter är ett stort hinder för tillväxt ser man hur det har ökat. Det har blivit svårare att få lån sedan finanskrisen. Om företag avstår från viktiga investeringar blir priset för uteblivna jobb och lägre ekonomisk tillväxt. Som ett led i detta lanserade ett nytt lån med 1,2 miljarder i budget. Det lånet har lägre ränta, längre löptid och möjlighet till amorteringsfrihet . har 39 lån beviljats om ca 58 miljoner, och ser en fortsatt stor efterfrågan på det här tillväxtlånet. I vår budget fanns en förstärkning av anslag, som med stöd till Alliansen blev 62 miljoner lägre. är en viktig part. Man arbetar i hela med små och medelstora företag, och det ger regional utveckling. Regelförenklingar är en viktig fråga som engagerar många. Naturligtvis finns det olika utgångspunkter beroende på vilket företag det är och i vilken bransch man verkar. Att starta, driva och äga företag i måste vara enkelt, för det skapar förutsättningar för fler jobb och ökad välfärd. Man kan, som har gjort, konstatera att vi ännu inte har nått alla mål och att det krävs fortsatt fokus på området. Men det finns ljusglimtar. Exempelvis var –leveranstiden från en enda arbetsdag för att registrera ett nybildat aktiebolag. var jag hemma i Åre, och där var det alpina världscuptävlingar. Vi vet vilken bra marknadsföring det är när det blir stora evenemang i . Det blir marknadsföring av orten, regionen och nationen. Vi har en nationell strategi för internationella evenemang som besöksnäringen tillsammans med har tagit fram. Där måste nu staten ta sin roll och titta på vad vi ska medverka i. Den utveckling som Åre har haft beror på samarbete mellan företagen, det offentliga, frivilligorganisationer som idrottsrörelsen, forskningen och inte minst eldsjälar. Jag vet av erfarenhet att samverkan och samarbete ger resultat. Besöksnäringen är en viktig bransch. Den sträcker sig från till och är en sysselsättningsintensiv bransch. Jobben kan inte heller flyttas: Fjällen står där de står, har vi här utanför och och är en reseanledning. Vi har i hela vårt land fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. Vi måste bara i konkurrens med faktiskt hela världen nå ut med det som gör fantastiskt. Därför satsar staten och äger tillsammans med näringen Visit , för att marknadsföra . I landsbygdsprogrammet aviserar regeringen också en satsning på marknadsföring av landsbygdsturism. Vi vill se en utveckling av de kreativa och kulturella näringarna, precis som vi vill se en utveckling av den svenska skogsnäringen. Skogsnäringen är en viktig basnäring som skapar sysselsättning i hela landet och spelar en mycket stor och viktig roll när det gäller utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Där kommer fortsättningen med det nationella skogsprogrammet att vara otroligt viktigt, liksom det regeringen aviserar om klimatinnovationer. Jag måste även nämna industrin. Naturligtvis står vi upp för att industrin har en framtid i . Man kan raljera och tala om plakatpolitik. Men jag tycker att det ger en tydlig signal. Antingen säger man att man ser att en nyindustrialisering ska kunna ske eller också säger man att industrin är basically gone. Det finns olika synsätt. Vi tror på det ena. Vilka företag jag än möter talar de om sitt behov av kompetent personal, om att företaget trots den stora arbetslösheten inte har kunnat hitta en person med den utbildning som krävs. De talar om att det måste finnas bredband, kollektivtrafik och förskola. Utbildning, forskning, infrastruktur och välfärd – allt måste fungera för att näringspolitiken ska fungera. Allt hänger ihop. Nästan 400 000 svenskar var arbetslösa . Därför är det viktigt på riktigt att nå regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Med det yrkar jag bifall till näringsutskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 24 (M) replik: möter en serie stora utmaningar, med en tilltagande konkurrens som en effekt av globaliseringen, behov av fler företag som växer till, behov av fler jobb som kommer fler människor till del. Listan kan fortsätta. Då har vi en regering som väljer linjen att prata. Jag har inga direkta invändningar mot att man har ett innovationsråd, att man mellan regering och industri eller andra näringar samtalar. Min huvudsakliga kritik är att ord och handling inte går ihop. Man pratar om innovation och entreprenörskap, och man pratar om innovationsråd och industrikansler. Men tittar vi på konkret handling ser vi att det ofta går i direkt motsatt riktning – som med lastbilsskatten, som att man inte lägger fram förslaget om längre och tyngre lastbilar, som att man trycker bort privat företagande inom välfärdsområdet, som att det skapas en osäkerhet i handelspolitiken efter detta med och vad som ska hända med det amerikanska avtalet, som med det övergivna överskottsmålet, som med nedläggningen av . Det är ett konsekvent ifrågasättande av det som egentligen är viktigt och som vi alla kan enas kring, nämligen att ha mer av företagsamhet här i landet. Därför vill jag, herr ålderspresident, fråga : Hur kan ni med allt det ni gör – med lastbilsskatt, övergivet överskottsmål, nedläggning av etcetera – få fler jobb och fler företag i med den typen av initiativ från regeringen? Och hur gör de initiativen att vi stärker konkurrenskraften för svenska företag? 25 (S) replik: Jag tackar för frågan. Den handlade om vägslitageavgiften och överskottsmålet, om jag förstod den rätt. När det gäller vägslitageavgiften tror jag att vi ibland måste lyfta blicken och på allvar diskutera transportslagen. Jag tror att vi kan vara eniga om att det vore bättre om transporterna gick på räls. Jag tror att vi även kan vara överens om att den kapaciteten inte finns i hela . Därför har bland annat Norrbotniabanan skrivits in i regeringens budget. Men jag kan inte se att den över huvud taget finns med i Alliansens budget. Man har varit mycket rädd för den satsningen, som skulle vara så otroligt viktig för norra . Överskottsmålet når vi inte. Det vet jag att är lika medveten om som jag. Men jag tror att det bara är som säger att de inte vill utreda om vi ska ha ett balansmål i stället. Skulle vi inte ha det är det 40 miljarder som nu ska presentera var någonstans de ska skäras ned om vi ska nå överskottsmålet. Jag tror inte att man får att växa sig starkare genom att i detta läge skära ned statens budget med 40 miljarder. 26 (M) replik: Det enkla i politiken är att måla upp en vision och säga att någonting ska dubbleras, ökas eller kanske minskas. Den svåra utmaningen är att koppla ihop ord och handling. Min kritik mot denna passiva regering är att man landar i det enkla. Man talar om visionerna – lägsta arbetslöshet, kanslern och . Men tittar vi på vad regeringen gör konkret går det ofta i direkt motsatt riktning. Man talar om företagsamheten, men de konkreta förslagen slår mot just konkurrenskraften och jobbmöjligheterna. Det som jag lyfte fram var en serie exempel. Jag tycker gott att man kan diskutera överskottsmålets utformning. Men min poäng är att om man före ett val lovar att hålla fast vid detta, just givet att en sund ekonomi är så viktig för både hushåll och företag, och regeringen knappt säger att man överger det överskottsmål som har tjänat väl, då sänder det en osäkerhetssignal. Om vi har en regering som säger att vi ska införa en skatt på avstånd och som säger att man inte kan lägga fram förslag om längre och tyngre fordon, vilket skulle stärka konkurrenskraften för många företag utanför de större städerna, är det problematiskt. Trycker man undan privat företagande i välfärdsverksamheter genom pågående utredningar och skapar en osäkerhet slår det mot företagsamheten. Försätter man i en diplomatisk kris med hela och har en osäkerhet när det gäller den samlade inställningen mellan S, MP och V om den viktiga handelspolitiken mellan och skapar det en osäkerhet för många företag. Det är därför som jag tycker att det är så viktigt att ord och handling går ihop, det vill säga att om vi säger att företagsamhet är viktig måste det paras med konkreta reformer som stärker företagsamheten. Jag tycker inte, herr ålderspresident, att det som regeringen har gjort är särskilt imponerande utan tvärtom har slagit mycket mot företagsamhet och jobb. 27 (S) replik: Jag försökte i mitt anförande beskriva helheten och hoppas att lyssnade. Det handlar om yrkeshögskoleplatser och om fler universitetsplatser. Det handlar om att få ungar att klara sig igenom gymnasiet. Det handlar på utbildningsområdet om mindre klasser i skolan. Det handlar om mindre grupper i förskolorna. Det handlar alltså om väldigt mycket för att företags- och näringspolitiken ska lyckas. Det som vi ser just nu är att vi har 400 000 arbetslösa. Vilka reformer alliansregeringen än genomförde och vilka förslag den än lade fram har vi ändå 400 000 arbetslösa, varav är ungdomar. Jag förstår inte vad du menar, , när du säger att det inte kommer några förslag. Det kom en hel budget, som i och för sig blev nedröstad. Men i den borde du ha sett förslagen om hur man stärker framöver. 28 (C) replik: Socialdemokraterna lyfter, precis som sa i sitt anförande, fram näringslivets och företagandets betydelse för . Men föreslår ni merkostnader på 25 miljarder för det svenska näringslivet. Det handlar om en skatt på avstånd, en kilometerskatt för lastbilar på 4 miljarder . Ni vill öka kostnaderna för att anställa unga med 19 miljarder. Ni vill införa en särskild löneskatt för personer som har fyllt , vilket innebär att verksamheter där många har valt att jobba just drabbas hårt. Ni vill halvera RUT-avdraget, vilket drabbar många mindre företag som har skapats på grund av RUT-avdraget och inte minst av kvinnor. Ni vill sätta käppar i hjulen för välfärdsföretagarna, där majoriteten är små företag som också ofta drivs av kvinnor. Ni flaggar även för nedläggning av , vilket naturligtvis skulle lamslå stora delar av inrikesflyget. Min fråga är: Hur bidrar alla dessa kostnadsökningar till att utveckla näringslivet och företagandet i ? 29 (S) replik: tar upp till exempel ungdomsarbetsgivaravgiften. Om du lyssnade på mitt anförande, , hörde du att en knäckfråga att lösa är att få 400 000 personer i arbete, de som är arbetslösa. Det är så vi håller ihop . Människor mår bra när de har en tillhörighet och när de har ett arbete att gå till. Ungdomsarbetsgivaravgiften har inte skapat dessa arbetstillfällen. Jag vet att alla säger att ett borttagande av ungdomsarbetsgivaravgiften kommer att slå hårt mot besöksnäringen. Jag har jobbat i den branschen i hela mitt liv, och det är min bransch. Jag har jobbat i många delar av och utomlands. Men jag har aldrig haft någon sänkt arbetsgivaravgift för mig. Däremot har jag varit otroligt efterfrågad på grund av min kompetens. Jag jobbade även fortsättningsvis när jag konkurrerade med ungdomar som hade sänkt arbetsgivaravgift. Men man anställde ändå mig på grund av min kompetens. Ungdomsarbetsgivaravgiften har alltså inte skapat dessa arbetstillfällen. Det skulle ha blivit dyra jobb. Vi skulle ha kunnat skapa fyra jobb till kostnaden för ett sådant jobb. Min fråga till är: Hur ser du på att ungdomsarbetslösheten är skyhög – ? Hur ser du på att våra ungdomars gymnasieresultat sjunker? Till och med skickar stöd på grund av alliansregeringens misslyckande med ungdomsarbetslösheten. Jag tror att du bor i en region som har fått stöd, och jag vet att har fått stöd. Tyvärr började dessa pengar inte jobba när man fick stödet, utan det skedde när det blev ett regeringsskifte. Är det inte dags att lämna det som inte fungerar och ta fram nya vägar, speciellt för de av ungdomarna som inte har kommit in på arbetsmarknaden? 30 (C) replik: Löser man problemen för ungdomar, , genom att göra det dyrare att anställa just ungdomar? Jag tror inte det. talar om att vi måste ta fram nya vägar. Innebär dessa nya vägar en ökning av kostnaderna för företagen i med 25 miljarder? Utvecklar det verkligen näringslivet? Jag tyckte inte att svarade på min fråga. Hon valde att välja ut en del av detta. Detta var exemplifieringar som fanns bland de 25 miljarder i skatteökningar som ni aviserar för svenska företag. Jag försöker en gång till. Hur bidrar 25 miljarder i skattekostnadsökningar för företagen till att utveckla näringslivet i , och vad är det för nya vägar för företagarna? 31 (S) replik: Du tog upp den avståndsbaserade vägslitageavgiften som exempel, . Som du mycket väl är medveten om är den under utredning. Utredningen är ännu inte klar, så vi vet ju inte hur vägslitageavgiften ska se ut. Hur man ska lyckas få folk i arbete handlar ju om rätt kompetens. Företagen sökte 80 000 personer att anställa, men det gick inte att hitta rätt kompetens. , tycker inte du som jag att det borde ha satsats pengar på att höja kompetensen hos unga och äldre så att de kan ta de jobb som finns på arbetsmarknaden? När du är ute och besöker företag, får inte du samma budskap som jag får, nämligen att det behövs kompetens? Det är det som vi ska erbjuda, det är det som vi ska utbilda både ungdomar och äldre till. Det är det budskap som jag får. Vi har olika synsätt. Jag anser att man ska lyfta hela vägen så att företagen hittar dem som de vill anställa. Ni har ju gjort precis tvärtom genom att till exempel skära ned på antalet yrkeshögskoleplatser och på universitetsplatser. Ni minskade anslaget till gymnasieskolan.