prot · H20960 · 2015-02-13 00:00:00 — Det som är mycket speciellt i dessa frågor är att det sällan har blivit en kvalificerad majoritet. Dessa frågor har tidigare lyfts upp till jordbruks- och fiskerådet för beslut. Där var det samma regler, nämligen att förslagen skulle antas med kvalificerad majoritet. Det har inte heller uppnåtts . GMO-frågan är känslig i EU-sammanhang. Sedan har man ändrat förordningen, och ska detta över huvud taget inte hanteras i ministerrådet. Det blir en så kallad omprövningskommitté, där den svenska EU-ambassadören företräder vårt land. Där krävs det också en kvalificerad majoritet. Sedan kan kommissionen fatta beslut. Om man tittar på de positioner som ska förankra i utskotten i riksdag är det frågor som behandlas på ministerrådet. Det finns nog en hel del att fundera på när man hanterar dessa frågor i fråga om beslutsprocessen och om att säkerställa en långsiktigt bra livsmedelsförsörjning, både nationellt och globalt. Men man kan inte tro att det är en fråga – GMO – som löser detta. Bioteknik är inte bara GMO. Växtförädling är inte heller bara GMO. Det finns många olika parametrar som måste till för att lösa såväl den globala livsmedelsförsörjningen som den nationella livsmedelsförsörjningen. 13 (M): Landsbygdsministern talar om GMO och GM-grödor som om det är någonting som ligger i en mycket avlägsen framtid. Så är inte fallet. Genmanipulerade växter och framtidens livsmedelsförsörjning genom växtförädling är här och . De används i många andra länder runt om i vår värld, och det är tråkigt att inte ges möjlighet att vara med i fråga om detta och kunna producera mer, bättre och miljösmartare produkter. Ministern talar om omprövningskommittén när det gäller hanteringen av GMO-ärenden. Jag är glad att ministern reder ut en del frågetecken som har funnits i dessa diskussioner. Det är dock tråkigt att omprövningskommittén inte får direktiv från och riksdag om hur man ska ställa sig till framtidens växtförädling eftersom regeringen väljer att ducka i frågan. Alliansregeringen arbetade hårt med att regelförenkla för svenskt jordbruk. Vi ville inte lägga extra pålagor på jordbruket utan öka möjligheterna och göra det enklare och billigare för företagare att driva sin verksamhet. Den här regeringen lyser dock till viss del med sin frånvaro när det gäller framtida beslut. Men det finns en del orosmoln inom den framtida livsmedelsförsörjningen, och de gäller ytterligare pålagor, regler och framför allt skatter för det svenska jordbruket. GMO-grödorna skulle kunna innebära ett ytterligare spår eller ben för svenskt lantbruk att stå på. Jag väljer att se positivt . Jag ser fram emot att höra mer om ministerns planer på livsmedelsstrategi och förädling , och jag hoppas att vi får möjlighet att diskutera detta mycket . 14 Statsrådet (S): Vi har haft en del GMO-odling i , bland annat stärkelse i potatis. Men det förekommer inte , och vi har ingen odling av produkter som är GMO-baserade. EU-förordningen innebär att även om det finns ett godkännande inom EU kan man på nationell nivå förbjuda att detta utsäde används i produktion i respektive land. Så är regelverket . När det gäller jordbrukspolitiken är det faktiskt Alliansen som har haft ansvar för den . har faktiskt 6 000 jobb försvunnit från svenskt jordbruk. Det är ett resultat av jordbrukspolitik med Alliansen. Det har lett till minskad livsmedelsproduktion. Det som vi nu gör från samarbetsregeringen är att vi tar tag i frågan genom en nationell livsmedelsstrategi där vi har för avsikt att väsentligt öka svensk livsmedelsproduktion så att den också blir en ännu större exportnäring. är svensk livsmedelsexport ungefär 50 miljarder, och det finns ett utrymme för mycket mer med tanke på de förhållanden som vi har. Det är alltså som man tar tag i detta. Men tyvärr har Alliansen varit oerhört passiv i dessa frågor . Det är någonting som vi måste rätta till. Att man avstår från att rösta när det gäller GMO innebär inte ett nej. Det innebär inte heller att vi säger att vi inte förlitar oss på vetenskaplig rådgivning. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2014/15:241 om Djuromsorgsprogrammet för grisar 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag ska göra för att stärka omsorgen om grisar i . Han har också frågat om jag kommer att verka för att uppfödningsmetoder som inte är godkända, såsom de inom Djuromsorgsprogrammet, inte får någon förlängning. har ett starkt skydd för livsmedelsproducerande djur, och det ska vi vara stolta över. Ett gott djurskydd är positivt inte bara för det individuella djuret, det kan dessutom leda till bättre produktionsresultat. Jag vill särskilt framhålla den svenska modellen med förebyggande hälsoarbete och ett gott djurskydd, vilket har resulterat i att har den lägsta antibiotikaanvändningen till djur inom EU. Man måste också komma ihåg att djurskydd även är en viktig fråga för många konsumenter. Våra svenska djurbönder befinner sig just nu i av särskilt hård konkurrens, och som landsbygdsminister vill jag verka för att den svenska näringen stärks. På så sätt kan vi värna om den svenska modellen. En viktig del i arbetet med att stärka näringen är regeringens kommande livsmedelsstrategi, och i det sammanhanget måste våra svenska mervärden lyftas fram. En annan viktig del är det internationella arbete som gör för att sprida våra höga ambitioner inom djurhållning, såväl globalt som inom EU. Det är också viktigt, både för djurvälfärden och ur konkurrensperspektiv, att verka för att gemensam lagstiftning och överenskommelser efterlevs i andra länder. Vad gäller det försök om hållande av grisar som den svenska näringen genomfört vill jag förtydliga att detta är just ett försök. För att göra en sådan studie krävs dels ett verksamhetstillstånd av , dels ett godkännande från en djurförsöksetisk nämnd. Dessa myndighetsbeslut är ingenting jag som minister kan, eller ska, lägga mig i. 16 (V): Jag tackar för svar på min interpellation om det så kallade Djuromsorgsprogrammet för grisar. Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är en väldigt missledande beteckning. Det grisexperiment vi nu ska debattera, och som omfattar omkring 100 000 grisar och ungefär 4 000 suggor i , syftar nämligen till att sänka ambitionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Jag instämmer med landsbygdsministern i att svensk grisproduktion och svensk livsmedelsproduktion över lag är satt under extremt hård konkurrens. Vi är nu en del av EU:s inre marknad, där det råder full och fri konkurrens, och det är svårt för enskilda länder att ha mycket högre standarder. Detta är något varnade för inför EU-omröstningen, och ser vi resultatet. Det är någonting vi måste hantera. I det vägval jag ser att vi står inför måste vi ändå fråga oss vilken väg vi vill att svensk livsmedelsproduktion ska välja. Ska vi gå mot en djuruppfödning med en ytterligare intensifiering, ännu mer fabriksliknande förhållanden och ännu mer förhållanden som är så långt ifrån ett naturligt beteende man kan komma – eller vill vi ha en djuruppfödning som respekterar det som faktiskt står svensk djurskyddslags § 4, nämligen möjligheten till ett naturligt beteende? Jag tycker ju att det senare är det helt avgörande. Det är också det vi i kan vara stolta över, . När du talar om den svenska modellen gäller det högre nivåer just på djurvälfärdens område. Vi ser på flera områden att det svenska djurskyddet är satt under hård press. Det finns ett hårt tryck från en del av mjölkbönder, som vill ha – som jag ser det – försämrade betesförhållanden för svenska mjölkkor. Vi vet att tusentals grisar går till export för intensivuppfödning i andra länder och även till slakt, till exempel i och . ser vi alltså det här experimentet med ungefär 100 000 grisar som ska födas upp på ett sätt som inte är förenligt med svensk djurskyddslagstiftning. Detta avslöjades av P1-programmet . Det handlar om att de svenska suggorna ska kunna fixeras, alltså hållas fast, på ett sådant sätt att de inte ens kan vända sig om. De kan inte röra sig; de kan egentligen bara lägga sig ned och stå upp, och man ska även ha in fler grisar på samma yta som . Kultingarna, alltså suggans barn, ska få tillbringa med suggan än vad som är gängse i svensk grisuppfödning. Detta finansieras delvis med våra skattepengar; har anslagits från . Jag tycker att det här är så långt ifrån § 4 i svensk djurskyddslag om naturligt beteende man kan komma. Det har fått väldigt hård kritik från djurskyddsorganisationer, enskilda forskare, enskilda grisuppfödare och även flera av oss politiker. Jag skulle vilja fråga : Om vi tillåter sådana metoder, vad är då egentligen kvar att vara stolt över i svensk djuruppfödning? Jag vill också fråga när förslaget till en ny djurskyddslag kommer. Det är någonting som lades fram . Där skulle vi kunna lägga fram förslag som just stärker skyddet av djuren. 17 (MP): Jag tackar ministern. Jag höll själv på att sätta kaffet i halsen när jag hörde på radion om Djuromsorgsprogrammet, som bland annat innebär fixering av suggor. Jag trodde att vi för länge sedan hade kommit bort från sådant i svensk djurhållning och att vi var stolta över att ha en bättre djurvälfärd än många andra länder. Precis som ministern framhöll är det även en konkurrenskraft – något vi slår oss för bröstet för och visar upp utomlands. Det är inte bara ett etiskt ställningstagande utan som sagt också en konkurrensfördel. Bra djurhållning ger bra och eftertraktad mat. Vi vill ju inte gå tillbaka till någonting vi redan vet är sämre, i det här fallet för suggans väl och ve och även för de andra grisarna i det omfattande Djuromsorgsprogrammet. Det är väldigt konstigt att göra det i som denna, när konsumenterna inte bara här hemma utan även på den europeiska marknaden har fått upp ögonen för bra, reko mat och efterfrågar det. En annan anledning till att jag studsade när jag hörde om detta var att man pratade om att vi måste ha mer forskning om det. Det är lite märkligt, för fixering av suggor är fortfarande stort i många andra länder samt ett gammalt påfund som vi har hållit på med i . Det finns gott om dokumentation om detta. Det saknas inte heller dokumentation om fixering och hur det påverkar suggor, till exempel. Den är entydig: Det minskar deras välfärd. Det finns även studier som visar på effektivare metoder än just fixering, om det nu handlar om att minska dödligheten bland kultingar. Problemet är förstås att de kostar mer, men då kanske man får ta tillbaka det i priset samt se till att man har en konkurrensfördel som man får ut till konsumenterna. Det största problemet med att i det här fallet suggor ligger ihjäl kultingar är nämligen att vi har avelsdjur som ger större och större kullar. Jag och står upp för en god djurhållning där djur får vara de biologiska varelser de är och inte bara produktionsenheter. Precis som ledamoten tog upp har vi en stark djurlagstiftning, och den ska vi värna om och framhålla. Forskningen visar att även grisar som kommer från strikta avelslinjer där grisarna har varit i avel i många generationer är kännande och mycket intelligenta varelser. Får de bara chansen att komma ut visar de exakt samma beteende som sina förfäder vildsvinen. De bökar i 8–och springer omkring. En sugga kan gå kilometervis bara för att hitta den perfekta platsen att bygga sitt bo på när hon ska föda sina kultingar. Hon kan bygga bo i . Att fixera en sådan varelse och hindra den från detta naturliga beteende, vilket det står om i svensk djurlagstiftning, tycker jag därför är helt fel och oetiskt. Det är inte den vägen vi vill gå – snarare tvärtom. Vi ska ha ett starkt djurskydd, och vi ska stå upp för det svenska djurskyddet. Det ger lägre antibiotikaanvändning, precis som ministern sa, och det ger friskare djur. Det är det som är framtiden. Jag vill fråga ministern hur vi ska framhålla det svenska djurskyddet och hur vi ska öka konkurrenskraften i det här. Jag hoppas att vi kan få till att den svenska modellen har en fortsatt hög svansföring, om än med knorr, även på detta område. 18 Statsrådet (S): Låt mig först säga att vi ska ha en bra djurvälfärd och att vi måste stärka den djurvälfärd vi har. Det är regeringens ambition, vilket också är tydligt uttalat i statsminister regeringsförklaring. Vi har ett gott djurskydd inom den svenska grisuppfödningen. Våra svenska grisar har knorren kvar, och vi har väldigt låg förbrukning av antibiotika inom grisuppfödningen. Men vi kan inte blunda för att vi har problem. Vi har faktiskt ett av högsta dödlighetstal för spädgris – , mot ett snitt på i . För mig är det inte god djurvälfärd om så många spädgrisar inte överlever. Det är klart att man måste ta tag i detta. Det handlar om att förbättra. Vi måste hitta system för att förbättra djurvälfärden, ständigt och jämt. Jag tror faktiskt inte att varken näringen eller våra myndigheter har någon ambition att sänka nivån när det gäller gott djurskydd, och man kommer inte heller att låta det hända. Det handlar ju om att lyfta fram de svenska mervärdena, vilket vi kanske har varit lite dåliga på. Det är även en del i den nationella livsmedelsstrategin, alltså att lyfta fram de mervärden som finns i svensk livsmedelsproduktion – i alla led. Utredningen om djurvälfärd är en jättestor utredning, en 30–lunta, och det är väldigt många remissvar på den som just nu behandlas på departementet. Det kommer säkert att ta innan man har kunnat gå igenom alla remissvaren. Den gamla lagstiftningen antogs 1988/89, och mycket har hänt , så visst finns det all anledning att se över den och förändra saker. Och de måste förändras i en sådan riktning att det stärker djurvälfärden, inte försvårar den. När det gäller det särskilda projektet hoppas jag att ni har respekt för att jag som statsråd inte kan gå in och värdera en myndighet som ger ett försökstillstånd enligt lagstiftningen. Den rätt som de har kan, ska och vill jag heller inte värdera. 19 (V): Jag frågade i min interpellation vad ministern ämnar göra för att stärka svensk djurvälfärd, inte försämra den, och jag tycker inte att svaret är helt uttömmande. Därför ville jag också veta när förslaget till en ny djurskyddslag kommer. Det svaret var heller inte glasklart. Frågan utreddes, och det lades fram ett förslag till ny svensk djurskyddslag . Remisser har tagits in, och det här har beretts väldigt . Jag vill minnas att under den tidigare borgerliga regeringens tid var , och överens om att vi ville ha en ny svensk djurskyddslag. Vi var besvikna på den borgerliga regeringen för att inget kom. Jag har tittat på regeringens lista över kommande propositioner, och det står ingenting där om en ny svensk djurskyddslag. , det gör mig en smula besviken, minst sagt. Jag skulle vilja att du ger besked. När kommer den nya svenska djurskyddslagen? Som ministern säger kan inte ministrar gå in och styra exakt vad enskilda myndigheter fattar för beslut. Men vi ska komma ihåg att det här grisexperimentet syftar till att sänka nivåerna i svensk djurskyddslag och svensk djurskyddsförordning. Experimentet har fått i stöd från . Jag tycker att det är viktigt att vi signalerar att vi vill ha ett bättre djurskydd i , att vi inte kommer att medverka till att sänka nivåerna. Det är en politisk diskussion, ingen myndighetsdiskussion. Det skulle jag vilja höra klart och tydligt från . Annars blir det en återgång till gamla tiders uppfödningsmetoder, som från mycket riktigt säger, och det kan väl inte vara framtiden för svensk djuruppfödning. Jag skulle också vilja ställa en fråga till , eftersom han tar upp den kommande livsmedelsstrategin. Vi i är väldigt nyfikna på den. Jag skulle vilja veta om du i uppdraget till en ny svensk livsmedelsstrategi kommer att vara tydlig med att det inte handlar om att sänka nivåerna i svensk djurskyddslagstiftning och svensk miljölagstiftning, utan att vi tvärtom ska höja nivåerna, och att vi ska konkurrera med omvärlden med ett bättre djurskydd och en högre miljöstandard, alltså inga sänkningar av dagens nivåer. Det tycker jag vore väldigt bra att få höra från dig. har rätt i att det är ett stort problem att vi har en hög dödlighet av spädgrisar i svensk grisproduktion. Men lösningen kan väl inte vara en ytterligare intensifiering, att ha ännu fler grisar på en begränsad yta. Lösningen kan väl inte vara att hålla fast suggorna , som det här försöket syftar till, så att de inte ens kan vända sig om, böka och göra allt som är deras naturliga beteende, som från tog upp. Det, , kan väl ändå inte vara framtiden. Om det inte är framtiden ska vi inte heller ha sådana här grisprojekt. Jag har sett att i har dragit igång ett forskningsprojekt om fixering av suggor framöver. Det är illavarslande. 20 (MP): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag förstår och tycker att det är bra att ministern inte går in och berättar vad myndigheter och andra ska göra, för det vore helt fel. Däremot tycker jag att det är viktigt att regeringen berättar vad man tycker är viktigt och kan signalera vilken typ av matproduktion vi vill ha. I den livsmedelsstrategi som är på väg kan det förstås lyftas fram att den svenska modellen för djurskydd faktiskt är en konkurrensfördel och att vi ska stärka djurskyddet. Jag hoppas att vi kan jobba fram det och vill tacka för debatten. 21 Statsrådet (S): Vad försöket kommer fram till vet inte jag , men jag är säker på att det kommer att utvärderas. Jag är också säker på att det kommer att bli fler försök både inom den här näringen och i andra näringar. För att djurskyddet ska förbättras krävs det också försök. Jag som statsråd kan inte gå in i detaljer och säga: Det där och det där får ni inte göra. Försök inte att få mig in i den fållan! Där tänker jag inte vara, för då kommer jag att bli KU-anmäld direkt. Den risken tänker jag inte ta. Tydlighet – jo, det behövs en ny lagstiftning kring detta, men för att den ska bli bra tar det lite tid. Jag håller med om att den borgerliga alliansregeringen tog på sig massor av år, och jag förstår att har stora förhoppningar om att samarbetsregeringen ska vara snabb – nu har det gått knappt . En ny lagstiftning kommer, men jag har ingen tidsplan. Det här jobbet måste göras ordentligt. Det behöver göras förändringar, för den lagstiftning som sattes på plats /89 kan inte vara en bibel som gäller för tid och evighet. Det behövs säkert förändringar på många områden kring det här. Ambitionen är att stärka djurskyddet, inte att försämra det. Sedan finns det ett väldigt viktigt arbete kring de här frågorna i EU, där vi är med och påverkar hela EU i rätt riktning, för där finns många brister som inte finns hos oss. Det är till och med så att man inte följer de EU-gemensamma reglerna, så där har vi ett jättejobb att göra. Vi får inte bara se det här i ett nationellt perspektiv utan i ett större perspektiv. 22 (V): Jag har här i min hand en skrivelse som har kommit från Eurogroup for Animals, en stor paraplyorganisation baserad i som består av 45 europeiska djurskydds- och djurrättsorganisationer. De skrev det här brevet till dig, , för ungefär sedan. De uttrycker där sin största oro och besvikelse med anledning av grisexperimentet. De är rädda för att det kan skapa ett farligt exempel för resten av när som är känt för att ha väldigt höga ambitioner på djurområdet nu arbetar för att sänka dem. Jag tycker att ministern ska ta sådana här reaktioner på allra största allvar, liksom kritiken från våra ledande forskare och enskilda uppfödare som inte vill ha intensifiering och fabriksliknande förhållanden . Politik är också ledarskap. Det handlar om vad du och jag säger, inte minst du som minister. Det är bra att det handlar om att höja nivåerna. Men du var inte riktigt tydlig ändå, till exempel i svaret på min fråga om den framtida livsmedelsstrategin. Kan du säga att det i dina direktiv för den strategin handlar om att höja nivåerna på svenskt djurskydd och svensk miljölagstiftning och om att vi inte ska konkurrera med sänkta ambitioner? Jag är oroad över att det inte finns någon tidsplan hos regeringen för framtagandet av en ny djurskyddslag. Jag hoppas att en sådan kommer efter den här debatten. Jag vill härmed tacka för debatten. Jag tycker att den delvis har varit klargörande. Men det är väldigt viktigt att vi sätter fokus på att vi ska förbättra djurskyddet i , inte försämra det. 23 Statsrådet (S): Ja, jag har fått det där brevet. Jag tror att det var . Det är klart att jag har läst igenom det. Jag har försökt vara tydlig i den här debatten, och när samarbetsregeringens regeringsdeklaration lästes upp framkom det väldigt tydligt att vi ska stärka djurvälfärden i . Det som tyvärr inte står är att dödligheten bland spädgrisar hos oss är bland de högsta. Det kanske man skulle ägna sig åt ett tag. Är det bra djurvälfärd? Vi måste göra någonting åt det. Så här kan vi inte ha det! Vad exakt vetenskapen och branschen hittar för metoder kan jag inte gå in och värdera som statsråd. Det har jag inte möjlighet att göra på det sätt som en ledamot kanske kan. Det blir ministerstyre om jag börjar sätta mig på myndigheter. Det tänker jag inte göra. När det gäller livsmedelsstrategin sa jag tydligt att det i mycket stor utsträckning handlar om att lyfta upp de väldiga mervärdena i svensk livsmedelsproduktion. Det talas oftast från visst håll om att vi har hårda regler och att de borde försämras i stället för att vi lyfter fram våra mervärden. Det är som om skulle säga att krockkuddarna ska tas bort i stället för att prata om att det är bra att ha krockkuddar. Det är bra med hög djurvälfärd, mindre antibiotika och miljövänliga produkter, för livsmedel är hälsa. Det här måste vi koppla ihop mycket mer. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2014/15:247 om rättsosäkert läge för bönderna 24 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att skjuta upp tillämpningen av de nya reglerna till 2016 vad gäller ansökningar . har vidare frågat hur jag ser på kravet att alla regler ska vara beslutade och kommunicerade senast . Jag vill inleda med att säga att det alltid är önskvärt att nya regler finns på plats för att ge företagen bästa möjliga förutsättningar att anpassa sig. Det är angeläget att företagen kan få tidig information, men måste den vara korrekt och inte vilseleda företagen. De svenska reglerna för jordbruksstöd baseras på EU-bestämmelser, och när det gäller landsbygdsprogrammet ska de svenska reglerna även godkännas av kommissionen. Det gör att vi är beroende av EU-processen, som i det här fallet har varit lång och utdragen. Under de givna förutsättningarna har vi och myndigheterna arbetat hårt för att få alla utestående regler på plats , och jag kan intyga att vi har våra svenska jordbrukares bästa för ögonen. Vad gäller möjligheten att tillämpa gamla regler för stöd och ersättningar inom landsbygdsprogrammet även är detta inte tillåtet enligt . En sådan möjlighet fanns , och den har vi utnyttjat, men är det de nya reglerna som gäller. Inte heller för förgröningen ger oss någon möjlighet att skjuta upp tillämpningen av de nya reglerna till 2016. För direktstödet och förgröningen är de flesta nationella regler redan beslutade. Den nationella förordning som reglerar åtgärderna i landsbygdsprogrammet kommer att beslutas av regeringen efter att det svenska landsbygdsprogrammet godkänts av . Under förutsättning att godkänner programmet eller räknar jag med att den svenska förordningen ska finnas på plats . Avslutningsvis vill jag poängtera att jag kommer att fortsätta jobba för att det landsbygdsprogram som till slut godkänns är utformat så att det ger goda förutsättningar för att stärka utvecklingen i svenska jordbruksföretag och på den svenska landsbygden. 25 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det var väldigt bra att statsrådet i svaret påpekade att regler ska finnas på plats. Det gäller både företag och näring, och jordbrukarna tillhör näringen. Att komma med regler för sent är enligt mitt förmenande absolut inte okej alls. Problemet kvarstår dock. Därför är jag lite förbryllad över svaren.