prot · H30946 · 2015-12-15 00:00:00 — Ja, Socialdemokraterna ställde upp på majoriteten av innehållet i rovdjurspropositionen. Vi trodde nog att regeringen nogsamt hade utrett det här. Vi trodde nog att regeringen hade beredskap för vad som kunde hända. Även den här gången, precis som det var under den borgerliga regeringen, har regeringspartierna olika ingångsvärden. Vi har olika saker som vi värderar olika högt. Vi värderar högt att förvaltningen ska vara långsiktigt hållbar och trovärdig både ur ett perspektiv rörande den biologiska mångfalden och ur ett förvaltningsperspektiv så att landsbygdsborna, naturorganisationerna, vargen, björnen, järven, kungsörnen och så vidare ska kunna känna: Vi litar på det här; det här gäller nog. Vi vill komma bort från det som den borgerliga regeringen höll på med och ändrade lite här och där och sedan sa: Oj, det var ju inte meningen att det skulle bli så här. 203 (C) replik: Vill man göra saker och ting grundligt ska man inte ha remissmöten där man kallar samman en stor församling som har någon timme på sig att redovisa sin uppfattning. Då skickar man väl i stället ut förslaget på remiss och ger organisationer och medborgare i möjlighet att tycka till under ett par . Men i det här fallet var det så förtvivlat bråttom att man var tvungen att ha ett möte ganska tätt inpå att kallelsen hade skickats ut. Det är väl inte att göra saker och ting på ett trovärdigt och hållbart sätt om man nu vill göra en förändring, vilket Socialdemokraterna tydligen har lovat att göra. Det är det som vi, som jag har sagt , vill motverka genom det här tillkännagivandet. Det ger en otrygghetskänsla hos människor som berörs, och det är frustrerande att lyssna till dem. Jag tror att håller med mig när jag säger detta. Det är frustrerande att lyssna till människor som lever med de här stora rovdjuren och har verksamheter i de här områdena. Låt oss förenas i beslut som håller för lång framtid. Ändra inte på det som de facto fungerar. 204 (L): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, ifall ingen har gjort det tidigare. Jag tänker inte recensera vad som är stolligt eller inte när det gäller tillkännagivanden. Jag kan nog ta fram åtskilliga saker som var betydligt stolligare än detta från vi hade omvända roller, under alliansregeringen. Jag tycker att tar till överord när han talar om dessa frågor. Och om frågan är liten eller stor beror helt på vem man frågar. Jag berörs inte av detta i min hembygd. Det är en liten fråga där. En undersökning om vargfrågan visade att den var betydligt större bland centerpartistiska kvinnor i västra än bland yngre miljöpartistiska män på Söder. Det är klart att det är på det sättet. Men det innebär inte att frågan skulle vara bra eller dålig. Jag instämmer med mina allianskollegor . Det blir såklart en del upprepningar, men jag ska försöka ha en annan vinkel. För Liberalerna är utgångspunkten i riksdagsbeslutet viktig. Av allt att döma är vi överens om det. Det hette då att det långsiktiga målet för rovdjurspolitiken skulle vara att ”varg, björn, järv, lodjur och kungsörn i ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas”. Jag tror att vi ska tala om dem allihop här. I detta ligger naturligtvis en målkonflikt som måste hanteras på bästa sätt. Den rovdjurspolitik som det beslutades om 2013 hade det som mål. I fråga om rovdjursförvaltningen, och allt annat också för den delen, gäller det att trygga gynnsam bevarandestatus. En annan del när det gäller lagstiftningen är att det ska finnas acceptans hos dem som berörs; de ska tycka att det finns en legitimitet i beslutet. Lagstiftning som inte har det har svårt att verka fullt ut. En av huvudpunkterna i beslutet som togs 2013 innebar också att beslutsfattandet kunde regionaliseras ytterligare. På det sättet kom man närmare de personer som berörs. Det har inte nämnts här tidigare. Men det var en viktig del. De länsstyrelser som har fått det delegerat fattar beslut utifrån kunskaper om det område som de beslutar om. En av de centrala delarna är att man flyttade besluten närmare dem som berörs av detta i sin vardag. Debatten handlar egentligen inte om det. Vi har haft andra debatter om vargens bevarandestatus. Det här handlar om hur vi hanterar beslutsfattandet. Problemet i processen har varit att regeringen inte har lämnat några klara besked om varför de vill ändra den gällande ordningen, trots att beredning har pågått i utskottet. Ändrar de på grund av att de är tvungna? Eller vill de göra ändringar ändå? Vissa från regeringssidan här ger sken av att man är tvungen. Andra vill ändra ändå. Vi fick inte klara besked om det under den beredning som pågick. Liberalerna är naturligtvis fullt medvetna om att driver två överträdelseärenden mot . Det pågår också en prövning i om ett beslut fattat av ifall licensjakt kan tas upp till prövning, trots att det inte får överklagas enligt jaktförordningen. Vi tycker att det är självklart att avgöranden i dessa processer bör avvaktas innan vi beslutar om förändringar. Men det kanske är på det sättet att man vill ha förändringar ändå. fungerar på det sättet att vi får en respit. Det fick vi ändå bra kunskap om under beredningen. Det fanns spekulationer om böter och annat. Men det var alldeles solklart att får respit att förändra vårt sätt ifall säger att vi inte följer den. Men frågan föll på det. Om det skulle komma till den punkten att vi – nu blir det lite spekulationer här – ändå tvingas ändra en ordning som vi tycker fungerar ganska bra duger det inte att ha det förfaringssätt som vi haft , med korta kallelser till remissmöten, vilket tog upp. Då måste man ha en ingående dialog med dem som berörs. Det gäller både enskilda och intresseorganisationer. Det handlar just om legitimitet. Att skynda fram skapar misstänksamhet. Om detta är stolligt eller inte får vi kanske diskutera, . Det känns inte bra att de uttrycken används när vi lägger fram förslag i riksdag. 205 (V) replik: Jag sa att det här är ett stolligt förslag. Jag hade också kunnat säga att det är ett totalt substanslöst och genompopulistiskt förslag. Det är precis vad jag tycker. När vi gör ett gediget arbete, tar hjälp av vår utskottspersonal, kallar till oss regeringens företrädare och vår expertmyndighet ska det gälla frågor som är konkreta och som gör skillnad för människor. finns det inget konkret förslag från regeringen. Det finns artiklar i tidningar, och det finns en utredning som har lämnat ifrån sig en promemoria. Men det finns inget konkret förslag. Jag tycker inte att man ska lägga fram ett förslag om vilka förslag regeringen inte får komma med, innan regeringen ens har kommit med ett förslag. Det brukar kallas negativa tillkännagivanden när en majoritet i kammaren försöker stoppa regeringen innan de ens agerar. Det var det jag menade står i strid med regeringsformen. Där står det faktiskt att regeringen har rätt att presentera konkreta förslag för kammaren. Sedan ska vi ta ställning till dem. Det här är ingen konkret, parlamentarisk eller seriös behandling. Den här formen av utspel – det är vad det är – tycker jag underminerar förtroendet för det som vi sysslar med här inne. Du talade om referensnivån för vargar, , och den tidigare propositionen som vi i röstade emot. Vi menade att det spann som ni föreslog då var helt ovetenskapligt. Vilken vetenskaplig grund har spannet på 170–270 vargar egentligen? 206 (L) replik: Jag nämnde inte referensnivåer. Men jag kan svara på den frågan ändå, trots att debatten inte riktigt handlar om det. När vi hade den diskussionen tyckte Liberalerna att antalet kanske inte var det viktigaste. Det viktigaste var att man ska ha en stark, genetiskt frisk vargstam med gynnsam bevarandestatus. Men vi gjorde ändå bedömningen att det kan vara ganska rimligt att det ska ligga inom det spannet, på 170–270 vargar. Det har också att göra med vilken invandring man kan ha och så vidare, vilket vi har diskuterat. Men dagens diskussion handlar inte riktigt om det. tog upp regeringsformen. Ja, regeringen har väl rätt att lägga fram förslag till riksdag. Men det gjordes ju tillkännagivanden så sent som . Det är en tydlig signal till regeringen att det inte finns någon majoritet i riksdag för att förändra den förvaltning av rovdjuren som råder, om det inte tillstöter någonting. Om vi inte är tvungna att ändra förvaltningen tycker vi att det här fungerar bra. 207 (V) replik: Jag tog upp referensnivån 170–270 vargar som ni föreslog i er proposition och som röstades igenom i . Jag menar att den nivån inte vilar på vetenskaplig grund. Den var helt i strid med det rigorösa, demokratiska och inkluderande arbete som bedrev. Man lade fram ett väldigt omfattande förslag innan ni fick igenom er proposition i . Det var ju du själv, , som pratade om att det var så viktigt att vargen ska ha en gynnsam bevarandenivå. Då tycker jag att vi i inte ska snyta ur oss några siffror som vi tycker låter bra och som säkerställer att man kan fortsätta att jaga varg framöver. Det här måste vila på vetenskaplig grund. Det var just ett sådant arbete som hade bedrivit . Det arbetet kastade ni i papperskorgen, och det tycker jag var väldigt beklagligt. Det som ni sysslar med i och med det här tillkännagivandet är att säga till regeringen – och jag är inte på något vis en regeringsrepresentant – vad den får göra innan den ens har kommit med ett förslag. Jag tycker att det är viktigt att vi värnar om de procedurer som vi har här. Annars tror jag att vi urholkar förtroendet för det vi gör. Jag tycker att det är fel att man säger till regeringen, innan den ens har kommit med något förslag, vad den inte får göra. När regeringen väl har kommit med ett förslag, då respekterar jag er och även min egen rätt som oppositionspolitiker att kritisera, att motionera och att försöka ändra på det. Men att gå ut med negativa tillkännagivanden och försöka att stoppa saker innan de ens har kommit till stånd, det är bara att förvirra människor och underminera förtroendet för det som vi gör, ärligt talat. 208 (L) replik: Jag vill hävda vår rätt att göra ett tillkännagivande. Jag sa i början av mitt anförande att under alliansregeringen kan nog hitta tillkännagivanden av negativ art. Jag, som satt i trafikutskottet, var med om detta åtskilliga gånger som stöddes av utan att man darrade på manschetten. Att recensera vad som är stolligt och inte tycker jag att vi kan lämna därhän. Regeringen har rätt att lägga fram förslag, och vi har rätt att föreslå tillkännagivanden; det kan vi väl vara överens om. Jag tror inte att vi förhindrar regeringen att lägga fram sitt förslag, men då vet regeringen åtminstone vilken politik som det finns majoritet för i riksdag. Referensvärden är inte det som vi diskuterar . När det gäller vetenskaplig grund kan vi väl, , vara överens om vargstammen har utvecklats positivt i det här landet. Stammen startade ju från noll och är nu uppe i ett antal hundra individer. Det som vi från Liberalerna såg som det största problemet var genetiken, att det behövdes invandrade vargar. Det kan vi väl tycka är bra båda två. Jag tycker fortfarande att det här tillkännagivandet har sin högsta relevans i sammanhanget. 209 (KD): Jag yrkar bifall till utskottsinitiativet, vilket innebär att tillkännager för regeringen att den bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som har beslutat. När det handlar om skyddsjakt säger det sig självt att det är bråttom med att verkställa beslutet. Det passar sig inte med långa överklagandeprocesser i domstolar. Den utredning som regeringen har låtit tillsätta har presenterat ett förslag som innebär att beslut om skyddsjakt åter ska prövas i domstol. Frågan om jakt på de stora rovdjuren handlar ytterst om möjligheterna att bedriva djurhållning i . Vill vi ha bort den svenska djurhållningen, som ligger främst i världen när det gäller djurskydd, miljöhänsyn och minst användning av antibiotika, som möjliggör för öppna landskap och biologisk mångfald, då ska vi försvåra för djurägarna att ta hand om sina djur. Då kan vi följa regeringen och dess utredare, förslag och promemorior. Men, herr talman, om vi vill ha en hållbar svensk djurhållning och livsmedelsproduktion, då måste vi lyssna på vad djurägarna själva säger om hur de upplever sin situation, vilka konsekvenser det får – inte bara ekonomiska utan också psykologiska och sociala – när man tvingas att ta hand om de blodiga kadavren från sina egna djur. Vi har kunnat ta del av hemska berättelser i olika medier runt om vårt land, i , i utanför , i , i Rasbo utanför , i Molstaberg utanför och i . Det är bara axplock av drabbade djurägare under detta år. Regeringen vill öka domstolarnas inflytande över rovdjurspolitiken. Detta vore olyckligt. För att människa och rovdjur ska samexistera krävs olika avväganden mellan motstridiga intressen. Det handlar om hur vi väger saker som bevarandestatus, naturvårdshänsyn, biologisk mångfald, äganderätten, ekonomiska och sociala värden, livskvalitet, demokratiska påverkansmöjligheter och så vidare. Alliansregeringen lämnade en väl genomtänkt proposition om rovdjurspolitiken 2013. Det är beklagligt att Socialdemokraterna nu vill låta ändra på denna välbalanserade politik. Detta riskerar att leda till ökade motsättningar. I längden skadar det möjligheterna till en hållbar samexistens mellan människa och rovdjur. Den viktigaste framgångsfaktorn för livskraftiga rovdjursstammar är acceptansen hos människor i närområdet. Detta bekräftas av , som i sitt utredningsbetänkande SOU 2013:60 framhöll att en långsiktigt hållbar rovdjurspolitik i större utsträckning måste balansera landsbygdsnäringarnas, inklusive jägarnas, behov och åtgärder för bevarandet av biologisk mångfald. Kommittén ansåg att antalet rovdjursangrepp på tamdjur inte i någon del av får vara så högt att tamdjurshållning påtagligt försvåras eller omöjliggörs. I betänkandet skrev också utredningen att det är av mycket stor betydelse för den folkliga acceptansen och en central del av en fungerande förvaltning att ansvariga myndigheter kan fatta snabba skyddsjaktsbeslut. Utifrån ett demokratiskt perspektiv är det naturligtvis viktigt att regeringen respekterar tillkännagivanden. För oss kristdemokrater är det dessutom viktigt att beslut om jakt på rovdjur fattas nära de människor som berörs av besluten. Därför står vi fast vid en decentraliserad förvaltning av rovdjursstammarna. 210 (C): Efter att ha tagit del av mer eller mindre engagerade inlägg från talarstolen under den här debatten kan jag konstatera att kunskapen om vad som sagts här inte är särskilt klar hos alla ledamöter. Jag har hört ställa retoriska frågor om var förslaget finns. hade jag en interpellationsdebatt med klimat- och miljöminister . Jag citerar ur ministerns interpellationssvar: ”Regeringens intention är att säkerställa att beslut om jakt efter varg ska kunna överklagas till domstol.” Tydligare än så går det inte att tolka ministerns skriftliga interpellationssvar till mig. Vi följde också ett antal överläggningar kring vad detta innebär i praktiken. Jag fick inget svar på när regeringen tänker ta detta beslut. Regeringen kommer inte att lägga fram det här till kammaren. Regeringen har full rätt att ta detta beslut själv. Min fråga är: Kommer man att göra det innan licensjakten kan genomföras kommande säsong, alltså , eller inväntar man någon ytterligare säsong längre fram? Frågan är inte om regeringen avser att göra detta, utan när. Därför är det oerhört relevant att majoriteten i utskottet har kommit överens om det här initiativet, att man tydligt markerar vad majoriteten i kammaren står bakom för inriktning, att man försvarar beslutet och att man försvarar den nuvarande instansordningen och vädjar till regeringen att inte ändra den. Vad som har hänt är, som vi har hört tidigare, att det blivit väldigt många som går och funderar på vad det finns för förutsättningar inför kommande licensjakt. Vad finns det för långsiktighet och hållbarhet? Förtroendekapitalet för innevarande regering har naggats i kanterna , då man ägnat sig åt ifrågasättanden och satt igång utredningsarbete som öppnar nya frågeställningar när vi äntligen har fått en förvaltning som kommit i bruk. Som värmlänning vet jag vilka praktiska problem det innebär att ha för hög förekomst av varg i en population på en tämligen begränsad geografisk yta. Anser och övriga här att det är rimligt att ett län ska bära mer än hälften av samlade population av vargar? Kan vi förvänta oss en tydlighet när det handlar om att inte ändra instansordningen? Den praktiska konsekvensen när regeringen tar detta beslut kommer att bli att det leder till överprövningar. Så var det , och då avslogs de av . Men de kommer per automatik att leda till ytterligare överprövningar, vilket i sin tur kommer att öppna för att det inte blir någon verkställighet. Då kommer tillväxten att öka, och vi vet de socioekonomiska effekterna av detta. Vi vet vilka konsekvenser vi får bära lokalt. Vi vet förutsättningarna för fåraveln och fårnäringen och för övrig djurhållning. Vi vet hur det är att springa och jaga ett nötkreatur som ute i skogen snabbt förvildas på grund av att det skrämts av vargen. Så är det ute i bygderna. Vi vet att vi i stora delar av har en tredjedel så stor avskjutning av älg som . Jag vädjar verkligen till er som representerar regeringspartierna. Jag hoppas att ni gör allt ni kan för att se till att man försvarar nuvarande instansordning, så att det kan bli en långsiktig tydlighet i de här frågorna, och att man också når resultat i praktiken. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:48 Regeringens exportstrategi 2015/16:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2015/16:76 Kvalitetssäkring av högre utbildning Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelser skulle förlängas till och med . KOM(2015) 646 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen § 17 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2015/16:279 Kilometerskattens effekter på tillgången på biodrivmedel av (M) till klimat- och miljöminister (MP) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:487 Stängning av svenska moskéer av (SD) till statsrådet (S) 2015/16:488 Eftersupning av (S) till justitie- och migrationsminister (S) § 19 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2015/16:387 stöd till de barn som drabbas av kriget i av (V) till statsrådet (MP) § 20 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 8 anf. 44 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 87 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 9 anf. 134 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 181 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om vice ordförande i utskott § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2015/16:FiU3 1 (M) 2 (S) replik 3 (M) replik 4 (S) replik 5 (M) replik 6 (C) 7 (L) 8 (S) replik 9 (L) replik 10 (S) replik 11 (L) replik 12 (KD) 13 (S) 14 (KD) replik 15 (S) replik 16 (KD) replik 17 (S) replik 18 (C) replik 19 (S) replik 20 (C) replik 21 (S) replik 22 (M) replik 23 (S) replik 24 (M) replik 25 (S) replik 26 (V) 27 (KD) replik 28 (V) replik 29 (KD) replik 30 (V) replik 31 (C) replik 32 (V) replik 33 (C) replik 34 (V) replik 35 (KD) 36 (M) 37 (C) 38 (L) 39 (S) 40 (M) replik 41 (S) replik 42 (M) replik 43 (S) replik (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2015/16:JuU1 44 i (S) 45 (KD) replik 46 i (S) replik 47 (KD) replik 48 i (S) replik 49 (M) replik 50 i (S) replik 51 (M) replik 52 i (S) replik 53 (L) replik 54 i (S) replik 55 (L) replik 56 i (S) replik 57 (M) 58 i (S) replik 59 (M) replik 60 i (S) replik 61 (M) replik 62 (SD) 63 (M) replik 64 (SD) replik 65 (M) replik 66 (SD) replik 67 i (S) replik 68 (SD) replik 69 i (S) replik 70 (SD) replik 71 (MP) 72 (M) replik 73 (MP) replik 74 (C) 75 (V) 76 (L) 77 (SD) replik 78 (L) replik 79 (SD) replik 80 (L) replik 81 i (S) replik 82 (L) replik 83 i (S) replik 84 (KD) 86 (SD) replik 87 () replik 88 (SD) replik 89 () replik 90 (SD) 91 () replik 92 (SD) replik 93 () replik 94 (SD) replik (Beslut fattades under § 12.) § 9 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2015/16:UFöU1 95 Försvarsminister (S) 96 (SD) 97 (V) 98 Försvarsminister (S) replik 99 (V) replik 100 Försvarsminister (S) replik 101 (V) replik 102 (S) 103 (SD) replik 104 (S) replik 105 (SD) replik 106 (S) replik 107 (M) 108 (V) replik 109 (M) replik 110 (V) replik 111 (M) replik 112 (MP) 113 (V) replik 114 (MP) replik 115 (V) replik 116 (MP) replik 117 (C) 118 (L) 119 (V) replik 120 (L) replik 121 (V) replik 122 (L) replik 123 (KD) 124 (SD) 125 (V) replik 126 (SD) replik 127 (V) replik 128 (SD) replik 129 (L) replik 130 (SD) replik 131 (L) replik 132 (SD) replik 133 (S) 134 (M) 135 (V) replik 136 (M) replik 137 (V) replik 138 (M) replik (forts. § 13) § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd SoU5 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet § 13 (forts. från § 9) Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats RSM i (forts. UFöU1) 139 (SD) replik 140 (M) replik 141 (SD) replik 142 (M) replik 143 (MP) 144 (S) 145 (S) 146 (V) replik 147 (S) replik 148 (V) replik 149 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 14 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2015/16:UFöU2 150 HANS (M) § 14 (forts.) Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra (forts. UFöU2) 151 (SD) 152 (C) 153 (KD) 154 (S) 155 HANS (M) replik 156 (S) replik 157 HANS (M) replik 158 (S) replik 159 (MP) 160 HANS (M) replik 161 (MP) replik 162 HANS (M) replik 163 (MP) replik 164 (V) 165 (L) 166 (SD) replik 167 (L) replik 168 (SD) replik 169 (L) replik 170 (SD) 171 (S) 172 (MP) 173 (L) replik 174 (MP) replik 175 (L) replik 176 (MP) replik 177 (L) (Beslut skulle fattas .) § 15 Rovdjurspolitikens inriktning Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU12 178 (S) 179 (MP) 180 (V) 181 (M) 182 (V) replik 183 (M) replik 184 (V) replik 185 (M) replik 186 (S) replik 187 (M) replik 188 (S) replik 189 (M) replik 190 (SD) 191 (S) replik 192 (SD) replik 193 (S) replik 194 (SD) replik 195 (C) 196 (MP) replik 197 (C) replik 198 (MP) replik 199 (C) replik 200 (S) replik 201 (C) replik 202 (S) replik 203 (C) replik 204 (L) 205 (V) replik 206 (L) replik 207 (V) replik 208 (L) replik 209 (KD) 210 (C) (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 17 Anmälan om interpellation § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 19 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 20 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016